Hamza Humo

**Hamza Humo** je bio bosanskohercegovački književnik. Rođen 30. decembra 1895. u Mostaru gdje je pohađao mekteb, osnovnu školu i gimnaziju. Godine 1914., nakon Sarajevskog atentata, biva uhapšen a zatim interniran u Mađarsku (Komarovo), a 1915. je mobiliziran u austrijsku vojsku. Do kraja rata je služio kao pisar i tumač u bolnici u Beču. Nakon rata vraća se u Mostar i maturira, a potom odlazi na studij historije umjetnosti u Zagreb, potom u Beč i konačno u Beograd.
U Zagrebu se druži s mladim pjesnicima Antunom Brankom Šimićem, Ulderikom Donadinijem i Nikom Milićevićem i sam oduševljen ekspresionističkim pokretom. Godine 1919. javlja se prvim književnim ostvarenjem, zbirkom pjesama "Nutarnji život". Pet godina kasnije, Humo objavljuje zbirku *Grad rima i ritmova*, kojom se odmiče od školski naučene poetike sablasnog ekspresionizma i primiče čulnom "misteriju prirodnog opstojanja". U proznim je djelima s naglašenim lirizmom opisao raslojavanje bošnjačkog svijeta u rodnome hercegovačkom okolišu, utkivajući folklorne i slavensko-bogumilske mitove u svoje pripovijetke: "Pod žrvnjem vremena" (1928), "Pripovijetke" (1932), "Ljubav na periferiji" (1936), "Hadžijin mač" (1955) i dr. te u romane "Grozdanin kikot" (1927), "Zgrada na ruševinama" (1939) i "Adam Čabrić" (1947).

Za razliku od Safvet-bega Bašagića i Đikića, koji su uglavnom ponavljali formalno-stilske obrasce sevdalinke i balade u tonovima lirske usmene tradicije, Humo se oslobađa vezanog stiha, a pored očaranosti usmenom tradicijom, zbirkom *Sa ploča istočnih* ne odriče se ni vrijednosti koje je gajila poezija Bošnjaka na orijentalnim jezicima.

Pisao je pjesme, pjesme u prozi, pripovijetke, romane, dramske tekstove, članke, prikaze i reportaže i objavljivao ih u časopisima i listovima: *Misao* (Beograd 1920–23, 1925–26, 1931–32), *Beogradski dnevnik* (1922), *Budućnost* (1922–23), *Narod* (1922–25), *Novosti* (Beograd 1922–23, 1929), *Srpski književni glasnik* (Beograd 1922, 1925, 1927, 1936), *Književni pregled* (1923), *Tribuna* (Beograd 1923), *Zabavnik* (1923–24), *Gajret* (1924–30, 1932–35, 1937–38, 1940), *Ilustrovani list* (Beograd 1924), *Prosveta* (Beograd 1924, 1928, 1932–33, 1939–41), *Belgrader Zeitung* (1925), *Reč* (Beograd 1925–26), *Vijenac* (1925–27), *Zagreber Tagblatt* (1925–26), *Letopis Matice srpske* (Novi Sad 1926–27), *Morgenblatt* (1926–27, 1930–31, 1934), *Naša domovina* (Beograd 1926), *Reč i slika* (Beograd 1926–27), *Sloboda* (1926–27), *Zora* (1926), *Politika* (Beograd 1927–41), *Pregled* (1927–31, 1934–35), *Sloga* (1927), *Večernja pošta* (1927), *Književni sever* (Subotica 1928), *Trgovinski glasnik* (Beograd 1928), *Bosanska pošta* (1929), *Glas naroda* (Beograd 1929), *Jugoslovenska pošta* (1929, 1932–34), *Novo doba* (1929), *Život i rad* (Beograd 1929), *Riječ* (1930), *La Yougoslavie* (Beograd 1932), *Nedelja* (Beograd 1932, 1935), *Pravda* (Beograd 1933–34, 1936–37), *Ideje* (Beograd 1934), *Štampa* (Beograd 1934), *Vreme* (Beograd 1934, 1936–37), *Pomorski Lloyd* (Beograd 1935), *Jugoslovenske pariske novine* (Pariz 1936), *Bulletin d’Informations économiques* (Beograd 1937), *Jugoslavija* (1937–39), *Jugoslovenska stručna štampa* (Beograd 1937), *Ošišani jež* (Beograd 1937), *Donauzeitung* (Beograd 1941).

U vremenu između dva svjetska rata, kada piše najplodnije i najintenzivnije, objavio je vise pjesničkih knjiga i svoje najznačajnije djelo, lirski roman "Grozdanin kikot" (1927), koje će doživjeti više izdanja i biti prevedeno na mnoge jezike. Od 1923. godine uređuje list Zabavnik, a od 1923. do 1931. urednik je časopisa Gajret, a potom sve do rata novinar je Politike. Drugi svjetski rat provodi u Cimu kod Mostara. Od 1945. godine uređuje bošnjački list Novo doba, potom je urednik Radio Sarajeva i direktor Umjetničke galerije. Po motivima njegovog romana "Adem Čabrić" snimljena je televizijska serija pod nazivom Kože.

Za svoje raznorodno i obimno kniževno djelo Humo je, pored drugih priznanja, dobio i dvije visoke nagrade: Nagradu Srpske akademije nauka u Beogradu i Dvadesetsedmojulsku nagradu SR BiH, koja mu je dodijeljena za životno djelo.

Umro je u Sarajevu 19. januara 1970. godine.

## Bibliografija 
*Nutarnji život. Pjesme. Mostar, 1919.
*Strasti. Pripovijetke. Beograd, 1923.
*Grad rima i ritmova. Pjesme. Geca Kon. Beograd, 1924; - 2. izd. Svjetlost. Sarajevo, 1975.
*Sa ploča istočnih. Pjesme. Beograd, 1925.
*Grozdanin kikot. S. B. Cvijanović. Beograd, 1927; - Seljačka knjiga. Sarajevo, 1953; 1956; 1958; 1962; - Trunkener Sommer. Uebers. B. Jaenchnichen. Berlin, 1958; - Frankfurt a/M, 1961; 1962; - Svjetlost. Sarajevo, 1962; - Trunkener Sommer. Dortmund, 1968; - Grozdanin kikot. Veselin Maslesa. Sarajevo, 1983; 1984; 1989.
*Pod žrvnjem vremena. Pripovijetke. Sarajevo, 1928.
*Od prelaza na Islam do novih vidika. Rasprava. Sarajevo, 1928.
*Slučaj Raba slikara. Novele. Sarajevo, 1930.
*Pripovetke. Srpska književna zadruga. Beograd, 1932.
*Ljubav na periferiji. Pripovijetke. Beograd, 1936.
*Zgrada na ruševinama. Roman. Beograd, 1939.
*Za Tita. Pjesma. Sarajevo, 1946.
*Pjesme. Sarajevo, 1946.
*Hasan opančar. Pripovijetke. Sarajevo, 1947.
*Adem Čabrić. Svjetlost. Sarajevo, 1947; 1951.
*Poema o Mostaru. Sarajevo, 1949.
*Tri svijeta. Drama. Sarajevo, 1951.
*Perišićeva ljubav. Pripovijetke. Sarajevo, 1952.
*Izabrane pjesme. Svjetlost. Sarajevo, 1954; 1968.
*Hadžijin mač. Pripovijetke. Svjetlost. Sarajevo, 1955; 1964; 1967.
*Sabrana djela. Knjiga I-VI. Izbor, redakcija i predgovor Muhsin Rizvić. Svjetlost. Sarajevo, 1976.
*Jablan do neba. Pjesme. Svjetlost. Sarajevo, 1980.
*Izbor iz djela. Veselin Masleša. Sarajevo, 1982.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1895.
Kategorija:Umrli 1970.
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Jugoslavenski pisci
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Članovi ANUBiH