Stockholm

**Stockholm** je glavni i najveći grad Švedske. Najmnogoljudniji je grad ne samo Švedske već i cijele Nordijske regije sa 923.516 stanovnika koji žive na području općine Stockholm, približno oko 1,4 miliona stanovnika na urbanom području grada i oko 2,2 miliona stanovnika u njegovom metropolitanskom području.

Politički je, ekonomski i administrativni centar zemlje. Stockholm je također glavni grad Stockholmskog kantona.

Stockholm se nalazi na istočnoj obali Švedske na ušću jezera Mälaren u Baltičko more. Poznat je po svojoj ljepoti. Grad je napravljen na mjestu na kojem je napravljen zbog velike strateške važnosti tokom srednjeg vijeka kada je štitio ulaz u sistem jezera koja se nalaze u unutrašnjosti zemlje.

Stockholm je jedan od najbrže rastućih gradova u Evropi. Zbog ovoga Stockholm koristi slogan "The Capital of Scandinavia".
220p|mini|desno|Općina Stockholm u narandžastom. Širi Stockholm u žutom. U bijelom općine koje su dio kantona Stockholm ali nisu dio Šireg Stockholma
Više geografskih i administrativnih jedinica nosi ime Stockholm.
* Općina Stockholm (šv: *Stockholms kommun*).
* Grad Stockholm (šv: *Stockholms tätort*) koji podrazumijeva sva povezana naselja u općini i deset susjednih općina.
* Širi Stockholm (šv: *Storstockholm*) koji obuhvata sve općine unutar štokholmskog kantona osim onih na krajnjem sjeveru i krajnjem jugu kantona.

## Historija 
mini|lijevo|Područje Stockholma oko 3000. p. n. e. 
mini|lijevo|Ilustracija različitih historijskih vodostaja na području Stockholma koristeći tzv. Zapadni most (Västerbron)

[220p|mini|Ova slika iz 1533. poznata pod imenom [Vädersolstavlan je najstarija slika koja oslikava grad]]
Stockholm se po prvi put spominje u pisanim izvorima 1252. godine. U ovo vrijeme Stockholm je bio važna trgovačka stanica pri trgovanju željeznom rudom iz unutrašnjosti Švedske. Samo ime grada dolazi od odbrambene utvrde koje je ograđivala grad i štitila ulaz u jezero Mälaren iz Baltičkog mora. Sama utvrda se sastojala od balvana (švedski: *stock*). Riječ *holm* (manje ostrvo) dolazi od imena ostrva (švedski: Stadsholmen - gradsko ostrvo) na kojem se grad u to vrijeme nalazio.

Prema tradiciji osnivač grada je Birger Jarl koji je želio da zaštiti gradove u unutrašnjosti od napada sa vode. Na taj način sistem jezera Mälaren i Hjälmaren je odvojen od Baltičkog mora.

Sredinom 15. vijeka Stockholm je izrastao u važan trgovački grad sa oko 5-6 000 stanovnika. 15. vijek su obilježila dva važna historijska događaja; bitka kod Brunkenberga (švedski: *slaget vid Brunkenberg*) 10. oktobra 1471. godine i Stockholmsko krvoproliće (švedski: *Stockholms blodbad*) 8. novembra 1520.

Za vrijeme dolaska Gustav Vase na tron 1600. godine grad je brojao oko 10 000 stanovnika. Preobražavanje Švedske u evropsku vojnu silu poslije tridesetogodišnjeg rata naglo ubrzava rast stanovništva u Stockholmu koje se izmeđe 1610. i 1680. godine ušestostručava.

1634. godine Stockholm postaje zvanično glavni grad Švedske. Nezvanični dokumenti iz 1436. ukazuju da se Stockholm već tokom 15. vijeka smatrao glavnim gradom Švedske.

## Geografija 
Stockholm (59°21′N 18°4′E) je jedan od najsjevernijih glavnih gradova u Evropi. Nalazi se na istočnoj obali Švedske između Baltičkog mora i jezera Mälaren. Centralni dio grada je napravljen na 14 ostrva koji su dio Stockholmskog arhipelaga (šv. *Stockholms skärgård*) koji broji više od 24.000 ostrva.

Klima u Stockholmu je kontinentalna sa velikim vremenskim razlikama između godišnjih doba. Tokom kraja juna dan traje oko 18 sati dok za vrijeme decembra dan traje samo oko 6 sati. Obično, temperature tokom zime se kreću između -7&nbsp;°C i 1&nbsp;°C. Najniža temperaturu ikad izmjerena je -32&nbsp;°C. Tokom ljeta živa na termometru pokazuje između 18&nbsp;°C i 25&nbsp;°C. Najviša ikad izmjerena temperatura je 36&nbsp;°C.

## Stanovništvo 
Historijski jedini dio današnjeg grada koji je bio računat kao Stockholm je današnji centar koji se prostire na 1/5 površine općine. Sama općina je dobila sadašnje granice u 1971. godini. Danas općina broji 782.885 (2006) stanovnika od kojih su 48,6% muškarci i 51,4% žene. Prosječna starost je 39,8 godina. 40,5% stanovništva je u starosnoj dobi između 20 i 44 godine. Tabela ispod prikazuje histoijski razvoj stanovništva u općini.

Kao što je već navedeno tabela iznad ne predstavlja tačno sliku razvoja grada. Većina okolnih općina su integralni dijelovi grada i u nekim slučajevima se nalaze bliže historijskoj jezgri grada nego neki dijelovi općine Stockholm. Zbog ovoga ove općine se ubrajaju u Grad Stockholm.

U 2006. grad Stockholm čini 11 općina. Ove općine su Stockholm (782.852 stanovnika. Procjenjuje se da oko 85% građana grada rade kao službenici.

Tokom zadnjeg desetljeća je primjetan rast zaposlenih unutar IT industrije. Veliki poslodavci su IBM, Ericsson i Electrolux. Sjeverno štokholmsko predgrađe Kista se smatra jednim od vodećih svjetskih centara u polju informacione tehnologije.

Pored IT industrije ističe se i bankarski sektor. Većina vodećih nordijskih banaka kao Skandinaviska Enskilda Banken i Handelsbanken imaju svoje sjedište u Stockholmu. Švedska kao i nordijska berza također imaju svoje sjedište u Stockholmu.

Stockholm također karakterizuje potpuno odsustvo teške industrije. Zahvaljujući ovoj činjenici Stockholm je jedan od najčistijih glavnih gradova na svijetu.

Tokom zadnjih godina turizam doživljava procvat. Između 1991. i 2004. godine broj noćenja se povećao sa 4 na 7,7 miliona..

## Politika 
desno|220p|mini|Mahale Stockholma

Zvanično ime općine je grad Stockholm (šv. *Stockholms stad*). Općinom Stockholm upravlja gradsko vijeće koje broji 101 člana. Izbori za gradsko vijeće održavaju se svake četvrte godine. Vijeće se sastaje dva puta mjesečno i građanima je dozvoljeno prisustvo na ovim sastancima. Gradsko vijeće izabira 12 gradskih savjetnika (šv. *borgarråd*) na čijem se čelu nalazi savjetnik za finansije (šv. *finansborgarråd*). Savjetnik za finansije se ponekad naziva i gradonačelnik.

Općina se među stanovništvom obično dijeli na tri dijela: Centar (šv. *Innerstaden*), Južni Stockholm (šv. *Söderort*) i Zapadni Stockholm (šv. *Västerort*). Ova tri dijela se mogu prepoznati po svojim poštanskim imenima: Stockholm, Enskede i Bromma.

Administrativno općina se dijeli na 14 gradskih zona. Svaka od njih je odgovorna za osnovne škole, obdaništa, socijalna pitanja i kulturne aktivnosti. Ovih četrnaest su:

Centar
* Kungsholmen 
* Norrmalm-Vasastan
* Södermalm
* Östermalm

Južni Stockholm
* Enskede-Årsta-Vantör
* Farsta
* Hägersten-Liljeholmen
* Skarpnäck
* Skärholmen
* Älvsjö

Zapadni Stockholm
* Bromma
* Hässelby-Vällingby
* Rinkeby-Kista
* Spånga-Tensta

## Obrazovanje 
220p|mini|Kraljevski Tehnološki Institut

Više obrazovanje svoju historiju u Stockholmu vuće iz početka 18. vijeka. 1811. godine obrazovanje i proučavanje u polju medicine je dovedeno pod jedan krov stvaranjem Karolinskog instituta (šv. *Karolinska Institutet*). Kraljevski Tehnološki Institut (šv. *Kungliga Tekniska Högskolan* skraćeno *KTH*) koji je osnovan u 1827. je sa svojih 13 000 studenata najveći fakultet svoje vrste u Skandinaviji i jedan od najrenomiranijih tehničkih fakulteta u svijetu. Najveća visokoškolska ustanova u gradu je Stockholmski Univerzitet (šv. *Stockholms Universitet*) osnovan 1878. godine kojeg pohađa oko 35 000 studenata.

U gradu postoji također veći broj ostalih visokoškolskh ustanova. Neke od njih su Kraljevska Akademija Muzike (šv. *Kungliga Musikaliska Akademien*) osnovana u 1771. godini, Viša Pozorišna Škola (šv. *Teaterhögskolan i Stockholm*) osnovana 1787. godine, Kraljevska Viša Škola za umjetnost (šv. *Kungliga Konsthögskolan*) osnovana 1735. godine i Södertorn viša škola (šv. Södertorns högskola).

## Kultura 
220p|mini|Nacionalni muzej
220p|mini|Kraljevsko dramsko pozorište

Kao i većina ostalih evropskih srednjovijekovnih gradova u Stockholmu se nalazi veliki broj građevina od velike kulturno-historijske važnosti. Neke od njih su njemačka crkva (šv. *Tyska kyrkan*) i viteška kuća (šv. *Riddarhuset*) u starom gradu. Također u gradu se nalaze dvije građevine koje se nalaze na UNESCO-ovom spisaku svjetske baštine. Kraljevski dvorac Drottningholm i šumsko groblje Skogskyrkogården.

Sa više od 70 muzeja Stockholm je jedan od gradova sa najvećim brojem muzeja na svijetu. Najpoznatiji muzeji su Švedski nacionalni muzej sa oko 16.000 slika i preko 30.000 ručnih radova. Ovaj muzej između ostalog sadrži slike Rembrandta i Watteaua. Muzej savremene umjestnosti (šv. *Moderna museet*) sadrži umjetnička djela najpoznatijih svjetskih umjetnika kao Pablo Picasso i Salvador Dali.

10. decembra svake godine u Stockholmu se održavaju ceremonije pri kojoj se najpriznatijim svjetskim naučnicima dodjeljuju Nobelove nagrade u poljima ekonomije, fizike, medicine, hemije i književnosti.

1998. godine Stockholm je proglašen Evropskim glavnim gradom kulture.

## Sport 
mini|220p|Globen arena, najveća sferna građevina na svijetu prima 14.000 ljubitelja hokeja na ledu
Kao i u ostatku Švedske najveći sportovi su nogomet i hokej na ledu. Ostali popularni sportovi su rukomet i bendi. U samom gradu dominiraju tri sportska društva koja djeluju u više sportskih grana. Ova tri sportska društva su Hammarby IF, AIK och Djurgårdens IF.

U 1912. godini Stockholm je bio domaćin ljetnim olimpijskim igrama. Grad je također bio domaćin više ostalih sportskih događaja kao što su SP u nogometu u 1958, EP u nogometu 1992 i 8 svjetskih prvenstava u hokeju na ledu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica grada Stockholma (Švedski i engleski)

Kategorija:Glavni gradovi evropskih država
Kategorija:Gradovi u Švedskoj
Kategorija:Stockholm