open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peč (čvor)

**Slovenija**:

* Peč, naselje u općini Grosuplje, regija Srednja Slovenija 
* Bela Peč, naselje u općini Kamnik, regija Srednja Slovenija 
* Krvava Peč, naselje u općini Velike Lašče, regija Srednja Slovenija 
* Mirna Peč, naselje i općina u regiji Jugoistočnoj Sloveniji
* Sovinja Peč, naselje u općini Kamnik, regija Srednja Slovenija 
* Šavna Peč, naselje u općini Hrastnik, regija Zasavska 
* Vranja Peč, naselje u općini Kamnik, regija Srednja Slovenija
Dolenjske Toplice

**Dolenjske Toplice** () su naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Novo Mesto.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Dolenjske Toplice je imala 3.423 stanovnika, od čega u samim Dolenjskim Toplicama 797.

### Općina Dolenjske Toplice 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Novo Mesto.*

### Dolenjske Toplice (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Do 1953. iskazivano pod imenom **Toplice**. U 1999. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Dolenjske Toplice** i Gorenje Gradišče.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Dolenjskim Toplicama
*
Novi Miljanovci (čvor)

* Novi Miljanovci (Tešanj), naselje u općini Tešanj.
* Novi Miljanovci (Usora), naselje u općini Usora.
Srednja Omanjska

**Srednja Omanjska** je naseljeno mjesto u općini Usora, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Naselje se do rata u Bosni i Hercegovini nalazilo u sastavu općine Tešanj.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Usora
Miljanovci (Tešanj)

**Miljanovci** su naseljeno mjesto u općini Tešanj, Bosna i Hercegovina.

## Historija
Naselje **Miljanovci** se do 1992. godine, u cjelini, nalazilo u sastavu općine Tešanj, a poslije potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma je podijeljeno entitetskom linijom na dva dijela: **Miljanovci** (općina Tešanj) koji je pripao Federaciji BiH i Miljanovci (općina Doboj) koji je pripao Republici Srpskoj. Dio koji je pripao Federaciji BiH zatim je podijeljen  administrativnom (općinskom) granicom uspostavljanjem novoformirane općine Usora, te je tako formirano i naselje Miljanovci (općina Usora).

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Tešanj
Straža (Slovenija)

mini|280px|Straža, rimokatolička crkva "Marijino vnebovzetje"
**Straža** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji  Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Straža je imala 3.847 stanovnika, od čega u samoj Straži 1.996.

### Općina Straža 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Novo Mesto.*

### Straža (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1987. nastalo spajanjem naselja **Dolenja Straža**, **Gorenja Straža**, **Hruševec** i **Sela pri Gorenji Straži** koja su ukinuta.*

## Galerija 

Datoteka:2016-2-Straža cerkev sv. Tomaža.JPG|rimokatolička crkva "Sv. Tomaž"
Datoteka:2016-2-Straža (4).JPG|stara seoska kuća
Datoteka:StrazaNM.JPG|obala rijeke Krke
Datoteka:Straza-train station.jpg|željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Straži
*
Mekiš

:
* Mekiš (Tešanj), naselje u općini Tešanj.

:
* Mekiš (Doljevac), naselje u općini Doljevac.
Mirna (Slovenija)

mini|280px|Mirna, rimokatolička crkva "Sv. Helena"
**Mirna** (njem. *Neudegg*) je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji  Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Trebnje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Mirna je imala 2.625 stanovnika, od čega u samoj Mirni 1.398.

### Općina Mirna 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Trebnje.*

### Mirna (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1955. povećano za naselje **Sveta Helena** koje je ukinuto. U 2009. izvršene su manje razmjene teritorija između naselja **Mirna** i Trstenik (općina Šentrupert), te između naselja **Mirna** i Zabukovje (općina Šentrupert).*

## Galerija 

Datoteka:Mirna - občina.jpg|zgrada općine
Datoteka:Mirna - središče od vzhoda.jpg|centar
Datoteka:Mirna - dom gasilcev.jpg|vatrogasni dom
Datoteka:Mirna - cerkev sv. Janeza Krstnika 1.jpg|rimokatolička crkva "Sv. Janez Krstnik"
Datoteka:Mirna - kapelica sv. Križa str. pogled.jpg|kapelica "Sv. Križ"
Datoteka:Grad Mirna.jpg|zamak
Datoteka:Mirna most (4).JPG|pješački most
Datoteka:Mirna1.jpg|detalj
Datoteka:Mirna - knjižnica.jpg|biblioteka
Datoteka:Mirna skakalnica cropped.jpg|smučarska skakaonica
Datoteka:Znak za reko Mirno, Mirnski grad.jpg|znak, rijeka Mirna
Datoteka:Railway bridge over the Mirna at Mirna 01.jpg|željeznički most
Datoteka:Mirna-train station.jpg|željeznička stanica
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Mirni
*
Mirna (čvor)

* Mirna (ime), žensko ime

**Hrvatska**:

* Mirna (rijeka u Hrvatskoj), rijeka u Istri, pritoka Jadranskog mora, duga 52,8&nbsp;km
* "Mirna" Rovinj, tvornica ribljih konzervi u Rovinju

**Slovenija**:

* Mirna (rijeka u Sloveniji), rijeka na jugoistoku zemlje, desna pritoka Save, duga 44&nbsp;km
* Mirna (Slovenija), naselje i općina u regiji Jugoistočnoj Sloveniji
Citrulin

mini|250px|3D prikaz citrulina
**Citrulin**  je α-aminokiselina – organsko jedinjenje  koje je  imenovano po latinskom nazivu *citrullus* = lubenica. Iz lubenice je prvi put izolovan 1914.  Konačna identifikacija je urađena 1930. Hemijska formula  ovog spoja je:
 
***H2NC(O)NH(CH2)3CH(NH2)CO2H**.
 
Ključni je međuprodukt u ciklusu ureje, metaboličkom putu kojim životinje luče amonijak.
U tijelu, citrulin se proizvodi kao nusprodukt enzimske proizvodnje dušikovog oksida, iz aminokiseline arginina, katalizom za sintezu dušilooksida. Ovo je bitna reakcija u organizmu, jer  je dušikov oksid važan vazodilatator,  koji je potreban za regulaciju krvnog pritiska. 
## Biosinteza
Citrulin se sintetizira od ornitina i karbamoil fosfata  -u  jednoj od centralnih reakcije u ciklusu ureje. Također se proizvodi od arginina, kao nusproizvod reakcije katalizirane  enzimima porodice NOS (NOS; EK 1.14.13.39).  Izgrađen je od arginina pomoću  enzima trihhohijalin,  koji se nalazi na unutrašnjosti korijena omotača  i srži folikula dlaka. U tijelo, citrulin se proizvodi kao nusprodukt enzimskih proizvodnju azotnog oksida iz aminokiselina arginina, kataliziranog za sintezu azotoksida. Ovo je bitan reakcija u organizmu, jer je dušikov oksid važan vazodilatator potreban za regulaciju krvnog pritiska. 
## Funkcija
Nekoliko proteini sadrže citrulin kao rezultat posttranslacijskih modifikacija. Ovi citrulinski ostaci se stvaraju uz katalizu porodice enzima pod nazivom peptidilarginin deiminaze (PAD), koji pretvaraju arginin u citrulin,  u procesu koji se zove citrulinacija ili deiminacija. Proteini koji normalno sadrže citrulinske ostatke uključuju osnovni mijelin protein (MBP), filagrin i nekoliko histonskih  proteina, dok su drugi proteini, kao što su fibrin i vimentin  podložni citrulinaciji  u ćelijskoj smrti i upali tkiva. 
Pacijenti sa reumatoidnim artritisom često imaju  antitijela protiv proteina koji sadrži citrulin. Iako porijeklo ovog imunog odgovora  nije poznato, otkrivanje antitijela reaktivnih s citrulinom (anti-citrulinska protein antitijela) koja sadrže proteine ili peptide  postaje važna pomoć u dijagnozi reumatoidnog artritisa. Koncentracija  cirkulacijskog citrulin je, kod ljudi, biomarker crijevnih funkcionalnosti.

## Izvori 
Citrulin u obliku citrulin malata se prodaje kao sportske performanse-povećanje dijetetski suplement, koji je pokazao da smanjuje zamor mišića u preliminarnoj ljudskih studija.

Kora od lubenice (Citrullus lanatus) je prirodni izvor citrulin, raspravlja u jednom izvještaju kao prethodnica proizvodnju azotnog oksida koji je fiziološki faktor u opuštanje glatke mišiće krvnih sudova i erektilne organa.  Arginin je prvo oksidira u N-hidroksil-arginin, koji se zatim dalje oksidira u citrulin, istovremeno sa oslobađanjem dušičnih  oksida.

## Također pogledajte
*Ciklus ureje
* Citrulinemija
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ciklus ureje
Kategorija:Alfa-aminokiseline
Vaganska pećina

**Vaganska pećina** je u neposrednoj blizini naselja Vagan, općina Šipovo, Bosna i Hercegovina. Smještena je na sjevernim padinama planine Vitorog, na 920 m n. v. Od Šipova udaljena je 15&nbsp;km, a od magistralnog puta Šipovo – Kupres svega 300 metara.

## Morfologija 
Pećina je formirana u gornjokrednim krečnjacima, a predstavlja fosilni kanal nekadašnjeg podzemnog toka kojim su se vode sa Kupreškog polja (Mrtvica) drenirale prema vrelu rijeke Janj. Vaganska pećina sastoji se od sedam dvorana i kanala, nazvanih imenima iz istorije i tradicije šipovačkog kraja: Čobanska dvorana, Lisičiji kanal, Galerija Simele Šolaje, Janjski kanal, Svečana dvorana, Dvorana divova, Ponorski kanal i Dvorana Rade Marijanca. Dužina glavnog kanala je oko 200 metara i na njegovom kraju se nalazi velika količina odronjenog materijala i pećinskog nakita. Ukupna dužina svih kanala je 420 metara. Širina glavnnog kanala je od 8 – 10 m, a visina od 1 do 15 m.

Pećina je izuzeno bogata pećinskim nakitom, posebno velikim saljevima na zidovima i brojnim stalaktitima na stropu pećine. Brojni su i pećinski stubovi od kojih mnogi imaju značajne dimenzije. Velike površine pećine pokrivene su i stalagmitskim pločama i stalagmitima. Posebno se po bogatstvu pećinskog nakita izdvaja središnja dvorana, duga 58 metara. Boje pećinskog nakita kreću se od bijele do crvene (radi otopljenih oksida željeza), do sive i crne (radi mangana), koje preovladavaju.
Stanište je nekoliko vrsta slijepih miševa: *Barbastella barbastellus, Myotis bechsteinii, Myotis emarginatus и Rhinolpphus ferrumequinum*. 
## Zaštićeno područje 
Stavljena je pod zaštitu u kategoriji spomenik prirode, u skladu sa aktuelnom zakonskom regulativom. Već je imala status zaštite od 1970 god. od tadašnjeg Zavoda za zaštitu spomenika kulture Bosne i Hercegovine.

Vaganska pećina je proglašena zaštićenim područjem slijedećih karakteristika:
* datum proglašenja: 13.03.2013. godine
* IUCN kategorija zaštićenog područja: III - spomenik prirode
* stepeni zaštite na cjelokupnoj teritoriji su: II 
* površina: 13,4 ha
* upravljač: Općine Bileća i Gacko
* mjesto: Bileća, Gacko

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Čobanica iz Vaganske pećine
* Speleo turizam u Bosni i Hercegovini 

Kategorija:Šipovo
Kategorija:Spomenici prirode u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Pećine u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Zaštićena područja u Jugoslaviji
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 2013.
Črnomelj

mini|280px|Črnomelj, rimokatolička crkva "Sv. Peter"
**Črnomelj** () je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u regiji Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Črnomelj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Črnomelj je imala 14.717 stanovnika, od čega u samom Črnomlju 5.776.

### Općina Črnomelj 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Črnomelj.*

### Črnomelj (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1971. povećano za naselje **Loka pri Črnomlju** koje je ukinuto. U 1996. povećano za naselje Kočevje koje je ukinuto. U 2015. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Črnomelj** i Lokve, a u 2021. između naselja **Črnomelj**, Lokve, Rožič Vrh, Stražnji Vrh, Tušev Dol i Vojna vas.*

## Galerija 

Datoteka:Črnomelj grad1.jpg|zamak
Datoteka:Črnomelj - glasbena šola 2.jpg|muzička škola
Datoteka:Črnomelj - hiša.jpg|gradska arhitektura
Datoteka:Crnomelj3.JPG|gradski detalj
Datoteka:Cerkev sv. Duha Črnomelj.jpg|rimokatolička crkva "Sv. Duh"
Datoteka:Crnomelj4.JPG|most
Datoteka:Crnomelj-train station.jpg|željeznička stanica
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u regiji Jugoistočna Slovenija
*
Ornitin

mini|desno|250px|Prostorna struktura ornitina
**Ornitin**  je neproteinogena aminokiselina koja učestvuje u ciklusu ureje. 
Ornithine je nenormalno akumuliran  u tijelu u nedostatku ornitin transkarbamilaze.

## Uloga u ciklusu ureje 
L-Ornitin je jedan od proizvoda akcije enzima arginaza na L-arginin, stvarajući ureu. Dakle, ornitin je centralni dio ciklusa ureje, koji omogućava odlaganje viška dušika. Ornitin se reciklira i, na način, je katalizator. Prvo, amonijak se pretvara u karbamoil fosfat (fosfat-CONH2). Ornitin se pretvara u derivat ureje na δ (terminalnom) dušiku karbamoil fosfata. Još jedan dušik se dodaje od aspartata, proizvodeći denitrogenirani  fumarat i  arginin (guanidni spoj) kao rezultat reverzne hidrolize u ornitin. Dušik  ureje dolazi iz amonijaka i aspartata, a  u ornitinu  ostaje netaknut.

Ornitin nije aminokiselina kodirana iz DNK, to jest, nije proteinogena. Međutim, u nejetrenim  tkivima sisara,  glavni upotreba ciklusa ureje je u biosintezi  arginina, tako da je je, kao međuprodukt  ornitin veoma važan u metaboličkim procesima.

## Ostale reakcije
Ornitin, preko djelovanja ornitin dekarboksilazom (EC 4.1.1.17), je polazište za sintezu poliamina, kao što je putrescin.

U bakterija, kao što je  *Escherichia coli*, ornitin može biti sintetiziran od L-glutamata

Ornitin  je ujedno i polazište za biosintezu kokaina,  kada je dekarboksiliran, a zatim znatno modificiran  citohromom P450.

## Potencijalnia medicinska upotreba 
### Ublažavanje umora 
Suplementacija L-ornitina slabi umor kod subjekata u studiji placebo kontrolom pomoću biciklergometra. Rezultati pokazuju  da L-ornitin smanjuje učinak zamor, povećanjem efikasnosti potrošnje energije i promocijom  izlučivanja amonijaka.
center|thumb|600px|Laktamizacija ornitina
### Ciroza
L-ornitinL-aspartat (LOLA), stabilne soli ornitina i aspartamska kiselina se koriste u liječenju  ciroze i jetrene encefalopatije.

### Dodatak  za kontrolu tjelesne mase
Aminokiselinski dodaci, uključujući i  L-ornithin, često se na tržištu nude za  bodibildere i dizače tegova, uz tvrdnju da će  povećati razinu   hormona rasta (HGH). Međutim, klinička studija je pokazala da ovi dodaci ne povećavaju HGH s niskom dozom  suplementacije (2 grama dnevno podijeljeno u dvije doze).
## Također pogledajte
*Ciklus ureje
*Arginin
*Fumarat
## Reference
## Vanjski linkovi
* Ornithine MS Spectrum (en)

Kategorija:Ciklus ureje
Kategorija:Bazične aminokiseline
Kategorija:Alfa-aminokiseline
Kočevje (čvor)

**Slovenija**:

* Kočevje, grad u regiji Jugoistočnoj Sloveniji
* Kočevje (Črnomelj), bivše naselje u općini Črnomelj, regija Jugoistočna Slovenija
* Podjetniško naselje Kočevje, naselje u općini Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija
Semič

mini|280px|Semič, centar naselja i rimokatolička crkva "Sv. Štefan"
**Semič** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji  Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Črnomelj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Semič je imala 3.862 stanovnika, od čega u samom Semiču 2.000.

### Općina Semič 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Črnomelj.*

### Semič (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1990. naselje Sadinja vas povećano je za dijelove naselja Kot pri Semiču i Vavpča vas. Iste godine dio naselja **Semič** priključen je naselju Vavpča vas, dio naselja Sela pri Semiču priključen je naselju Kašča, dio naselja Coklovca priključen je naselju Kašča, a dio naselja Vrtača pri Semiču priključen naselju Oskoršnica. U 2000. od dijelova naselja Coklovca, Oskoršnica i Praprot formirano je novo samostalno naselje Sovinek. U 2001. naselje **Semič** povećano je za naselja Coklovca, Gaber pri Semiču, Kašča, Kot pri Semiču, Mladica, Sadinja vas, Sela pri Semiču, Trata, Vavpča vas i Vrtača pri Semiču koja su ukinuta, te za dijelove naselja Preloge i Trebnji Vrh. U 2003. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Oskoršnica i **Semič**, a u 2007. između naselja Podreber i **Semič**.*

## Galerija 

Datoteka:Semič_-_cerkev_sv._Jožefa_-_2015-09-06.jpg|zaselak *Gorenjci pri Semiču*
Datoteka:Semič - cerkev sv. Jožefa - 2015-09-06 (cropped).jpg|rimokatolička crkva "Sv. Jožef" u zaselku *Gorenjci pri Semiču*
Datoteka:Dvorec Smuk V..JPG|ostaci dvorca Smuk
Datoteka:Semič night photo (46017277454).jpg|Semič noću
Datoteka:Semic-train station.jpg|željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Semiču
*
Dobrepolje

**Dobrepolje** su općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu starih općina Grosuplje i Kočevje. Sjedište općine je u naselju Videm.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Dobrepolje je imala 3.884 stanovnika, od čega u Videmu 577.

### Općina Dobrepolje 
**Napomena**: *Nastala iz starih općina Grosuplje i Kočevje.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Dobrepolju
*
Brezove Dane (Maglaj)

**Brezove Dane** su naseljeno mjesto u općini Maglaj, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Maglaj
Brusnica (višeznačna odrednica)

* Brusnica, biljka iz porodice Ericaceae.

**Bosna i Hercegovina**:
* Brusnica (Čelić), naselje u općini Čelić.
* Brusnica (Doboj), naselje u općini Doboj.
* Brusnica (Lopare), naselje u općini Lopare.
* Brusnica (Maglaj), naselje u općini Maglaj.

**Srbija**:
* Brusnica (Gornji Milanovac), naselje u općini Gornji Milanovac.

## Također pogledajte
* Brusnice
Donji Rakovac

* Donji Rakovac (Doboj), naselje u općini Doboj.
* Donji Rakovac (Maglaj), naselje u općini Maglaj.
Brezici

* Brezici (Derventa), naselje u općini Derventa.
* Brezici (Doboj), naselje u općini Doboj.
* Brezici (Maglaj), naselje u općini Maglaj.
Loški Potok

thumb|280px|Karta općine
**Loški Potok** je općina u Sloveniji, u regiji Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu starih općina Kočevje i Ribnica. Sjedište općine je u naselju Hrib–Loški Potok.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Loški Potok je imala 1.982 stanovnika, od čega u naselju Hrib–Loški Potok 373.

### Općina Loški Potok 
**Napomena**: *Nastala iz starih općina Kočevje i Ribnica.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Loškom Potoku
*
Organski spoj

[thumb|right|200px|[Metan je jedan od najjednostavnijih organskih spojeva]]
**Organski spojevi** su hemijski spojevi zasnovani na ugljiku. Organski spojevi sadrže ugljične veze u kojima je najmanje jedan atom ugljika  kovalentno povezan sa atom drugog tipa (obično vodika, kisika ili dušika). Većina polimera su organski spojevi.

## Historija
thumb|200px|Model različitih spojeva
Naziv organski potiče iz 19. stoljeća.

Vjerovalo se da samo živi sistemi mogu napraviti organske spojeve,  a "mrtvi" (kao što su minerali  mogu graditi  samo neorganske spojeve. Međutim, Friedrich Wöhler je pokazao da je to  pogrešno,  jer se za određene  spojevi u urinu smatralo da su neorganski, ali urin dolazi iz živog bića.

## Oblici
Jedan od načina prikazivanja  molekula je crtanjem strukturne formule. Jer molekuli mogu imati komplicirane strukture, zbog čega su dogovoreni načina  pokazivanja  jednostavnim jezikom. Jedan od načina je korištenje linije dijagrama. Svaki atom je pokazan slovom, a linija  povezuje  svaki atom sa kojim je postoji kovalentna veza. Jedna linija znači jednostruku vezu, dvije linije dvostruku i tako dalje.

Pošto  postoji bezbroj mogućih organskih spojeva, potrebno im dati jedinstveno ime za svakog od njih. Međunarodna unija za čistu i primijenjenu hemiju ili IUPAC, napravila je odgovarajući  sistem. Iako IUPAC ime čini svaki mogući molekula jedinstven, imena su često duga i komplicirana, tako da  u svakodnevnom životu, služe  *trivijalna* imena – nezvanična, ali široko prihvaćena imena, kao što su trivijalna imena Paracetamol, Tylenol, i Acetaminophen, kojia se koriste za spoj čije IUPAC ime je * N- (4-hidroksifenil) acetamid *. Neka  od tih trivijalnih imena su zaštitni znak proizvođača.

### Prirodni spojevi
Prirodni spojevi su oni koje sintetiziraju biljke ili životinje. Mogu se  također spravljati  i u laboratoriji, ali  su mnogi od njih uzeti iz prirode, jer je lakše i jeftinije raditi na taj način. Uobičajeni prirodni spojevi su:
* aminokiseline,
* proteini, 
*nukleinske kiseline
*masti
*ugljikohidrati, 
*mnogi antibiotici poput penicilina  i amoksicilina.

### Sintetički spojevi
Sintetski spojevi su oni koje proizvode  ljudi. Ponekad se to se radi tako što se neka  prirodna molekula promijeni u malom obimu, kao što je izrada glicerina od biljnih ulja. Ostali spojevi se sintetiziraju u dugim, kompliciranim reakcijama sa mnogo koraka.

Plastike su ponekad uglavnom prirodne, a druge vrste su antropogeni proizvodi.

## Struktura
Budući da se spoj često prvi put otkrije u prirodi umjesto u laboratoriji, ljudi mogu znati da spoj postoji, a ponekad ne znati o čemu se radi, kao ni tačne vrste i sastav atoma s i kako su uređeni. Postoji nekoliko načina  uzimanja nepoznatog spoja i pronalaženja njegove strukture:
* Masena spektrofotometrija,
* Difrakcija X-zraka, 
* Nuklearna spektroskopija magnetnom rezonansom, 
* IC spektroskopija.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Organic chemistry online

*
Kategorija:Organska hemija
Ribnica (Slovenija)

mini|280px|Ribnica, rimokatolička crkva "Sv. Štefan"
**Ribnica** () je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u regiji Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ribnica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Ribnica je imala 9.333 stanovnika, od čega u samoj Ribnici 3.604.

### Općina Ribnica 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Ribnica.*

### Ribnica (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1953. nastalo spajanjem naselja **Spodnja Ribnica** i **Zgornja Ribnica** koja su ukinuta. U 1968. povećano za naselje **Gorenja vas** koje je ukinuto.*

### Narodnosni sastav
## Galerija 

Datoteka:Ribnica 01.jpg|pogled na Ribnički grad i rimokatoličku crkvu "Sv. Štefan"
Datoteka:Ribnica - rojstna hiša Bojana Adamiča (Kolodvorska 5).jpg|gradska arhitektura
Datoteka:Ribnica 01.jpg|unutrašnjost zamka
Datoteka:Janez Wolf - Vstajenje.jpg|slike iz crkve
Datoteka:Bistrica-ribnica.jpg|most na ribničkoj rijeci Bistrici
Datoteka:Ribnica sejem12.jpg|Ribnički sajam
Datoteka:Ribnica train station-July 2011.jpg|željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u regiji Jugoistočna Slovenija
*
Bošnjaci u Turskoj

**Bošnjaci u Turskoj** su osobe u Turskoj koji se izjašnjavaju kao etnički Bošnjaci, porijeklom iz Bosne i Hercegovine, Sandžaka i drugih bivših jugoslavenskih republika.

## Broj 
Na popisu stanovništva u Turskoj 1965. godine 17.627 turskih državljana je navelo da govori bosanski jezik kao prvi jezik, što je oko 0,05% od ukupnog broja stanovnika u Turskoj. Uglavnom žive u provincijama Kocaeli (1.2%), Sakarya (0.7%), Kırklareli (0.4%) i İzmiru (0.2%). Bosanski jezik kao drugi jezik, navelo je 34.892 osobe. Prema procjenama, u Turskoj danas živi oko dva miliona Bošnjaka.

## Poznati Bošnjaci u Turskoj 
*Bülent Ecevit, političar
*Cem Adrian, pjevač
*Ayşe Kulin, pisac
*Ekrem Akurgal, arheolog
*Emir Preldžić, košarkaš
*Hüseyin Beşok, košarkaš
*Kıvanç Tatlıtuğ, glumac
*Metin Boşnak, naučnik
*Ömer Çatkıç, nogometaš
*Cem Uzan, biznismen
*Hedo Türkoğlu, košarkaš
*Meliha İsmailoğlu, vaterpolist
*Tuncel Kurtiz, glumac
*Semih Erden, košarkaš
*Suat Atalık, šahist
*Sabiha Gökçen, aviatičarka
*Mirsad Türkcan, košarkaš
*Emina Jahović Sandal, pjevačica
*Cedi Osman, košarkaš
*Saffet Sancaklı, nogometaš
*Asım Pars, košarkaš
*Nedim Dal, košarkaš
*Ediz Bahtiyaroğlu, nogometaš

## Reference 
## Literatura 
* Heinz Kloss & Grant McConnel, Linguistic composition of the nations of the world, vol,5, Europe and USSR, Québec, Presses de l'Université Laval, 1984, 

Kategorija:Bošnjaci
Mračna pećina

**Mračna pećina**, poznata i kao pećina Banja Stijena (uglavnom u literaturi) po najbližem selu, nalazi se na teritoriji općine Rogatica, Bosna i Hercegovina.

Smještena je u kanjonu Prače, dvadesetak metara iznad korita rijeke. Najlakši prilaz pećini je od stare željezničke stanice Banja Stijena makadamskim putem uzvodno oko 500 metara (bivša trasa uskotračne pruge). Na tom mjestu se mora pregaziti rijeka i nakon još 100 metara uzvodno stiže se do pećine. 

Na samo 400 metara udaljenosti od Mračne pećine nalazi se, sada već najduža pećina u BiH, Govještica ili – kako je neki nazivaju – Dugovještica.

Mračna pećina bila je među prvima koje su uređene za turističku posjetu. Koliki je nekada bio interes za ovu pećinu pokazuje prije svega broj potpisa koje su posjetioci ostavili na zidovima pećine, posebno u centralnoj dvorani, počevši još od austrougarskih vremena, preko prvih nastojanja da se ova pećina približi turistima između dva rata, do prvih teodolitskih mjerenja u jednoj pećini u Bosni i Hercegovini kao prethodnici jednog ozbiljnog pristupa turističkom uređenja šezdesetih godina 20. og stoljeća. Danas je ona na posljednjem mjestu po turističkom potencijalu koji nudi. Razlog je nesigurnost prilaza pećini, budući da je kompletan prosor oko pećine miniran u posljednjem ratu.  

## Geomorfologija 
Pećina je izgrađena u stijenama srednjotrijaskih karbonatnih masa. Po dužini prijesek kanala ukazuje na relativno malu visinsku razliku nagiba i uspona kanala u odnosu na ulaz. Ulaz u pećinu je na početku vještački proširen i zaštićen metalnom kapijom. Od kapije do prve dvorane vodi uski kanal dužine 15 metara, koji je također na mjestima proširivan do profila od oko 1 m2. Za buduću turističku eksploataciju bi bilo neophodono proširiti ovaj dio za normalnu komunikaciju ili otkopati nekadašnji prirodni ulaz koji je vremenom zatrpan. Od kraja ulaznog kanala do prve dvorane treba se spustiti 8 metara naniže niz betonske stepenice. Odatle je glavni pećinski kanal uglavnom horizontalan, osim u posljednjem dijelu. Postoji i više sporednih kanala što omogućava izgradnju dvosmjernih turističkih staza. Ukupna dužina pećinskih kanala iznosi oko 1.200 metara. Poslednjim istraživanjima utvrđeno je da se dugi pećinski prolazi Banj stijene protežu do zidova Govještice.

Pećina je vrlo bogata svim vrstama pećinskog nakita: stalagmita, stalaktita, stubova, velikim saljevim duž zidova hodnika, draperijama i travertinskim kadama. Pećina također sadrži i tzv. „pećinsko mlijeko“, vrlo rijedak pećinski ukras. “. Mehanizam nastanka ove rijetke vrste akumulativne pojave još nije u potpunosti razjašnjen. Osim po pećinskom nakitu Mračna pećina je i bogato paleontološko nalazište pećinskih medvjeda i nekoliko endemičnih vrsta podzemne faune. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Banj Stijena 

Kategorija:Rogatica
Metlika

mini|280px|Metlika, rimokatolička crkva "Sv. Miklavž"
**Metlika** (njem. *Möttling*) je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u regiji Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Metlika.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Metlika je imala 8.416 stanovnika, od čega u samoj Metliki 3.273.

### Općina Metlika 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Metlika.*

### Metlika (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1955. povećano za naselje **Zvirkov Vrh** koje je ukinuto.*

## Galerija 

Datoteka:Metlika (10) (3995277589).jpg|gradska vijećnica
Datoteka:Metlika (30) (3996043476).jpg|centar
Datoteka:Metlika (3996036422).jpg|gradski detalj
Datoteka:Galerija Kambič Metlika.jpg|galerija "Kambič"
Datoteka:Cerkev sv Cirila in Metoda Metlika.jpg|grkokatolička (unijatska) crkva Sv. Cirila i Metoda
Datoteka:Metlika (28) (3996043032).jpg|zamak
Datoteka:Metlika (20) (3996040940).jpg|gradska arhitektura
Datoteka:Metlika-train station.jpg|željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u regiji Jugoistočna Slovenija
*
Izvor Mokranjske Miljacke (pećina)

**Pećina Izvor Mokranjske Miljacke** nalazi se u Kadinom Selu, općina Pale, Bosna i Hercegovina. Smještena je u zaseoku Vrelo, u podnožju krečnjačkog masiva Gradina, i jedan je od dva izvora rijeke Miljacke. Udaljena je 25 kilometara daleko od Sarajeva.
 
Prvi put se spominje u katastru napravljenom za potrebe Jugoslavenske narodne armije 1984. godine, u kome se nalazi opis ulaza i prvih 60 m dužine pećine.

Velika količina vode na samom ulazu u pećinu, koja je zahtijevala upotrebu čamaca ili posebne opreme, razlog je što je ova pećina dugo ostala neistražena. Kao rezultat višegodišnje saradnje italijanskih i bosansko-hercegovačkih speleologa, u 2007 -2009. godini obavljeno je zajedničko istraživanje pećine Izvora Mokranjske Miljacke. U istraživanju ove pećine učestvovali su članovi speleoloških udruženja "Gruppo Grotte Novara" i "Gruppo Speleologico Bolognese" iz Italije, "Atom" iz Zavidovića, "Speleo Dodo" iz Sarajeva, "Eko-Viking" iz Visokog, te "Netopir" i "Ponir" iz Banjaluke, kao i speleolozi iz Slovenije, Makedonije, Hrvatske i Crne Gore, Opsežna istraživanja uključila su i topografska mjerenja, biospeleološka i hidrološka istraživanja kao i ispitivanja tragova kulture čovjeka. Istraživanja su izvođena tokom 2007 – 2009. godine. Speleolozi su istražili 7.100 m, čime je ova pećina tada postala najduža dokumentovana pećina u cijeloj Bosni i Hercegovini.
 
Trenutno najznačajnije otkriće je nova vrsta, pećinskog pauka kosca, *Nemanela Lade* – (mala neman Mokranjske miljacke), čije je prve primjerke pronašla doktorica Lada Lukić-Bilela sa Instituta za genetičko inženjerstvo iz Sarajeva, po kojoj je vrsta i dobila ime.
## Morfologija 
Otvor je okrenut prema jugu, dimenzija 5x4 metra, na nadmorskoj visini 1100 metar. Ulaz u pećinu otežava voda. Na 35-om nalazi se jezero, ali se ono može proći lijevom plićom stranom. Poslije ovog dolazi drugo jezero, 6x5 metar i dubine 1,5, pa se može proći jedino čamcem.

Nakon toga nailazi se na treće jezero, odvojeno nasipom od predhodnog. Dugo je 11 metara. Poslije slijedi ulazak u fosilni dio pećine koji počinje impresivnom dvoranom prepunom nakita, širine oko 20 metara. Slijedi nova dvorana prepuna nakitom poput pizolita, a prevladavaju stalaktiti i stalagmiti koji prave nekoliko stubova. Kroz pećinu većim dijelom prolazi aktivni vodeni tok, a kanali su u pojedinim dionicama vrlo prostrani. Njeni kanali povezuju Dunavački ponor, Šemanski potok, Uvorski potok, ponor Vučije pećine, Ledenjače.

Ovo je opis početka pećine, a ovako ili slično izgleda opis svih 7.100 metara ove ljepotice.

## Vanjski linkovi 
* Izvor Miljacke
* Najduža u BiH

Kategorija:Miljacka
Kategorija:Kraška vrela u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Podzemna jezera u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Podzemne rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Pale (Republika Srpska)
Letargija

**Letargija** je definirana kao stanje umora, zamora, premora ili nedostatka  energije za normalno funkcioniranje organizma.  Može biti praćena depresijom, smanjenom motivacijom  ili apatijom. Usko je povezana s melankolijom. Letargija može biti normalna reakcija na neadekvatan kvalitet i dužinu spavanja, iscrpljenost, prekomjerni rad, stres, nedostatak fizičke aktivnosti ili dosade. Kada je dio normalnog odgovora organizma, letargija se često rješava odmorom, primjerenim  spavanjem, smanjenjem  stresa i  dobrom ishranom.

Letargično stanje može biti i normalan model ponašanja nekih vrsta organizama.

## Također pogledajte
*Umor
*Spavanje
*Depresija
## Reference
## Vanjski linkovi
*http://www.healthline.com/symptom/lethargy

Kategorija:Ponašanje
Kategorija:Simptomi
Sodražica

mini|280px|Sodražica, rimokatolička crkva "Sv. Marija Magdalena"
**Sodražica** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji  Jugoistočnoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ribnica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Sodražica je imala 2.154 stanovnika, od čega u samoj Sodražici 832.

### Općina Sodražica 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Ribnica.*

### Sodražica (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 2008. izvršena je manja razmjene teritorija između naselja **Sodražica** i Zamostec.*

## Galerija 

Datoteka:Sodrazica Slovenia - church interior.jpg|unutrašnjost crkve
Datoteka:Sodrazica Slovenia 1.jpg|tabla na ulazu u naselje

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Kategorija:Naselja u Sodražici
*
Parnica (Maglaj)

**Parnica** je naseljeno mjesto u općini Maglaj, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Maglaj
Gornja Lovnica

:

* Gornja Lovnica (Žepče), naselje u općini Žepče

:

* Gornja Lovnica (Rožaje), naselje u općini Rožaje

## Također pogledajte
* Lovnica
* Donja Lovnica
José Ferraz de Almeida Júnior

thumb|253x253px|Autoportret (1878)
**José Ferraz de Almeida Júnior** (8. maj 1850, Itu – 13. novembar 1899, Piracicaba), poznat i kao **Almeida Júnior**, bio je brazilski umjetnik i dizajner; jedan od prvih koji su u Brazilu slikali u realističkoj tradiciji Gustave Courbeta i Jean-François Milleta. "Dia do Artista Plástico" (bos. "Dan fine umjetnosti u Brazilu") slavi se na njegov rođendan.

## Odabrane slike 

 
Datoteka:Almeida Júnior - Nhá Chica - Google Art Project.jpg|Nhá Chica (1895)
Datoteka:Almeida_Júnior_-_Saudade_(Longing)_-_Google_Art_Project.jpg|Saudade - "Čežnja" (1899)

Datoteka:Almeida Júnior - The Inopportune - Google Art Project.jpg|The Inopportune (1898)
Datoteka:Almeida Júnior - Study for "Flight of the Holy Family to Egypt" - Google Art Project.jpg|Studija za "Bijeg svete porodice u Egipat" (1881)

Datoteka:Almeida Júnior - Interrupted Whetting - Google Art Project.jpg|Prekinuto oštrenje (1894)
Datoteka:Almeida Júnior - Votorantim Waterfall - Google Art Project.jpg|Vodopad Votorantim
Datoteka:Descanso do modelo.jpg|Descanso do Modelo
Datoteka:Almeida Júnior - The Guitar Player - Google Art Project.jpg|Gitarista

Datoteka:Almeida Júnior - Study for "Departure of the Monção" - Google Art Project.jpg|Studija za "Odlazak Monçãoa"
Datoteka:Almeida Júnior - O pintor.jpg|Slikar

## Reference 
## Vanjski linkovi
* "Desmistificando Almeida Júnior: a modernidade do caipira" (pt) autor Raquel Aguilar de Araújo @ DezeNoveVinte.
* Alfredo Galvão: "Almeida Júnior - Sua técnica, sua obra"(pt) uređio  Arthur Valle @ DezeNoveVinte.
Kategorija:Rođeni 1850.
Kategorija:Umrli 1899.
Kategorija:Brazilski slikari
Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2003.

255px|mini|desno|Novčić iskovan povodom Svjetskog prvenstva u biatlonu 2003. godine
**Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2003.**  je prvenstvo koje je održano zajedno za muškarce i za žene od 15. do 23. marta 2003. u ruskom Hanti-Mansijsku.  U muškoj konkurenciji ovo je bilo 38. po redu, a u ženskoj 20. prvenstvo. Ukupno je održano pet utrka za koju se dodjeljene medalje: pojedinačne utrke u obje konkurencije, 
sprint, utrke štafeta (žene) u ženskoj i 4 × 7,5&nbsp;km u muškoj konkurenciji, utrke u potjeri u muškoj konkurenciji na 12,5&nbsp;km, i u ženskoj na 10&nbsp;km, utrka u masovnom startu na 15&nbsp;km za muškarce i 12,5&nbsp;km za žene. Od ove godine na svjetskim se prvenstvima u biatlonu prvi put trčala štafeta u ženskoj konkurenciji na 6&nbsp;km. U konkurenciji žena u potjeri, dodjeljene su dvije medalje, jer se nije moglo ustanoviti, razlika u vremenu između Sandrine Bailly i Martine Glagow.

## Države učesnice 
## Termini 
## Muškarci 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Žene 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Pojedinačne medalje 
## Ukupan broj osvojenih medalja 
; Žene

; Muškarci

; Ukupno

## Napomene
## Reference 
## Vanjski linkovi 
 Svi rezultati Svjetskih prvenstava u biatlonu

2003
*
Kategorija:2003. u Rusiji
Kategorija:2003. u biatlonu
Kategorija:Sportska takmičenja u Rusiji
Kategorija:Sport u Hanti-Mansijsku
Kategorija:Biatlon u Rusiji
Grosuplje

mini|280px|Grosuplje, rimokatolička crkva "Sv. Mihael"
**Grosuplje** () je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Grosuplje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Grosuplje je imala 19.204 stanovnika, od čega u samom Grosuplju 7.098.

### Općina Grosuplje 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Grosuplje.*

### Grosuplje (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1953. povećano za dio naselja **Stranska vas**, koje je ukinuto. U 1971. povećano za naselja **Jerova vas** i **Perovo** koja su ukinuta. U 2017. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Brezje pri Grosupljem, Brvace, Cikava, **Grosuplje**, Hrastje pri Grosupljem, Malo Mlačevo i Ponova vas.*

## Galerija 

Datoteka:Stavba_knjižnice_Grosuplje.jpg|gradska biblioteka
Datoteka:Grosuplje-train station-July2010.jpg|željeznička stanica
Datoteka:Perovo_Grosuplje_Slovenia.JPG|tabla na ulazu u prigradsko naselje Perovo
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u regiji Srednja Slovenija
*
Brezovica (Slovenija)

**Brezovica** je općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**. Sjedište općine je u naselju Brezovica pri Ljubljani.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Brezovica je imala 11.129 stanovnika, od čega u Brezovici pri Ljubljani 2.862.

### Općina Brezovica 
**Napomena**: *Nastala iz grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Brezovici
*
Gornja Bukovica

:
* Gornja Bukovica (Maglaj), naselje u općini Maglaj.

:
* Gornja Bukovica (Šavnik), naselje u općini Šavnik.

:
* Gornja Bukovica (Valjevo), naselje u općini Valjevo.

## Također pogledajte
* Bukovica
Titova pećina (Plahovići)

**Titova pećina** u blizini je mjesta Plahovići kod Kladnja. Smještena je u srcu Hrasnika. Okružena je Babinom stijenom i Gradinom, a licem je okrenuta prema Drinjači.

To je pećina u kojoj je za vrijeme narodonooslobodilačkog rata u junu 1943. boravio vrhovni zapovjednik Tito za vrijeme borbi za oslobođenje Kladnja i ostalih mjesta istočne Bosne.

Ova pećina , po ranijem Zakonu o zaštiti prirode (*Službeni list SRBiH*, br. 4/65), proglašena je memorijalnim spomenikom prirode.

## Historija 
Na područje Kladnja Tito dolazi 26-og juna nakon  borbi na Sutjesci i nakon ranjavanja. Boravak u Kladnju iskoristio je da se odmori i zaliječi ranu. Usljed opasnosti od neprijateljske avijacije Tito prelazi iz Kladnja 1. jula 1943. godine ujutro u zaselak Plahovići, zapadno od Kladnja. Danju radi u jednoj pećini (danas se zove Titova pećina), a noćiva u kući Muje Mazalovića. Ta kuća i danas odolijeva zubu vremena i svojom starinom predstavalja interesantan primjer stare bosanske gradnje .

Za vrijeme Titovog boravka u pećini, mještani Plahovića svaki dan Titu i njegovoj pratnji donosili su ručak. Bili su to Meho Čavkunović, Mujo Mazalović i dvanestogodišnji Asim Sirčo, koji je Titu svako jutro donosio svježe mlijeko. Muju su kasnije Nijemci uhvatili s dokumentacijom partizanskog vodiča i strijeljali ga. U tom zaseoku s Titom su se nalazili članovi Vrhovnog štaba NOV I POJ, Izvršni odbor AVNOJ-a, Britanska vojna misija i pjesnik Vladimir Nazor.

U pisanim dokumentima iz tog perioda stoji da je tu Tito se članovima CK KPJ i Izvršnog odbora AVNOJ pisao načela odluka koje su krajem 1943. godine donesene na zasjedanju AVNOJ-a i ZAVNOBiH-a.

Svojom Rezolucijom na Osnivačkoj skupštini i Proglasom narodima Bosne i Hercegovine u noći 25./26. novembra 1943. u Mrkonjić Gradu, ZAVNOBiH poslije 480 godina obnovio je državnost Bosne i Hercegovine, potvrdio njen historijsko-politički i državno-pravni individualitet i formirao federalnu Bosnu i Hercegovinu (praktično državu) u Jugoslaviji, što je najznačajnija tekovina antifašističkog rata.

Predveče 11. jula Tito sa kolonom Vrhovnog štaba odlazi iz sela Plahovići pravcem Kladanj-Gojsalići-Prijevor-Dole i nakon 8 sati marša stiže u selo Turalići, 14&nbsp;km zapadno od Vlasenice gdje se zadržava dva dana. U selu Turalići Tito 12. jula 1943. godine donio je odluku da za političkog sekretara PK KPJ za BiH bude postavljen Đuro Pucar.

Danas se o ovim spomenicima brinu i iste održavaju Udruženje antifašista i boraca NOOR-a Općine Kladanj i Udruženje * Josip Broz Tito * Kladanj. Manifestacija "Dani Titove pećine" prerasla je u tradicionalnu i održava se svake godine zadnje subote u mjesecu junu u znak sjećanja na značajne historijske datume iz perioda NOOR-a 1941-45.  Okuplja veliki broj građana Kladnja, ali i članova udruženja antifašista i boraca NOR-a sa područja Tuzlanskog kantona. Put koji vodi prema Titovoj pećini u naseljenom mjestu Plahovići u općini Kladanj svečano je pušten u upotrebu. Svečano je otkrivena i spomen ploča u znak sjećanja na lik i djelo Josipa Broza Tita.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Titova pećina 
* Put do pećine
* Pećina i kuća u Plahovićima

Kategorija:Kladanj
Išim (rijeka)

**Išim** (; kaz. *Есіл*) jest 2450&nbsp;km duga rijeka koja protiče Kazahstanom i Rusijom. Lijeva je pritoka Irtiša s prosječnim protokom od oko 56,3 m3 u sekundi. 
Gornjim tokom protječe kroz kazahstanski glavni grad Astanu i plovna je u donjem toku.

Kroz Rusiju, rijeka protječe ogromnom močvarom, praveći meandre i mrtvaje. Zamrznuta je od kraja novembra do marta.

## Išim i Astana 
250px|mini|lijevo|Išim protičući kroz Astanu
Prema riječima predsjednika Kazahstana, Nursultana Nazarbajeva, Astana je izabrana da bude novi glavni grad Kazahstana između ostalog i zbog toga što se nalazi na rijeci. Grad je također podijeljen na dva dijela, dio grada na desnoj obali Išima (sjeverni dio grada) ili stari grad i dio grada na lijevoj obali (južni dio), novi dio grada Astane gdje se nalaze vladine zgrade, grada Vlade, predsjednička palata, Vrhovni sud kao i mnogi stambeni kompleksi.

U centralnom dijelu Astane, u neposrednoj blizini gradskog parka, na Išimu postoji javna plaža gdje se mogu iznajmiti i pedaline. Zbog niskog vodostaja rijeku je moguće pregaziti.

Gradske vlasti imaju planove za produbljivanje rijeke, što će na kraju omogućiti malim putničkim brodovima plovidbu u dužini od oko 22&nbsp;km kroz glavni grad.

Da bi se održao željeni nivo protoka vode, voda se u Išim upumpava iz Irtiša, preko kanala Irtiš-Karaganda i cjevovoda.

## Također pogledajte 
* Spisak rijeka u Rusiji

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Kazahstanu
Kategorija:Rijeke u Rusiji
Ljubna

**Ljubna** je naseljeno mjesto u općini Žepče, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Žepče
Varošište

* Varošište (Rogatica), naselje u općini Rogatica.
* Varošište (Žepče), naselje u općini Žepče.
Alići

:
* Alići (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići.

:
* Alići (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja.
Čardak (višeznačna odrednica)

* Čardak, stara drvena kuća

**Bosna i Hercegovina**:
* Čardak (Modriča), naselje u općini Modriča.
* Čardak (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići.

**Crna Gora**:
* Čardak (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja.
Dragovac

:
* Dragovac (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići.

:
* Dragovac (Priština), naselje u općini Priština.

:
* Dragovac (Bojnik), naselje u općini Bojnik.
* Dragovac (Požarevac), naselje u općini Požarevac.
Gare

:
* Gare (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići.

:
* Gare (Gadžin Han), naselje u općini Gadžin Han.
* Gare (Preševo), naselje u općini Preševo.
Donja Lovnica

:

* Donja Lovnica (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići

:

* Donja Lovnica (Rožaje), naselje u općini Rožaje

## Također pogledajte
* Lovnica
* Gornja Lovnica
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Maglaju

mini|desno|200px|Jusuf pašina (Kuršumlija) džamija.
**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Maglaju** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Maglaj. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Maglaj se nalaze sljedeći spomenici:
* "Crkva svetog Ilije Proroka u Maglaju" (historijski spomenik),
* "Kalavun Jusuf pašina (Kuršumlija) džamija sa haremom i česmom" (graditeljska cjelina),
* "Stari grad Maglaj" (graditeljska cjelina),
* "Uzeirbegovićev konak" (historijska građevina).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Maglaj
*
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Tešnju

**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Tešnju** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Tešanj. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Tešanj se nalaze sljedeći spomenici:
* "Čaršijska (Gazi Ferhad-begova) džamija" (graditeljska cjelina),
* "Eminagića konak" (historijska građevina),
* "Crkva svetog Petra i Pavla u Tešnju" (historijska građevina),
* "Stari grad Tešanj" (graditeljska cjelina),
* "Zgrada Muftijinog konaka" (historijski spomenik).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Tešanj
*
Miljevići (Zavidovići)

**Miljevići** su naseljeno mjesto u općini Zavidovići, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Zavidovići