Historija sistematike biljaka

[thumb|upright=1.5|*[Vienna Dioscurides* rukopis *Ma Materia Medica *, s početka šestog stoljeća, jedna je od najstarijih knjiga o biljkama koje postoje. Dioscoridi napisali su knjigu između 50. i 60. godine nove ere.]]
**Sistematika biljaka** uspostavlja biološku klasifikaciju cjelokupnog biljnog carstva, prema Međunarodnom kodeksu nomenklature algi, gljiva i biljaka, a u okviru odgovarajučih taksonomskih rangova.

Ranije su u veliku skupinu biljaka svrstavane i gljive i nži organizmi sa hlorofilom, a odnedavno se i alge  izdvojene u posebnu grupu biljaka.

U Bosni i Hercegovini je, na većini univerziteta, za ovu nauku o sistematizaciju u upotrebi naziv biosistematika, sa ciljem da se jasno odvoji od sistematika u širem smislu, posebno u geologiji mineralogiji i srodnim prirodnim naukama.
Ova sistematika obuhvata klasifikaciju svih biljaka do razine razreda i infraspecijskih kategorija, sve do  sorte i kultivara.

## Antičko doba
Peripatetski filozof Teofrast (372–287. P.n.e.), kao i njegov student Aristotel u drevnoj Grčkoj, napisao je * Historia Plantarum *, najraniji preživjeli traktat o biljkama, u kojem je naveden naziv preko 500 biljnih vrsta. Nije artikulirao formalnu shemu razvrstavanja, već se oslanjao na zajedničke grupe narodne taksonomije u kombinaciji s oblikom habitusa: drvo, grm, niže grmlje ili biljka.

"De Materia Medica" od Dioskorida bio je važan rani skup biljnih opisa (preko 500), koji je biljke klasificirao uglavnom prema ljekovitim učincima; bio je u upotrebi od svog objavljivanja u 1. vijeku do 16. stoljeća, što ga je činilo glavnom knjigom o biljkama u čitavom srednjem vijeku.

## Moderno razdoblje 
Značajni doprinosi klasifikaciji biljaka stigli su iz de Jussieu-aq (inspiriran radom Adansona) 1789. i početkom devetnaestog stoljeća započeo je rad de Candolle, a vrhunac je bio tzv. *Prodromus*.

Veliki utjecaj na sistematiku biljaka imala je teorija evolucije (Charles Darwin) objavljena u *Porijeklu vrsta* 1859.), rezultirajući tme da se biljke grupiraju po [[filogenija|filogenetskim] ]] odnosima. Tome je dodato i zanimanje za biljnu anatomiju uz pomoć  svjetlosnog mikroskopa i razvoj hemije, što omogućava analizu sekundarnih metabolita.

Sada se stroga upotreba epiteta u botanici, iako je regulirana međunarodnim kodeksima, smatra nepraktičnom i zastarjelom. Sam pojam vrsta, temeljne klasifikacijske jedinice, često je pitanje subjektivne intuicije i stoga se ne može dobro definirati. Kao rezultat, procjena ukupnog broja postojećih "vrsta" (u rasponu od 2 do 100 miliona) postaje stvar preferencije.

Iako su se naučnici već neko vrijeme složili da funkcionalni i objektivni klasifikacijski sistem mora odražavati stvarne evolucijske procese i genetičke veze, tehnološka sredstva za stvaranje takvog sistema nisu postojala donedavno. U 1990-ima tehnologija DNK postigla je ogroman napredak, što je rezultiralo neviđenim nakupljanjem podataka o DNK sekvencama iz različitih gena prisutnih u biljnih ćelijama. U 1998. revolucionarnu klasifikaciju angiospermi (APG sistem) konsolidirala je molekularna filogenetika (i posebno kladistika ili *filogenetska sistematika*) kao najbolja dostupna metoda. Po prvi put povezanost se može mjeriti realno, odnosno sličnost molekula koje sadrže genetički kod.

## Biljno carstvo 
### Podcarstvo zelenih biljki (Viridiplantae) 
**Zelene alge** (Chlorophyta)
*Chlorophyceae
*Trebouxiophyceae
*Ulvophyceae
*različite polifiletičke linije ljuskastih flagelata (ranije Prasinophyceae)
**Zelene alge u širem smislu i kopnene biljke** (Streptophyta)
**Zygnematophyceae*
**Charophyceae
**Mesostigma viride* (jedini flagelat unutar Streptophyta)
**Chlorokybus* sp.
**Klebsormidium* sp.
**Chaetosphaeridium* sp.
**Coleochaete'' sp.
*Kopnene biljke (Embryophyta)
**Mahovine (Bryophyta)
***Marchantiopsida
***Manniopsida
***Bryopsida
***Anthocerotopsida
**Tracheobionta
***Pteridophyta
****Psilophyta
****Lycopsida
****Equisetopsida
****Filicopsida) vidi posebno Sistematika paprati
***Spermatophyta
****Coniferophyta
****Cycadophyta
****Ginkgophyta
****Gnetophyta
****Angiospermae vidi posebno Sistematika golosjemenjača

### Podcarstvo crvenih algi (Rhodoplantae) 
**Cyanidiophyta**
*Cyanidiophyceae
**Rhodophyta**
*Rhodellophytina
**Rhodellophyceae
**Compsopogonophyceae
*Eurhodophytina
**Bangiophyceae
**Florideophyceae
***Hildenbrandiophycidae
***Nemaliophycidae
***Ahnfeltiophycidae
***Rhodymeniophycidae
(Saunders i Hommersand, 2004.)

## Također pogledajte
*Biljka
*Botanika
## Vanjski linkovi 
*[http://www.csdl.tamu.edu/FLORA/newgate/cronang.htm ] 
* TOLWeb, Tree of Life 
* floraweb

## Bibliografski miljokazi
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (In English, with list of systems since 1703 (John Ray) until 1845)

Kategorija:Sistematika
Kategorija:Taksonomija
*
Kategorija:Botanika
Kategorija:Historija biologije