open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
MirOS BSD

**MirOS BSD** je siguran operativni sistem iz BSD familije za 32-bitne i386 i sparc sisteme. Baziran je na OpenBSDu. 
MirOS je dostupan kao BSD varijanta koji je nastao kao OpenBSD patchkit, ali koja je jako puno narasla na svoj sopstveni sistem, iako se još uvijek usklađuje s tekućim razvojem OpenBSD-a, na taj način zadržavajući većinu svoje dobre istorije sigurnosti. Ova varijanta se također zove "MirBSD", ali korištenje te riječi kako bi označili MirOS BSD (plus MirPorts) jeste zastarjela.    Vrlo dobar opći pregled MirOS BSD i MirPorts je dostupan sa naših informacijskih letaka, koji su dostupni na engleskom, njemačkom i francuskom jeziku. Oni su distribuirani na razne događaje od nas i / ili AllBSD tima.
MirOS je nastao nakon neke razlike u mišljenju između Thea de Raadt, voditelja OpenBSD projekta, i Thorsten Glaser, koji je sada naš glavni developer. Glavni održavatelj MirPorts je BennySiegert. Postoji još nekoliko osoba koji su radili kao suradnici na projektu.

## Zbog čega nekoristiti OpenBSD?
MirOS BSD često očekuje veće promjene u OpenBSD-u i uključuje ih prije samog OpenBSD-a. Na primjer, ELF na i386 i podrška za gcc3 bili su dostupni prvo u MirOS-u. Kontroverzne odluke često su drugačije od OpenBSD, naprimjer, tu neće biti nikakvih podrška za SMP u MirOS-u.

## Zbog čega koristiti MirPorts 
Podrška za višestruke platforme. Iz kutije, MirPorts ima podršku za sljedeće operativne sisteme:

MirOS BSD (-stabilna i -trenutna) 
OpenBSD (-stabilna i -trenutna) 
Mac OS X (10.4 i novije) / Darwin 
Interix / SFU 3.5

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Operativni sistemi
Kategorija:Softver
Kategorija:BSD
Kategorija:OpenBSD
Presjek dvije prave

300px|mini|desno|Presjek dvije prave.
U Euklidovoj geometriji, **presjek dvije prave** koje imaju jednu zajedničku tačku kažemo da se sijeku. Zajednička tačka te dvije prave naziva se *sjecište* ili *presječna tačka*. Ovaj presjek se također može smatrati kao prazan skup ili prava, što zajedno sa tačkom ima posebnu primjenu u računarskoj grafici, predviđanju kretanja i detekciji sudara.

Broj i mjesta mogućih presjeka između dvije prave, zajedno sa brojem mogućih prava bez presjeka (paralelne prave) sa datom drugom pravom su razlikovajuća svojstva u neeuklidskoj geometriji.

## Izračunavanje presjeka 
### Presjek dvije prave u dvodimenzionalnom prostoru 
Presjek dvije prave L_1\, i L_2\, u dvodimenzionalnom prostoru gdje je prava L_1\, definisana uz pomoć dvije različite tačke (x_1,y_1)\, i (x_2,y_2)\,, i prava L_2\, sa različitim tačkama (x_3,y_3)\, i (x_4,y_4)\,, može se izračunati uz pomoć determinante. Presjek ove dvije prave u tački T se može izračunati na sljedeći način:

:
T_x = \frac{\begin{vmatrix} \begin{vmatrix} x_1 & y_1\\x_2 & y_2\end{vmatrix} &  \begin{vmatrix} x_1 & 1\\x_2 & 1\end{vmatrix} \\\\ \begin{vmatrix} x_3 & y_3\\x_4 & y_4\end{vmatrix} & \begin{vmatrix} x_3 & 1\\x_4 & 1\end{vmatrix} \end{vmatrix} }
{\begin{vmatrix} \begin{vmatrix} x_1 & 1\\x_2 & 1\end{vmatrix} &  \begin{vmatrix} y_1 & 1\\y_2 & 1\end{vmatrix} \\\\ \begin{vmatrix} x_3 & 1\\x_4 & 1\end{vmatrix} & \begin{vmatrix} y_3 & 1\\y_4 & 1\end{vmatrix} \end{vmatrix}}\,\!
\qquad
T_y = \frac{\begin{vmatrix} \begin{vmatrix} x_1 & y_1\\x_2 & y_2\end{vmatrix} &  \begin{vmatrix} y_1 & 1\\y_2 & 1\end{vmatrix} \\\\ \begin{vmatrix} x_3 & y_3\\x_4 & y_4\end{vmatrix} & \begin{vmatrix} y_3 & 1\\y_4 & 1\end{vmatrix} \end{vmatrix} }
{\begin{vmatrix} \begin{vmatrix} x_1 & 1\\x_2 & 1\end{vmatrix} &  \begin{vmatrix} y_1 & 1\\y_2 & 1\end{vmatrix} \\\\ \begin{vmatrix} x_3 & 1\\x_4 & 1\end{vmatrix} & \begin{vmatrix} y_3 & 1\\y_4 & 1\end{vmatrix} \end{vmatrix}}\,\!

gdje T_x, odnosno T_y, predstavljaju koordinate u datoj ravni. Prethodni determinanti se također ujedinjeno mogu napisati kao torka:

: 
\begin{align}
(T_x, T_y)= \bigg(&\frac{(x_1 y_2-y_1 x_2)(x_3-x_4)-(x_1-x_2)(x_3 y_4-y_3 x_4)}{(x_1-x_2)(y_3-y_4)-(y_1-y_2)(x_3-x_4)}, \\
         &\frac{(x_1 y_2-y_1 x_2)(y_3-y_4)-(y_1-y_2)(x_3 y_4-y_3 x_4)}{(x_1-x_2)(y_3-y_4)-(y_1-y_2)(x_3-x_4)}\bigg)
\end{align}

## Također pogledajte 
* Udaljenost tačke od prave

## Reference 
Kategorija:Euklidska geometrija
Kategorija:Linearna algebra
Korana

Rijeka **Korana** izvire kod Plitvičkih jezera (nacionalni park). Njena dužina iznosi 134,2&nbsp;km, a ulijeva se u rijeku Kupu kod Karlovca. Pripada crnomorskom slivu i nije plovna. Na mnogim dijelovima Korana protiče kroz slikovite, krečnjačke kanjone visoke stotinjak i više metara. Ovi kanjoni obrasli su bukovom šumom ili su ogoljeli. U gornjem toku nalaze se slikovite pećine.

Ne zna se odakle potiče njeno ime. Po nekima "Korana" je izvedenica od riječi "Kora" (biljaka), a po nekima "Korana" tj. "Gorana", označava vodu koja teče iz gore. U Slunju se u Koranu ulijeva Slunjčica. Ovdje su nastali slapovi Rastoke. Kod Karlovca se u Koranu ulijeva Mrežnica.

Malim dijelom protiče kroz Bosnu i Hercegovinu (kroz sela Tržac i Tržačka Raštela, u općini Cazin). U Tržcu je napravljeno kupalište. U nju se ulijeva rijeka Mutnica.

## Također pogledajte 
* Plitvička jezera (nacionalni park)
* Una

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Rijeke u Hrvatskoj
Kategorija:Granica između Bosne i Hercegovine i Hrvatske
Kategorija:Pogranične rijeke Bosne i Hercegovine
386BSD

**386BSD** je bio Unixu-sličan operativni sistem (poznat i kao Jolix) baziran skoro čitav na NET/2 izdanju Kalifornijskog univerziteta (University of California) koji je sadržavao mnogo više od ranijeg 386BSD izvornog koda kojeg je napisao William F. Jolitz za ditribuciju NET/2. 386BSD je namijenjen za korištenje na Intel 80386/486 baziranim IBM PC računarima. Prva verzija je izdana 1992.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Answers.com 386BSD
* Release Notes on 386BSD 
* en wiki

Kategorija:Operativni sistemi
Kategorija:Softver
Kategorija:BSD
Enver Marić

**Enver Marić** (rođen 16. aprila 1948. u Mostaru) jest bosanskohercegovački nogometaš. Smatra se jednim od najboljih golmana iz bivše Jugoslavije svih vremena.

## Karijera 
Sa 12 godina nogometom se počeo baviti u Veležu, u čijem dresu je napravio impresivnu karijeru, a za prvi tim debitirao u sezoni 1967/68.

Prvu utakmicu za reprezentaciju bivše Jugoslavije igrao je 1972. protiv Sovjetskom Saveza u Beogradu. Za državni tim je odigrao 32 utakmice, a uknjižio je nastup i na Mundijalu 1974. u Njemačkoj.

U dresu Veleža je odigrao preko 600 utakmica, a za Schalke 04 u Bundesligi preko 150 mečeva.

"Leteći Mostarac" je bio član poznatog Veležovog trija "BMW" - **B**ajević, **M**arić, **V**ladić), koji je igrao u jednoj od najuspješnijih generacija kluba sa Neretve.

Ostat će upamćen po tome da je tri puta branio za reprezentaciju svijeta i Evrope. Upravo uoči Svjetskog prvenstva u Njemačkoj, proglašen je 1973. za najboljeg fudbalera tadašnje Jugoslavije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Rođeni 1948.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Jugoslavenski nogometaši
Kategorija:Nogometaši Veleža
Kategorija:Nogometaši Schalkea
Kategorija:Nogometni golmani
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 1974.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 1976.
Kategorija:Treneri Veleža
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Kategorija:Treneri Herthe
Kategorija:Treneri Fortune Düsseldorfa
Kategorija:Jugoslavenski nogometni treneri
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometni treneri
Kategorija:Jugoslavenski nogometni reprezentativci
Firefox

**Mozilla Firefox** (ili samo **Firefox**) jest besplatni veb-preglednik otvorenog kôda koji razvijaju Zadužbina Mozilla i njena podružnica Mozilla Corporation. Firefox je dostupan na operativnim sistemima Windows, macOS i raznim distribucijama Linuxa, dok je Firefox for Android dostupan na Androidu (ranije se zvao Firefox for mobile i bilo ga je moguće pokrenuti na sada obustavljenom sistemu Firefox OS); sve ove verzije koriste raspoređivačku mašinu Gecko da bi iscrtali veb-stranice. Još jedna verzija, Firefox for iOS, objavljena je krajem 2015. za Appleov operativni sistem iOS, ali ova verzija ne koristi Gecko zato što Apple primorava druge preglednike da koriste ugrađeni WebKit.

Firefox su napravili članovi Mozilline zajednice 2002, a prvobitno se zvao "Phoenix". Želja im je bila da naprave zaseban veb-preglednik, odnosno da ne bude dio internetskog paketa Mozilla Application Suite. Čak i tokom faze beta-testiranja, pokazao se popularnim među testerima i dobio je pohvale na račun brzine, sigurnosti i mogućnosti instaliranja raznih dodataka u uporedbi s Internet Explorerom 6 koji je tada bio najkorišteniji preglednik. Firefox je objavljen u novembru 2004. Preuzet je 60 miliona puta u prvih devet mjeseci, što je bio prvi put da neki preglednik ozbiljno zaprijeti monopolu Internet Explorera. Firefox se smatra duhovnim nasljednikom Netscape Navigatora, budući da je Mozillinu zajednicu stvorio Netscape 1998. prije nego što ih je preuzeo AOL.

Najveći tržišni udio Firefoxa bio je 32% krajem 2009, što je verziju 3.5 privremeno učinilo najpopularnijim preglednikom na svijetu. Tržišni udio kasnije je opao kako je sve više ljudi počelo koristiti konkurentni preglednik Google Chrome. Firefox je i dalje najpopularniji preglednik na Kubi, u Eritreji, Njemačkoj, odnosno udio mu je 85,93%, 79,39% i 37,01% u tim zemljama.  Također je najpopularniji računarni preglednik u mnogim afričkim zemljama. Prema Mozilli i podacima iz decembra 2014, preglednik ima pola milijardi korisnika širom svijeta.

## Verzija 3.0 
Verzija 3.0 planira da uđe u Ginisovu knjigu rekorda kao najviše preuzet software u roku 24 sata sa interneta. U roku prvih 24 sata Firefox je preuzet preko 8 miliona puta. Trenutno se čeka potvrda iz Ginisove knjige rekorda.

## Tržišna prihvaćenost 
mini|desno|200px|Tržišni udio Mozilla Firefoxa
Korisnici Interneta su jako brzo prihvatili Firefox uprkos dominaciji Internet Explorera. Popularnost Internet Explorera naglo pada lansiranjem Firefoxa na tržište. Istraživanja pokazuju da Firefox zauzima 25% tržišta web preglednika. U Evropi je taj postotak još i veći i kreće se oko 50%.

### Broj preuzimanja sa Interneta 
Broj preuzimanja ovog preglednika je od njegovog izdavanja u novembru 2004. naglo rasla. 
mini|desno|200px|Kumulativni prikaz preuzimanja (download) Firefoxa

## Također pogledajte 
* Google Chrome
* Internet Explorer
* Safari

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* Pomoć oko korištenja

Kategorija:Softver
Kategorija:Internetski preglednici
Zovem se Crvena

***Zovem se Crvena*** (tur. *Benim Adım Kırmızı*) je roman turskog književnika i dobitnika Nobelove nagrade za književnost 2006. Orhana Pamuka iz 1998. godine. Roman je dobio nagradu "International IMPAC Dublin Literary Award" 2003.

"Zovem se Crvena" već dvije i pol godine ne silazi s liste najčitanijih knjiga u Hrvatskoj, a do čitatelja stiže u prijevodu dr. Ekrema Čauševića i Marte Andrić (Izdanje Vuković-Runjić, Zagreb 2004.)

Knjiga je od objavljivanja prevedena na više od 60 jezika. Francuski prijevod osvojio je francuski Prix du Meilleur Livre Étranger, a talijanska verzija Premio Grinzane Cavour 2002. godine. Engleski prijevod, *My Name Is Red*, osvojio je Međunarodnu Dablinsku književnu nagradu 2003.

Kao priznanje za svoj status u Pamukovom opusu, roman je ponovo objavljen u prijevodu Erdağa Göknara kao dio serije „Savremeni klasici u svakodnevnoj biblioteci“ 2010. godine. BBC Radio 4 emitovao je adaptaciju romana 2008. godine.

Nekoliko glavnih likova u romanu pripada istoj radionici minijaturista u Osmanskom carstvu za vrijeme vladavine Murata III. Prvo poglavlje romana ("Ja sam leš") pripovijeda jedan od iluminatora radionice (Elegantni efendija) koji je upravo ubijen. U poglavljima o kojima priča njegov ubica, čitalac saznaje da je ovaj iluminator bio zabrinut zbog porasta zapadnjačkog stava prema slikarstvu u projektu kojeg je naručio sultan.

## Knjige u knjizi 
Brojne knjige ilustrovane od strane poznatih minijaturista su referencirane likovima u Zovem se crvena: Nekoliko opisanih specifičnih rukopisa (najistaknutije *Šahnama* *Shah Tahmaspa*, poznatije na zapadu kao Houghton *shahnama*) su stvarni i opstali su u cjelini ili dijelu.

## Reference 
Kategorija:Orhan Pamuk
Antanta

[mini|350p|desno|Karta svijeta u Prvom svjetskom ratu:Antanta - roza boja [Centralne sile - siva boja boja Neutralne države - žuta]]
**Antanta** je savez koji su stvorile Rusija, Francuska i Velika Britanija. Povezivanje između Francuske i Rusije ostvareno je tokom 1891.-1894. godine potpisivanjem niza sporazuma o saradnji. Godine 1904. Francuska i Velika Britanija sklopile su ugovor poznat pod imenom *Entente cordiale* što znači Srdačni sporazum; odatle i dolazi naziv - antanta. Njime su se dogovorili o podjeli zona uticaja, mahom u Africi te o zajedničkoj politici protiv Njemačke. Posljednja etapa u nastanku bloka Antanta dogodila se 1907. godine kad su se Rusi i Britanci dogovorili o podjeli interesnih zona u Perziji (današnji Iran). Tada je i Rusija ušla u savez s dvije zapadnoevropske sile.

## Također pogledajte 
* Centralne sile

## Reference 
Kategorija:Prvi svjetski rat
Kategorija:Vojni savezi
Londonski ugovor

**Londonski ugovor** (), ponekad i *Londonski pakt*, bio je tajni pakt između Antante i Kraljevine Italije. Sporazum je potpisan u Londonu 26. aprila 1915. godine, a države potpisnice bile su članice Antante (Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska Treća republika, Rusko Carstvo) i Kraljevina Italija. Svrha sporazuma bila je da se Italija uključi u Prvi svjetski rat na strani Antante, a protiv italijanskih bivših saveznika Njemačkog Carstva i Austro-Ugarske. Osnovna ideja sporazuma bila je obećanje Italiji velikih dijelova Austro-Ugarske na sjeveru današnje Italije kao i područja na istoku s druge strane Jadranskog mora. Britanija je također obećala i novčanu pomoć. Nakon potpisivanja sporazuma, Italija se obavezala da će ući u rat narednog mjeseca. Savez sa starim italijanskim neprijateljem Austrijom je podržavao određeni broj političara ali ta ideja nikad nije zaživjela u javnom mišljenju. Također, saveznici su vrlo lahko mogli dati mnogo bolju ponudu od Austro-Ugarske pa su na taj način dobili vojni savez sa italijanskom državom i 36 miliona njenih građana. Stavke ugovora javnosti su objavili boljševici kada su došli na vlast u Rusiji krajem 1917. godine.

## Također pogledajte 
* Rapalski ugovor

## Vanjski linkovi 
*Tajni Londonski ugovor 1915. godine (Centar za društvenu stabilnost - Zvanični kanal 
* Londonski ugovor iz 1915., na history.com

Kategorija:Prvi svjetski rat
Kategorija:Sporazumi potpisani 1915.
Kategorija:Historija Austrije
Kategorija:Historija Italije
Kategorija:Historija Jugoslavije
Kategorija:Historija Grčke
Kategorija:Historija Albanije
Kategorija:London
Bišćani

**Bišćani** su naseljeno mjesto u gradu Prijedoru, Bosna i Hercegovina. Naselje Bišćani su smješteni na sjeverozapadnom djelu Bosne i Hercegovine na lijevoj obali rijeke Sane te Ljubijskog potoka i Čemernice te na brežuljcima Mataruskog brda. Nadmorska visina doseže od 135m (Sredice) do 150m (Hegići).

## Klima 
Klima je umjereno-kontinentalna sa minimalnom temperaturom od -20 i maksimalnom temperaturom od 40 stepeni. Prosječna godišnja temperatura iznosi +11 stepeni dok broj sunčanih dana u godini iznosi prosječno 60. Količina padavina iznosi 991&nbsp;mm/m2.

## Stanovništvo 
## Prirodni resursi 
Na području Bišćana nalaze se nalazišta bijele gline (neki djelovi nose i ime po tome kao što su Bijela zemlja ili Keramika). Nalazišta pitke vode nalaze se u Mataruskom polju kao i nalazišta šljunka, pijeska i drugih građevinskih materijala.

Na području Bišćana postoje veoma povoljni uvjeti za razvoj poljoprivredne proizvodnje. Prema analizama iz ove oblasti moguć je razvoj za voćarsko-povrtlarsku i ratarsko-stočarsku proizvodnju, proizvodnju meda, proizvodnju cvijeća te rasadničku proizvodnju u oblasti voćarstva i povrtlarstva kao i skupljanje šumskih plodova i ljekovitog bilja. Dobar primjer je Mlinsko-pekarsko preduzeće Klaspromex koje uspješno posluje na ovom području.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Prijedora
Guglielmo Marconi

**Guglielmo Marconi** (Bologna, 25. april 1874 - Rim, 20. juli 1937), italijanski inženjer i fizičar

Guglielmo Marconi jedan je od osnivača bežične telegrafije i pionir radija. Od 1896. živio je u Engleskoj, gdje je 1897. patentirao primjenu elektromagnetskih valova za bežičnu telegrafiju. 12. decembra 1901. Marconi je prvi uspio predati radio-signal preko Atlantskog okeana. Godine 1932. upotrijebio je decimetarske radiotalase, a za radove na bežičnoj telegrafiji podijelio je 1909. s Braunom Nobelovu nagradu za fiziku.

## Reference
## Vanjski linkovi
* http://www.guglielmomarconi.org/ 
* https://web.archive.org/web/20131202023441/http://lilt.ilstu.edu/sdperry/marconi.htm

Kategorija:Italijanski fizičari
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Kategorija:Italijanski izumitelji
Kategorija:Biografije, Bologna
Kategorija:Rođeni 1874.
Kategorija:Umrli 1937.
Kategorija:Eksperimentalni fizičari
Ismet Alajbegović Šerbo

**Ismet Alajbegović Šerbo** bio je bosanskohercegovački harmonikaš, kompozitor mnogih narodnih tekstova, muzike i poznavalac sevdalinke.

Nakon što je godinama svirao po sarajevskim kafanama i sijelima, Šerbo je 1945. godine postao jedan od prvih muzičara Radio Sarajeva. Sa Zaimom Imamovićem svirao je u duetu harmonika Alajbegović-Imamović, da bi se kasnije Imamović izdvojio u prvu veliku pjevačku zvijezdu sarajevskog radija, a Alajbegović postao vođa orkestara, aranžer i autor.

Kao jedan od neprevaziđenih poznavalaca sevdalinke, što je tvrdio i sam Safet Isović u jednom intervjuu, Alajbegović je učinio mnogo na harmonizaciji te pjesme. Izgradio je poseban stil na harmonici, bez virtuoznih pasaža i vrtoglavih narodnih kola koji su kasnije proslavili mnoge harmonikaše kao što su Jovica Petković i dr. Šerbin stil bio je mnogo primjereniji sevdalinci, onakvoj kako su je pjevali stariji pjevači - poravno, bez napora, uvijek oslanjajući se na melodiju pjesme kao na osnovu improvizacije. Moglo bi se čak reći da je Šerbino sviranje (ako izuzmemo harmonijsku potku koju daje harmonika) od svih harmonikaša ponajbliže pratnji sevdalinke uz saz. Šerbina harmonika nije ona bučna mješina zbog koje bi pjevač morao vrištati. Takvo sviranje harmonike prije Šerbe naprosto nije zabilježeno.

Potaknut uspjehom autorskih radova Joze Penave, Jovice Petkovića i Zaima Imamovića, Šerbo je i sam komponovao sevdalinke. Neke od njih rađene su na brzu ruku, za festivale narodne muzike. Neke su, opet, izuzetno uspjele kreacije stilski izuzetno bliske tradicionalnoj sevdalinki. Šerbina specijalnost bila je ipak harmonija i iznalaženje inovativnih harmonijskih rješenja koja su uvijek zadržavala lagahni bosanski narodni melos utemeljen sevdahom.

## Pjesme 
Neke od njegovih najuspjelijih pjesama ukazuju na to:

* Stara staza (tekst - Nikola Škrba)
* Vratnik pjeva
* Bulbul pjeva okolo Mostara (tekst - Aleksa Šantić)
* Tebi, majko, misli lete (na wikiizvoru) 

## Također pogledajte 
* Sevdalinka
* Spisak sevdahlija
* Arif Alajbegović

= Izvori =

## Vanjski linkovi 
* http://www.discogs.com/ Ismet Alajbegović Šerbo

Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1925.
Kategorija:Umrli 1987.
Kategorija:Sevdalije
Kategorija:Bosanskohercegovački harmonikaši
Kategorija:Bosanskohercegovački kompozitori
Kategorija:Jugoslavenski kompozitori
Kategorija:Jugoslavenski harmonikaši
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Povelja Kulina bana (film)

**Povelja Kulina bana** je 60-minutni dokumentarni film prvjenac Zehrudina Isakovića. Premijerno je prikazan u sarajevskom UNITIC-u 22. septembra 2006.

Film je kombinacija igranih i animiranih sekvenci koji sadrži intervjue sa mnogim poznatim ličnostima kao što su Abdulah Sidran, Dževad Jahić, Tvrtko Kulenović, Enver Halilović, Salih Jalimam, Limov (direktor biblioteke Saint Petersburgh) i dr. U realizaciji filma učestvovali su: Berin Tuzlić, Via Media (animacija), Sejo Bajraktarević (muzika) i Studio Fito (produkcija). Film je sniman od 15. aprila do 1. septembra 2006. 

Ideju za film Isaković je dobio nakon posjete Sankt Petersburgu 2006, gdje je snimio original Povelje Kulina bana u biblioteci Ruske akademije nauka. 
Film je doživio svoju svjetsku premijeru u okviru osmog Balkan Black Box festivala filma i kulture jugoistočne Evrope u Berlinu 2006.

## Također pogledajte 
*Povelja Kulina bana

## Vanjski linkovi 
*Balkan Black Box festival

Kategorija:Film
Ewan McGregor

**Ewan Gordon McGregor** (Perth, Škotska, 31. mart 1971), škotski-američki glumac i ambasador UNICEF-a od 2004.

Slavu je postigao u filmovima *Ratovi zvijezda* glumeći ulogu Obi-Wan Kenobija.

## Izvod iz filmografije
**Trainspotting* (1996)
**The Pillow Book* (1996)
**Velvet Goldmine* (1998)
**Zvjezdani ratovi* epizode I-III (1999, 2002, 2005)
**Moulin Rouge!* (2001)
**Big Fish* (2003)
**Young Adam* (2003)
**The Island* (2005)
**Stay* (2005)
**Stormbreaker* (2006)

## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Crieff
Kategorija:Škotski glumci
Rafting

[mini|250p|Rafting u [Brazilu]]
**Rafting** je sport koji se sastoji u takmičenju timova u profesionalnim takmičarskim čamcima sa 4 do 6 članova, a takmiči se u 3 discipline: slalomu, sprintu i spustu. Praktikuje na rijekama 3. klase (prema međunarodnoj klasifikaciji).
Čamci ("gumenjaci" ili "raft") za rafting napravljeni su od izuzetno otporne višeslojne gume te imaju više odvojenih zračnih komora. Dužina čamca je između 3 i 6 metara.
U većini slučajeva čamac ima i kormilara ("skipera"), koji sjedi na krmi čamca i kormilom ili, češće, veslom, upravlja i navodi čamac kroz riječne brzake.
Svaki putnik u čamcu ("rafter") opremljen je veslom, zaštitnim plutajućim prslukom i kacigom. Precizna uputstva daju se početnicima, obično turistima, kojih se ovi moraju striktno pridržavati tokom raftinga.

## Podjela raftinga 
Rafting je podijeljen u šest grupa ("klasa") prema težini. To su:

* Klasa 1: Obično se radi o mirnoj rijeci sa sporim tokom. 
*  
* Klasa 2: Poneki brzak ili kamen, no još uvijek nimalo opasan rafting. 
*  
* Klasa 3: Brzaci, mali valovi, manji vodopadi, no bez značajnijih opasnosti. Turistički rafting obično spada u ovu klasu. 
*  
* Klasa 4: Brzaci, veći valovi, stijene, veći vodopadi ili padovi, potrebna koncentracija i veća brzina reagiranja. Samo za iskusne raftere. 
*  
* Klasa 5: Brzaci, veliki valovi, stijene, opasne hridi, veliki vodopadi ili padovi, potrebno izuzetno precizno i koncentrirano upravljanje. Krajnja klasa takmičarskog raftinga. 
*  
* Klasa 6: Brzaci, ogromni valovi, velike i izuzetno opasne stijene i hridi, brojne zamke i padovi, potrebno majstorsko upravljanje raftom bez prava na grešku. Ova klasa je izuzetno opasna po život raftera i često završava nesretnim slučajevima.

## Rafting u Bosni i Hercegovini 
U Bosni i Hercegovini su najpoznatiji raftinzi na rijekama Una, Neretva i Tara

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* International Rafting Federation

Kategorija:Sport
Sacha Baron Cohen

mini|Sacha Baron Cohen
**Sacha Noam Baron Cohen** (13. oktobar 1971) britanski je komičar i glumac napoznatiji po svojim satiričnim likovima, među kojima se ističu: **Ali G** (MC i sitni kriminalac iz Stainesa), **Borat** (kazahstanski reporter) te **Bruno** (austrijski modni kritičar).

Zbog izražene satire pa i otvorenog ismijavanja pojedinih osoba na nacionalnoj, vjerskoj, državnoj, seksualnoj i drugoj osnovi koje kroz svoje likove Cohen često koristi, njegovi nastupi rijetko koga ostavljaju ravnodušnim: ili se radi oduševljenom prihvaćanju ili o bijesu i oštroj kritici njegovih djela. Posebno često na njegove radove oštro reagiraju pripadnici konzervativnih, državnih ili crkvenih krugova koje Cohen 'potkači' svojim nastupima.

## Karijera 
Godine 1994. britanski *Channel 4* tražio je zamjenu za voditelja emisije *The Word*. Cohen im je poslao video kasetu na kojoj glumi izmišljeni lik TV voditelja Krista iz Albanije (koji je kasnije postao Borat iz Kazahstana) i to se svidjelo jednim od producenata emisije, koji ga je zapamtio i zaposlio čim se ukazala prilika.

Uskoro je lik Ali G započeo posjavljivanje u *"Dnevniku u 11"* na *Channel 4*. Godine 2000. počinje serija *Da Ali G Show* koja je 2001. godine osvojila BAFTA nagradu za najbolju komičnu seriju na televiziji. Godine 2002. Ali G je bio glavni lik filma *Ali G u parlamentu*, a 2003. serija započinje svoje emitiranje u SADu..

Dana 3. novembar, 2006. u kinima počinje prikazivanje filma *Borat: učenje o amerika kultura za boljitak veličanstveno država Kazahstan* u kojem glavnu ulogu igra Sacha Cohen kao Borat, reporter iz Kazahstana.

## Najpoznatija djela 
* *Ali G u parlamentu* (cjelovečernji film, 2002)
* *Da Ali G Show* (TV-serija, 2003–2004)
* *Borat: Cultural Learnings of America for Make Benefit Glorious Nation of Kazakhstan* (cjelovečernji film, 2006)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Britanski glumci
Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Živi ljudi
Radni festival animiranog filma

**RFAF** ili **Radni festival animiranog filma** je festival animiranog filma koji se održava svake godine u Neumu pod pokroviteljstvom Federalnog ministarstva kulture i sporta BiH i Fondacije za kinematografiju. Nagrade se dodjeljuju u kategorijama najbolja 2D i 3D animacija, najbolji muzički i propagandni spot, a kao glavna nagrada se dodjeljuje Grand Prix za najbolji animirani film. Također se dodjeljuje i nagrada stručnog žirija, kojeg sačinjavaju poznate ličnosti iz svijeta animiranog filma.

## RFAF 2006 
Prvi međunarodni radni festival animiranog filma RFAF  otvoren je 8. januara 2006. u prostoru hotela Zenit, Neum. Glavni organizator je bio Studio Neum, a suorganizatori Općina Neum i Hotel Zenit. Festival je otvorio Federalni ministar kulture i sporta Gavrilo Grahovac. Za sedam dana, koliko je festival trajao, prikazano je 47 filmova iz SAD, Estonije, Poljske, Njemačke, Irana, Finske, Švicarske, Češke, Latvije, Velike Britanije, Južnoafričke Republike, Rusije, Španije, Holandije, Italije, Hrvatske, Bugarske, Makedonije, Srbije i Crne Gore, Slovenije, Irske i Bosne i Hercegovine.

Svečana ceremonija dodjele nagrada održana je 14. januara u hotelu Zenit. Stručni žiri su sačinjavali: Asaf Džanić (Bosna i Hercegovina), Joško Marušić (Hrvatska) i Robert Bubalo (Bosna i Hercegovina).

### Dobitnici nagrada 
*Grand Prix (3.000 KM + umjetnička slika) - film "Kralj budala", Olaf Encke (Njemačka)
*Najbolja 2D animaciju (1.000 KM) - film "Dim", Claudie Romero (Njemačka)
*Najbolja 3D animaciju (1.000 KM) - film "Bibi", Lola Kamalov i Bek Shakirov (SAD)
*Najbolja muzika (1.000 KM + muzički instrument lijerica) - film "Vent", Erik van Schaaik (Holandija)
*Nagrada stručnog žirija za najbolji film (2.000 KM) - film "Svijeće", Victor Azeev (Rusija)

## RFAF 2007 
Otvoren je natječaj za Radni festivala animiranog filma koji će se održati od 14. januara do 21. januara 2007. godine u Neumu.

## Vanjski linkovi 
*Radni festival animiranog filma RFAF

Kategorija:Festivali u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bosanskohercegovačka kultura
Željeznica

**Željeznica** je naziv za granu kopnenog prometa čije prometno sredstvo se kreće po stalno postavljenoj metalnoj podlozi - čeličnim tračnicama. Dvije tračnice zajedno čine kolosijek, a pričvršćene su po metalnim, drvenim ili betonskim pragovima.
                                               
## Razvoj željeznica 
[mini|240px|Uskotračna željeznica, koja je nekad vodila do [Dubrovnika (fotografija iz 1967. godine)]] 
Prve željezne vagončiće na tračnicama upotrebljavali su još u 16. vijeku u Njemačkoj i Engleskoj za prijevoz iskopane rude. Vagončiće su vukli konji. Engleski inženjer George Stephenson izumio je prvu parnu lokomotivu. Mogla je brzinom pješaka vući nekoliko rudničkih vagona. Gradnjom udobnijih vagona, počeo je teretni i putnički razvoj željeznica. Prva javna željeznička prometna veza uspostavljena je 1825. između engleskih gradova Stocktona i Darlingtona. Najstarija pruga u Bosni i Hercegovini puštena u promet 1872. između Banja Luke i Dobrljina. Željeznički promet vrlo je značajan, premda u zadnje vrijeme opada zbog automobila, kamiona i autobusa. Poslije spore parne željeznice nastale su dizelske, pa moderne električne željeznice.

## Vrste željeznica 
Opažamo gradske podzemne željeznice, gradske nadzemne željeznice, željeznica za uspon zupčanicima, uspinjače, viseće željeznice, šumske željeznice... Najduža željeznica je Transsibirska željeznica.

## Podzemna željeznica 
U velegradovima je velik problem prijevoz putnika ujutro na posao i popodne s posla jer za kratko vrijeme treba prevesti desetke i stotine hiljada ljudi od središta grada, do udaljenih dijelova grada. U tu su svrhu izgrađene željeznice pod zemljom, najčešće električne, s kojima se izbjegava nadzemna gužva. Najprometnija je njujorška podzemna željeznica. U Hrvatskoj se planira izgradnja zagrebačke podzemne željeznice.

## Također pogledajte 
* Željeznice Bosne i Hercegovine
* Cargo 10

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20101011093930/http://www.railwatch.org.uk/backtrack/rw94/rw094p06.pdf
* https://web.archive.org/web/20110721083013/http://www.sciencenews.gr/docs/diolkos.pdf
* https://archive.today/20120628225245/http://www.die-tagespost.de/Archiv/titel_anzeige.asp?ID=8916 (na njemačkom)
* https://web.archive.org/web/20050402153156/http://www.seas.upenn.edu/~morlok/morlokpage/transp_data.html
* http://books.google.com/?id=TZp_GT7PscIC&lpg=PP1&dq=ambrose%20nothing%20like%20it&pg=PP1#v=onepage&q=
* https://web.archive.org/web/20110415125004/http://www.museumwales.ac.uk/en/rhagor/article/trevithic_loco
* http://news.xinhuanet.com/english/2005-08/24/content_3397297.htm
* http://www.progressiverailroading.com/news/article.asp?id=16740

Kategorija:Željeznica
Sulejman Rebac

**Sulejman Rebac** bio je jugoslavenski i bosanskohercegovački nogometaš i trener.

Bivši nogometaš mostarskog Veleža, splitskog Hajduka i Sarajeva, te bivši trener Veleža, sarajevskog Željezničara, te reprezentacije Jugoslavije, bio je jedan od najcjenjenijih nogometnih stručnjaka. Trenirao je mnoge proslavljene nogometaše, kao što su Vahid Halilhodžić, Duško Bajević, Enver Marić, Boro Primorac i Franjo Vladić.

Preminuo je 16. novembra 2006. u mostarskoj bolnici u 77. godini života od moždanog udara. Dženaza je obavljena na gradskom groblju Sutina u Mostaru.

## Vanjski linkovi 
* Sulejman Rebac na *sport.de*

Kategorija:Rođeni 1929.
Kategorija:Umrli 2006.
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometni treneri
Kategorija:Nogometaši Veleža
Kategorija:Nogometaši Hajduka
Kategorija:Nogometaši Sarajeva
Kategorija:Selektori nogometne reprezentacije Jugoslavije
Kategorija:Treneri Veleža
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Zehrudin Isaković

**Zehrudin Isaković** bosanskohercegovački je novinar i alpinist.

## Biografija 
Osnovnu i srednju školu završio je u Zenici, a Fakultet političkih nauka, smjer Žurnalistika, u Sarajevu 1995.

Radio je za novinske kuće, kao što su TV Hayat, *Valter* (Sarajevo), *Bosanski pogledi* (Sarajevo), War Report (London), Mladina (Ljubljana), *Ljiljan* (Sarajevo), *Dnevni avaz* (Sarajevo). Jedno vrijeme bio je i direktor FENA-e, novinske agencije Federacije BiH.

Autor je jednosatnog dokumentarnog filma *Povelja Kulina bana*, koji je premijerno prikazan u okviru osmog festivala filma i kulture jugoistočne Evrope Balkan Black Box u Berlinu 2006.

Također je autor dokumentarnog serijala *Vrhovi Balkana*, koji je emitovan na Al Jazeeri Balkans od 2014. do 2020.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Biografije, Zenica
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Bosanskohercegovački alpinisti
Kategorija:Živi ljudi
Mehmet Murat İldan

**Mehmet Murat İldan** (Ankara, Turska, 16. maj 1965.) je turski pisac.

## Djela 
* Sisam Adası Aşıkları (*Lovers of Samos Island*), story, Istanbul: Truva Yayınları, 2006
* Paris'in Altındaki Güller (*Roses underneath Paris*), novel, Istanbul: Truva Yayınları, 2006
* Antikacı Arago'nun Günlüğü (''Antiquary Arago's Diary*), novel, Istanbul: Truva Yayınları, 2005
* *Master William Shakespeare*, play, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2002
* *Mohandas Karamchand Gandhi (play)*, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2002
* *Galileo Galilei (play)*, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2001
* Dilencinin Kehaneti, (*Beggar's Prophecy*), play, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2001
* *Sakyamuni (play)*, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2000
* Ödüllü Oyunlar 2 - Büyünün Gözleri (*Eyes of Magic*), play, Istanbul: MitosBOYUT Yayınları, 2000
* Ormanın Hayaletleri, (*Ghosts of Forest''), play, Ankara: T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı Yayınları, 2000

## Vanjski linkovi 
* Mehmet Murat İldan Official Web Site

Kategorija:Turski pisci
Kategorija:Biografije, Ankara
Kategorija:Rođeni 1965.
Ogledalo Erised

mini|250p|desno|Ogledalo Eised
**Ogledalo Erised** je izmišljeni predmet iz serije romana o Harry Potteru britanske spisateljice J. K. Rowling.

Ogledalo Erised je mistično ogledalo koje je Harry Potter otkrio u jednom od tajnih hodnika Škole vještičarenja i čarobnjaštva Hogwarts. Erised se pojavljuje samo na Harryjevoj prvoj godini u Hogwartsu - u knjizi *Harry Potter i Kamen mudraca*. Na ogledalu je ispisan naziv na engleskom *erised stra ehru oyt ube cafru oyt on wohsi* što bi u prevodu na bosanski bilo 
*agovta crselj ežogenec ilejovt mejuza kopenaj*. 
Naopako pročitano to znači: *ja ne pokazujem tvoje lice nego želje srca tvoga*
U nazivu na engleskom se pojavljuje kao prva, riječ *erised* što je ustvari *desire* (na bosanskom *žudnja*). Prema riječima Albusa Dumbledorea, 
*"Ono nam pokazuje ništa manje i ništa više nego najdublje i najočajnije želje našeg srca"*.

Harry u Ogledalu vidi svoje roditelje, James i Lily Potter, kao i svu svoju ostalu porodicu koju nikad nije upoznao, Ron Weasley vidi sebe kao Glavnog prefekta i kao Kapetana metlobojske ekipe Gryffindora kako u rukama drži Međudomski i Metlobojski pehar (to otkriva njegovu želju da se dokaže i da prestane biti u sjeni svoje uspješne braće). Albus Dumbledore, jedan od četiri lika koji je u romanima stao pred Ogledalo Erised, tvrdi kako je vidio sebe kako u rukama drži nekoliko pari čarapa jer kaže da *"...čovjek nema nikad dosta čarapa..."*. Kaže da nikad za Božić ne dobija čarape i da mu ljudi samo poklanjaju knjige. To možda navodi navodi na činjenicu da je Dumbledore u potpunosti sretan, ali je ipak Harry na kraju rekao da sumnja u njegovu iskrenost. 

Ogledalo Erised je bila posljednja i najjača zaštita Kamenu mudraca. Dumbledore je sakrio Ogledalo i Kamen u njemu. Začarao je tako da Kamen može uzeti samo osoba koja želi da ga uzme, ali ne i iskoristi. Svi drugi bi sebe vidjeli kako piju Elikser života ili pretvaraju stvari u zlato, prije nego sebe kako nalaze Kamen. Tako je Profesor Quirrel vidio sebe sa Kamenom u ruci, ali ga nije mogao uzeti. Zato je iskoristio Harryja, koji je mogao uzeti Kamen, jer se nije htio okoristiti njime. Harry je uspio uzeo Kamen, ali ga se Quirrel na sreću nije uspio domoći.

Mnogi vjeruju da je u Ogledalu Erised skriven Voldemortov horkruks.

Erised
Kardamom

mini|* Elettaria cardamomum *|lijevo

**Kardamom** potiče iz Indije. Pripada porodici *ingvera* (zingiberaceae).

Kardamom je biljka 1 do tri metra visoka, sa velikim listovima i bijelim cvjetovima. Plod je kapsula koja sadrži 8-16 sjemenki. Sjemenke imaju izražen ljutkast ukus i od njih se i dobija začin. Upotrebljava se u pekarskoj industriji.

## Rasprostranjenost 
## Karakteristike
## Hemijski sastav 
## Upotreba
## Narodno vjerovanje 
## Reference
## Vanjski linkovi 
* Lista začina

## Bibliografija 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Začini
Kategorija:Zingiberaceae
CEFTA

**CEFTA** (eng: ***C**entral **E**uropean **F**ree **T**rade **A**ssociation*) je ekonomska organizacija. Puni naziv na bosanskom je Centralnoevropski ugovor o slobodnoj trgovini.

Članice su joj Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Makedonija, Moldavija, Srbija i Kosovo. Prije ulaska u Evropsku uniju, članice su bile i Češka, Mađarska, Poljska, Slovačka, Slovenija, Bugarska, Rumunija i Hrvatska. Ugovor o osnivanju CEFTA-e potpisan je 21. decembra 1992. u Krakovu, Poljska.

CEFTA je obuhvaćala prostor od Baltičkog mora do Jadranskog i Crnog mora, te je imala tržište od približno 90 miliona ljudi. Sve članice CEFTE-e su u dobrim odnosima i mogućnostima za ulazak u EU, jer su pri potpisivanju ugovora o CEFTA-i potpisale i pristanak za saradnju s EU.

Nakon cjelodnevnih konsultacija, u Bruxellesu je 10. oktobra 2006. osam od deset zemalja sudionica pregovora je parafiralo Ugovor o izmjeni i dopuni pristupanja CEFTA-i. Potpisivanje ugovora bilo je najavljeno za 19. decembar 2006. u Bukureštu. Albanija, Bugarska, Crna Gora, Hrvatska, Makedonija, Moldavija, Rumunija i UNMIK isred Kosova su parafirale ugovor. Srbija i Bosna i Hercegovina su tada odbile parafiranje jer su tražile povoljnije uslove, BiH je htjela bolje uslove, po pitanju nekoliko poljoprivrednih proizvoda, nego što ih ima u dvostranim ugovorima sa Hrvatskom i Srbijom. Srbija je tražila povoljnije uvjete za svoju duhansku industriju, nego što ih ima u dvostranim ugovorima sa ostalim državama članicama. Nakon dodatnih razgovora i usaglašavanja stavova sporazum je potpisalo svih deset zemalja sudionica pregovora i to 19. decembra 2006., kako je i predviđeno. Od 1. januara 2007. zemlje potpisnice su postale članice CEFTA-e.

## Članice 
## Također pogledajte 
* Inicijativa Tri mora
* Mercosur

## Reference 
Kategorija:Međunarodne organizacije
Sportski ribolov u Bosni i Hercegovini

**Sportski ribolov** u Bosni i Hercegovini je dosta razvijen jer postoje dobri hidrografski uslovi kao i duga tradicija sportskog ribolova naročito ribolova mušicom. BiH posjeduje veoma veliki broj izdvojenih ribolovačkih mjesta (revira) koji spadaju u najatraktivnije u Evropi. 

U BiH postoji *Sportsko ribolovni savez BiH* (SRSBiH) osnovan 2006. godine koga čine: 
*Sportsko ribolovni savez Federacije (SRSFBiH - osnovan 2005. godine)
*Sportsko ribolovni savez Republike Srpske (SRSRS - osnovan 1996. godine). 

## Vrste riba u Bosni i Hercegovini
Ribe i rakovi ne smiju se loviti ispod dužine mjerene pravolinijski od vrha usta do dužeg kraja repnog peraja kod riba, odnosno od oka do kraja repa kod rakova.

### Salmonidi
### Ciprinidi
## Vanjski linkovi 
* Sportsko Ribolovni Savez Bosne i Hercegovine
* Spisak ribolovnih udruženja u Bosni i Hercegovini

Kategorija:Sport u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Ribolov
Primorsko-goranska županija

**Primorsko-goranska županija** se nalazi na zapadu Hrvatske. Obuhvata područje grada Rijeke, sjeveroistočni dio istarskog poluostrva, Kvarnerska ostrva, Hrvatsko primorje i Gorski kotar. Sjedište joj je Rijeka, treći po veličini hrvatski grad.

## Historija 
## Županijska uprava 
## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 14 gradova i 22 općine.

* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Primorsko-goranske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Geografija 
## Privreda 
## Kultura 
## Znamenitosti 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službene stranice
* Riječki internet dnevnik

Kategorija:Primorsko-goranska županija
Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Zrenjanin

**Zrenjanin** је najveći grad u Banatu i najveća općina u Vojvodini, Srbija.

## Historija 
Zrenjanin se spominje 1326. godine kao selo podignuto na tri ostrva rijeke Begej. Kasnije je bila podignuta i tvrđava, a mjesto su naselili Srbi, Nijemci, Rumuni, Italijani, Francuzi i Španci. "Veliki Bečkerek", stari naziv mjesta, postao je trgovište 1769. godine. Od 1935. godine, grad se naziva "Petrovgrad", a od 1946. godine "Zrenjanin", po narodnom heroju Žarku Zrenjaninu Uči. Grad je 1807. doživio katastrofalni požar.

## Naseljena mjesta 
Aradac, Banatski Despotovac, Belo Blato, Botoš, Elemir, Ečka, Zrenjanin, Jankov Most, Klek, Knićanin, Lazarevo, Lukino Selo, Lukićevo, Melenci, Mihajlovo, Orlovat, Perlez, Stajićevo, Taraš, Tomaševac, Farkaždin i Čenta.

## Gradska naselja 
* Zeleno Polje
* Centar
* Gradnulica
* Čontika
* Četvrti Jul
* Dolja
* Budžak
* Mala Amerika
* Bagljaš
* Mužlja

## Kultura 
U gradu i okolini ima dosta kulturno-historijskih spomenika i poznatih institucija: Narodni muzej, Pozorište, Historijski arhiv, Biblioteka, Likovna kolonija u Ečki sa Galerijom i mnoge škole.

## Arhitektura 
* Gradska kuća, sagrađena 1816, rekonstruirana 1887, u neobaroknom stilu, arhitekte Đula Partoš i Eden Lehner
* Pozorište, sagrađeno 1839, najstarija pozorišna zgrada u Srbiji
* Katedrala (Biskupija sv. Ivana Nepomuka), sagrađena 1868.
* Bukovčeva palata, sagrađena 1905, neorenesansni stil
* Most na suhom, sagrađen 1962 (vodeni tok preusmjeren 1985)

## Privreda 
Zrenjanin je značajan industrijski centar Banata i Vojvodine. U Zrenjaninu su industrija tekstilа, tepihа, namještajа, duhanа, građevinsko-industrijski kombinat, brodogradilište na Begeju, a najveći je poljoprivredno-prehrambeni kombinat. Na rijeci Begeju i Begejskom kanalu razvijen je ribolov. Poznata su i lovišta, a pored Melenaca je i banja Rusanda (osnovana 1859).

## Galerija 

Datoteka:Zrenjanin city hall.jpg|Gradska vijećnica
Datoteka:Zrenjanin, National Museum.jpg|Muzej u Zrenjaninu
Datoteka:Bukovac palace, Zrenjanin, Serbia.jpg|Bukovčeva palata
Datoteka:ZrenjaninBegej.JPG|Pogled na rijeku Begej
Datoteka:Museo Nacional de Zrenjanin.jpg|Narodni muzej

## Također pogledajte 
* Banat

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Gradovi u Srbiji
*
Kategorija:Gradovi u Vojvodini
Kategorija:Gradovi u Srednjobanatskom okrugu
GSM

mini|200p|Logotip GSM-a (od 2000)
mini|200p|Logotip GSM-a (do 2000)
**Global System for Mobile Communications** ili kraće **GSM** je najkorišteniji standard za mobilne telefone u svijetu. GSM servis koristi preko 2 milijarde ljudi u više od 212 država i teritorija. 

GSM je ćelijska mreža, što znači da se mobilni telefoni priključuju na mrežu tražeći ćelije koje se nalaze u blizini. GSM mreže rade u četiri različita frekvencijska opsega. Većina GSM operatera radi na 900 MHz ili 1800 MHz. Neke države na američkom kontinentu, uključujući SAD i Kanadu, koriste 850 MHz i 1900 MHz frekvencijski opseg. 

Rijeđe korišteni su 400 i 450 MHz frekvencijski opsegi koji se koriste većinom u Skandinaviji.

## Također pogledajte 
* EDGE
* HSDPA
* MMS

Kategorija:Mobilna telefonija
Žarko Zrenjanin

**Žarko Zrenjanin** (1902-1942) partizan i narodni heroj Jugoslavije.

Rođen je 11. septembra 1902. u selu Izbištu kod Vršca. Potječe iz siromašne seljačke porodice. Osnovnu školu završio je u Vršcu, a gimnaziju u Segedinu, Beloj Crkvi i Pančevu. Završio je učiteljsku školu u Somboru 1923. godine. Još kao đak Učiteljske škole u Somboru prišao je naprednom omladinskom pokretu.

U periodu od 1923. do 1926. godine službovao je u selu Kanatlarci, u Makedoniji. Član je Komunističke partije od 1927. godine, kada je osnovao prvu partijsku ćeliju u svom rodnom mjestu. Za sekretara SK KPJ za Vršac izabran je 1930. godine, a 1932. godine postao je sekretar OK KPJ za Južni Banat. Aprila 1933. godine uhapšen je i osuđen na tri godine zatvora, koje je izdržavao u zatvorima u Lepoglavi i Sremskoj Mitrovici. Po izlasku iz zatvora 1936. godine postao je član PK KPJ za Vojvodinu, a februara 1939. godine izabran je za političkog sekretara PK KPJ za Vojvodinu. Na V zemaljskoj konferenciji, oktobra 1940. godine, izabran je za člana CK KPJ.

Jedan je od organizatora NOB-a u Banatu i Vojvodini. Gestapo je činio velike napore i organizovao brojne snage da uhvati "crvenog generala", kako su Zrenjanina nazivali. Početkom novembra 1942. godine, drug Tito ga je pozvao da dođe na slobodnu teritoriju zapadne Bosne i prisustvuje I zasedanju AVNOJ-a. Prilikom priprema za odlazak u Srijem, i dalje u zapadnu Bosnu, Zrenjanin je potkazan Gestapu, i 4. novembra 1942. godine opkoljen je u selu Pavlišu, kod Vršca. Pokušavajući da se probije iz obruča, u jurišu je poginuo.

Za zasluge u organizovanju revolucionarnog radnickog pokreta i Narodnooslobodilačke borbe u Vojvodini, Žarko Zrenjanin - Uča je, 5. decembra 1944. godine, proglašen za Narodnog heroja.

A od 23. decembra 1946. godine grad Petrovgrad nosi njegovo ime Zrenjanin.

Kategorija:Biografije, Vršac
Kategorija:Rođeni 1902.
Kategorija:Umrli 1942.
Žuta

**Žuta** boja je osnovna primarna boja (uz plavu i crvenu) i također osnovna komplementarna boja (uz cijan i magentu).

Žute su boje: zlato, puter i zreo limun.

Talasna dužina boje u spektru je 570–590 nm. Nastaje aditivnim miješanjem sljedećih boja: crvena i zelena. 
Ima oznaku 1000 do 1037 u RALovu sistemu boja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.w3.org/TR/css3-color/#html4
* http://www.etymonline.com/index.php?search=yellow&searchmode=none porijeklo riječi yellow
* http://www.webexhibits.org/pigments/indiv/history/cdyellow.html 

Kategorija:Boje
Kategorija:Optički spektar
Kod

[mini|Međunarodni [Morseov kod]]
**Kod** je u najširem smislu sistem znakova pomoću kojega učesnici komunikacije (najmanje dva) komuniciraju. Svaki kod da bi bio kodom mora imati popis svih znakova, propis po kojemu se ti znakovi slažu i opis tih znakova.

**Kod** je vrsta šifre kod koje se riječi, rečenice, dijelovi riječi i rečenica, slova i brojevi otvorenog teksta zamjenjuju grupama slova ili brojki - kodnim zamjenama. Kodovi se najčešće izrađuju u obliku rječnika. Sadrže nekoliko desetina hiljada otvorenih izraza, od kojih svaka ima po jednu ili više kodnih zamjena, grupe od po 2, 3, 4 ili 5 slova ili brojeva. Kao i ostale vrste šifri i kodovi su namijenjeni osiguranju tajnosti sadržaja povjerljive poruke (vojne, diplomatske ili druge). Kodom se postiže i skraćivanje teksta.

Kodovi su nastali u srednjem vijeku. U historiji se pominju kodovi još iz 13. i 14. vijeka koji su primjenjivani u nekim italijanskim državicama.

Nauka koja se bavi proučavanjem i otkrivanjem kodova i šifri zove se kriptografija.

U komunikaciji kod služi za pretvaranje jedne informacije ( naprimjer slovo, riječ ili fraza) u drugi oblik prikaza, koji nije nužno iste vrste. U komunikaciji i obradi informacija, kodiranje je proces u kojem se izvor pretvara u podatke, koji se onda šalju primatelju (promatraču). Dekodiranje je obrnuti proces, kada se podaci poslani od izvora pretvaraju u informaciju razumljivu primatelju. 
Jedan od razloga za kodiranje je omogućiti komunikaciju tamo gdje normalni govorni ili pisani jezik nije moguć. Naprimjer telegrafski kod zamjenjuje riječi u kraće riječi kako bi se informacija slala sa manje znakova, brže i, što je još bitnije, jeftinije.

Najpoznatiji kodovi su Marconi-kod, Morseov kod, Q-kod i Z-kod, a jedan od najkompliciranijih kodova koji je ikad bio korišten je njemački tajni kod Enigma iz Drugog svjetskog rata, čije otkrivanje i rješavanje je u mnogome promijenilo tok rata i ubrzalo njegov kraj.

## Također pogledajte 
* Semiotika
## Vanjski linkovi
* http://ajrarchive.org/Article.asp?id=4408

Kategorija:Kriptografija
Kategorija:Kodiranje
Ruth Brown

**Ruth Brown** (Rut Braun) (Portsmouth, 12. januar 1928 - Las Vegas, 17. novembar 2006), američka rhytm&blues-pjevačica

Ruth Brown je bila jedna od najprodavanijih afroameričkih pjevačica 1950-tih s pjesmama "Teardrops in My Eyes" (1950), "5-10-15 Hours" (1952), a 1993. uvrštena je u "Kuću slavnih rock n rolla". Smatra se jednom od pionira R&B.
Umrla je od srčanog i moždanog udara u 78. godini u Las Vegasu.

## Nagrade 
* Tony Award za mjuzikl "Black and Blue"
* Grammy award za album "Blues on Broadway"

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1928.
Kategorija:Umrli 2006.
Kategorija:Biografije, Portsmouth (Virginia)
Kategorija:Američke pjevačice
Kategorija:Američke glumice
Bosanskohercegovačka patriotska stranka

**Bosanskohercegovačka patriotska stranka** (Skr. **BPS**) - **Sefer Halilović** osnovana je 1996. godine od strane bosanskohercegovačkih političara koje je predvodio general Armije RBiH Sefer Halilović, nekadašnji komandat Armije Republike BiH i član Ratnog Predsjedništva RBiH.

## Također pogledajte 
* Spisak političkih stranaka u Bosni i Hercegovini

## Vanjski linkovi 
Službena stranica BPS-a 

## Reference 
Kategorija:Političke stranke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Političke stranke osnovane 1996.
*
Kategorija:Bošnjački nacionalizam
Kategorija:Bošnjačke političke stranke
Kategorija:Bošnjačke političke stranke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bošnjačke nacionalističke stranke
Kategorija:Nacionalističke stranke u Bosni i Hercegovini