open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bad Gleichenberg

[Položaj općine Bad Gleichenberg u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Südoststeiermark |180px|desno|mini]]

**Bad Gleichenberg** je općina u okrugu Südoststeiermarku u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je  ()  Općina pripada sudskom okrugu Feldbach.

## Geografija 
### Podjela 
Općina se dijeli na deset naselja i četiri katastarske općine:
;Naselja

* Bad Gleichenberg () sa Grünwald, Sulz i Wierberg
* Bairisch Kölldorf () sa Absetz, Galgegg, Graben, Hansa, Kohlleiten, Muhrn, Peckl, Schern, Schneeberg, Stein, Steinbergen, Sulzberg R i Wierberg
* Gleichenberg Dorf () sa Bernreith, Steinriegl-Absetz, Vausulz i Wiesenthal
* Haag () sa Haagergreith
* Hofstätten ()
* Klausen ()
*Merkendorf (Štajerska) () sa Kogelfeld
* Steinbach () sa Holzbauern
*Trautmannsdorf in Oststeiermark () sa Aichelzeil, Blödenbach, Hochegg, Kirchenberg, Kühgraben, Liergl i Meißl
* Waldsberg () sa Frauenberg, Kaargebirge i Pauga
* Wilhelmsdorf () sa Stöckelgrund

; Katastarske općine
Bad Gleichenberg, Bairisch Kölldorf, Merkendorf i Trautmannsdorf.

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Südoststeiermark
Kategorija:Bad Gleichenberg
Deutsch Goritz

[Položaj općine Deutsch Goritz u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Südoststeiermark |180px|desno|mini]]

**Deutsch Goritz** je općina u okrugu Südoststeiermark u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je  ()  Općina pripada sudskom okrugu Feldbach.

## Geografija 
### Podjela 
Općina se dijeli na nekoliko naselja i katastarskih općina:

* Deutsch Goritz (227,99 ha; )
* Haselbach (192,17 ha; )
* Hofstätten (304,17 ha); Hofstätten bei Deutsch Goritz ()
* Krobathen (174,23 ha; )
* Oberspitz (351,82 ha; )
* Ratschendorf (1.042,17 ha; )
* Salsach (343,75 ha; )
* Schrötten (282,56 ha); Schrötten bei Deutsch Goritz ()
* Unterspitz (88,55 ha; )
* Weixelbaum (363,10 ha; )

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Südoststeiermark
Kategorija:Deutsch Goritz
Feldbach (Štajerska)

[Položaj općine Feldbach u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Südoststeiermark |180px|desno|mini]]

**Feldbach** je grad u okrugu Südoststeiermark u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je  ()  Općina je sjedište sudskog okruga Feldbach.

## Geografija 
### Podjela 
Općina se dijeli na nekoliko naselja i katastarskih općina:

;Naselja

* Auersbach ()
* Edersgraben ()
* Feldbach ()
* Gniebing ()
* Gossendorf ()
* Höflach ()
* Leitersdorf im Raabtal ()
* Mühldorf bei Feldbach ()
* Obergiem ()
* Oberweißenbach ()
* Oedt bei Feldbach ()
* Paurach ()
* Petersdorf ()
* Raabau ()
* Reiting ()
* Untergiem ()
* Unterweißenbach ()
* Wetzelsdorf ()

;Katastarske općine

* Auersbach (1.270,43 ha)
* Feldbach (321,27 ha)
* Gniebing (875,53 ha)
* Gossendorf (936,71 ha)
* Leitersdorf (480,89 ha)
* Mühldorf (752,35 ha)
* Oedt  (1.014,43 ha)
* Raabau (399,47 ha)
* Weißenbach (661,95 ha)

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Südoststeiermark
Kategorija:Feldbach (Štajerska)
Murfeld

[Položaj bivše općine Murfeld u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Südoststeiermark |180px|desno|mini]]

**Murfeld** je bivša općina u okrugu Südoststeiermark u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je  ()  Općina je pripadala sudskom okrugu Feldbach. Nakon referenduma o ukidanju općine krajem decembra 2019. godine područje općine je podjeljeno između općina Sankt Veit in der Südsteiermark i Straß in Steiermark.

## Geografija 
### Podjela 
Općina se dijeli na nekoliko naselja i katastarskih općina:

* Lichendorf (; 567,28&nbsp;ha)
* Oberschwarza (; 229,52&nbsp;ha)
* Seibersdorf bei Sankt Veit (; 550,37&nbsp;ha)
* Unterschwarza (; 338,31&nbsp;ha)
* Weitersfeld an der Mur (; 735,70&nbsp;ha)

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Bivše općine okruga Südoststeiermark
Kategorija:Murfeld
Riegersburg (Štajerska)

[Položaj općine Riegersburg (Štajerska) u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Südoststeiermark |180px|desno|mini]]

**Riegersburg (Štajerska)** je tržišna općina u okrugu Südoststeiermark u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je  ()  Općina pripada sudskom okrugu Feldbach.

## Geografija 
### Podjela 
Općina se dijeli na nekoliko naselja i katastarskih općina:

* Altenmarkt bei Riegersburg ()
* Bergl ()
* Breitenfeld an der Rittschein ()
* Dörfl ()
* Edelsgraben ()
* Grub I ()
* Krennach ()
* Lembach bei Riegersburg ()
* Lödersdorf I ()
* Lödersdorf II ()
* Neustift ()
* Oberkornbach ()
* Riegersburg ()
* Sankt Kind ()
* Schützing ()
* Schweinz ()
 
;Katastarske općine
Altenmarkt bei Riegersburg, Breitenfeld, Grub I, Krennach, Lembach bei Riegersburg, Kornberg, Lödersdorf, Neustift bei Breitenfeld, Riegersburg, St. Kind, Schweinz.

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Südoststeiermark
Kategorija:Riegersburg (Štajerska)
Miloš Trifković

**Miloš Trifković** (8. jula 1939, Sarajevo) jest profesor pravnih nauka. Bio je dekan Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, dekan Pravnog fakulteta Otvorenog univerziteta "APERION" u Travniku, prof. emeritus Univerziteta u Vitezu i  Univerziteta u Sarajevu, te predsjednik ANUBIH-a. 
Osnovnu školu pohađao je u više gradova u Bosni i Hercegovini. U Sarajevu je maturirao na Prvoj klasičnoj gimnaziji 1958. godine.
Diplomirao je na Pravanom fakultetu Univerziteta u Sarajevu 1962. god. 
Na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu je magistrirao na smjeru Privredno pravo 1969. godine,
a na istom univerzitetu je doktorirao 1971. godine. 
Od jula 2014. godine na dužnosti je predsjednika Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine.
Istaknuti je javni radnik Bosne i Hercegovine i ekspert u oblasti Poslovnog prava.

### Obrazovanje 
Osnovnu školu završi je u raznim mjestima u Bosni i Hercegovini. U Sarajevu je maturirao u Prvoj klasičnoj gimnaziji 1958. Diplomirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Sarajevu 1962. Na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu magistrirao je na smjeru "Privredno pravo" 1969, a doktorirao 1971. na temu *Odgovornost prevoznika za neizvršenje obaveza iz općeg tipa ugovora o prevozu stvari drumom u domaćem transportu*.

Kategorija:Rođeni 1939.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački pravnici
Kategorija:Predsjednici ANUBiH
Kategorija:Članovi ANUBiH
Zoran Šerbedžija

**Zoran Šerbedžija** (rođen u Sarajevu) jeste sarajevski i njemački gitarist, pjevač, tekstopisac i producent. Tokom muzičke karijere svirao je i pjevao u nekim od značajnih pop rok sastava iz bivše Jugoslavije.  Tako je 1988. kao gitarist prešao u grupu Valentino s kojom je snimio album No. 4, a zatim je iste godine svirao bas-gitaru na trećem albumu Crvene jabuke *"Sanjati"*. Bio je tonski inženjer na prvom albumu rok grupe Bombaj štampa, a na drugom albumu *"Ja mnogo bolje letim sam"* svirao je električnu gitaru.  Također, svirao je i sa raznim muzičarima kao što su Gino Banana, Žanil Tataj, Dušan Svilar, Goca Tržan, Čika Joca & Zmajevi i grupa Soko. Sarađivao je i sa Branimirom Štulićem  kada su radili na snimanju albuma grupe Azra pod nazivom *"Blase"*.
Zajedno s hrvatskom pjevačicom Alkom Vujicom snimio je album,*"Vrijeme za nas"*.
Zoran Šerbedžija trenutno živi u Njemačkoj gdje radi kao gitarist, pjevač, tekstopisac i kompozitor. Sarađuje sa raznim umjetnicima kao što su bunjar hard rok grupe Scorpions Herman Rarebell, producent Ralf Goldkind ili njemački glumac Claude-Oliver Rudolph.

## Muzički primjeri 
* Zoran Šerbedžija feat. Gino (Kultur Shock) - Mi Unico (OFFICIAL VIDEO) 2017
* Vidimo se u Sarajevu-Amila Sulejmanovic i Zoran Serbedzija (23.04.2018)  
* Alka Vuica feat. Zoran Šerbedžija - Božić je
* Zoran Šerbedžija - Dobar ili loš (OFFICIAL VIDEO) 2015

## Reference 
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Bosanskohercegovački gitaristi
Kategorija:Crvena jabuka
Kategorija:Gitaristi
Kategorija:Bosanskohercegovački pjevači
Kategorija:Bosanskohercegovački producenti
Kategorija:Bosanskohercegovački tekstopisci
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Jugoslavenski pjevači
Kategorija:Jugoslavenski producenti
Kategorija:Jugoslavenski tekstopisci
Kategorija:Živi ljudi
Bardakčije

**Bardakčije** je sarajevsko naselje u sastavu općine Centar. Pripada istoimenoj mjesnoj zajednici "MZ Bardakčije" sa sjedištem u ulici Zaima Šarca. 
## Položaj i geografija 
Naselje se nalazi na jugozapadu općine. Kao i susjedna naselja, Bardakčije čine rubno područje sa kućama i manjim brojem stambenih zgrada. Na sjeveru i sjeverozapadu graniči sa Hrastovima, na istoku sa Starim Gradom, na jugu i jugozapadu sa Bjelavama, dok na zapadu graniči sa Višnjikom. 
## Sport i priroda 
U Bardakčijama se nalazi sjedište Fudbalskog kluba *Jug*, koji je osnovan 1932. godine. Takmiči se u grupi "A" kantonalne lige Sarajevo.
## Saobraćaj 
Do Bardakčija se može doći sljedećim linijama javnog prijevoza:

autobusima:

* linija 14 Dom Armije - Podhrastovi
* linija 64 Park - Barice
* linija 72 Panjina kula - Park
* linija 74 Park - Sedrenik Rogina

## Objekti u naselju 
U Bardakčijama se nalaze sljedeći značajni objekti:

* Džamija Bardakčije
* Džamija Ahmeda Uskufije - Čelebije
* Federalni i Kantonalni hidrometeorološki zavod - Bjelave
* Osnovna škola "Alija Nametak"
* Studenski domovi Bjelave
* Bolnica za plućne bolesti "Podhrastovi"
* HO "Barcelona" Centar za majku i dijete

## Reference 
Kategorija:Naselja u Sarajevu
Demokratski savez Srba

**Demokratski savez Srba** (DSS) je politička stranka koja zastupa interese srpske etničke zajednice u Hrvatskoj.

Stranka je osnovana 27. juna 2016. u Zagrebu. Za prvog predsjednika stranke izabran je Jovica Radmanović, dok je za zamjenika izabran Srđan Milaković, koji je u to vrijeme bio i zamjenik gradonačelnika Vukovara.

Iako nije uspjela osvojiti mjesto u hrvatskom parlamentu na izborima 2016. godine, stranka je bila uspješnija na lokalnim izborima 2017. godine. Srđan Milaković je zadržao mjesto zamjenika gradonačelnika Vukovara koje je rezervirano za pripadnika srpske etničke manjine. Na županijskom nivou, kandidati Demokratskog saveza Srba osvojili su mjesto zamjenika župana u dvije županije: Dušan Bjelajac u Sisačko-moslavačkoj, drugoj županiji po broju pripadnika srpske etničke zajednice, a Miroslav Grozdanić u Požeško-slavonskoj.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 

Kategorija:Političke stranke u Hrvatskoj
Mujo gleda lijepu nizamu

**Mujo gleda lijepu nizamu** je bosanskohercegovačka drama snimljena 2007. godine u režiji Naske Karića. Ovo je bio njegov prvi dugometražni film za koji je napisao i scenarij. Radnja se dešava tokom kasnih 50-ih u poslijeratnom bosanskohercegovačkom gradu Brezi.

## Radnja filma 
Radi se životu bosanskog muslimana u vrijeme 50-ih. Mujo od malih nogu ne želi da se ženi. Poslije, kada je stasao u mladića, odbija i dalje da se zbliži sa nekom od djevojaka koje ga žele. Sve dok jednog dana iz Vareša nije došla Nizama u posjetu tetki u Mujin komšiluk.

### Opis 
Film je od publike, izuzetno toplo primljen jer su vrlo plastično i detaljno prikazani običaji bošnjačkog stanovništva sa područja Srednje Bosne.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Domaći filmovi  https://www.domacifilmovi.ba/domaci-filmovi/mujo-gleda-lijepu-nizamu/ 

Kategorija:Bosanskohercegovački filmovi
Dražen Janković

**Dražen Janković** (1965 — 9. novembar 2018), također poznat po svom nadimku *Drale*, bio je kompozitor, pisac i jedan od predstavnika sarajevske škole pop roka.

## Biografija 
Janković je rođen 1965. u Sarajevu gdje je završio osnovnu školu i Drugu sarajevsku gimnaziju. Njegov otac Srđan bio je lingvističar i univerzitetski profesor orijentalizma na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu. Njegov stariji brat je jugoslavenski i srbijanski muzičar Nele Karajlić.

Janković je bio klavijaturista sarajevskih rok grupa Zabranjeno pušenje za koji je nastupao pod pseudonimom *Sead Mali Karajlić* i grupe Elvis J. Kurtović & His Meteors. Također, bio je član beogradske rok grupe No Smoking Orchestra, od osnivanja 1993. 
Paralelno sa radom u grupama, komponovao je i objavio samostalno albume *Opomena 1* (2006), *Objašnjenja* (2007) i *Opomena 3* (2010). Janković je bio jedan od istaknutih muzičara Novog primitivizma u Sarajevu.

Pored muzike, Janković je bio scenarista i glumac u radio komediji i TV seriji *Top lista nadrealista* (1989–1991) i seriji *Složna braća* (1995). Pojavio se i u dokumentarnom filmu *Super 8 Stories* 2001, režisera i scenariste Emira Kusturice. Pored glume i muzike bavio se i pisanjem, a objavio je šest knjiga.

Umro je 9. novembra 2018. u Beogradu, a sahranjen je na Novom bežanijskom groblju.

## Diskografija 
### Samostalni albumi 
**Opomena 1* (2006)
**Objašnjenja* (2007)
**Opomena 3* (2010)

### Sa Zabranjenim pušenjem 
**Das ist Walter* (1984)
**Dok čekaš sabah sa šejtanom* (1985)
**Pozdrav iz zemlje Safari* (1987)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Seid Mali Karajlić: Diskografija na Discogsu
* Drale: Diskografija na Discogsu
* 

Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Umrli 2018.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Bosanskohercegovački glumci
Kategorija:Članovi Zabranjenog pušenja
Kategorija:Jugoslavenski glumci
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Novi primitivizam
Kategorija:Srbijanski glumci
Kategorija:Srbijanski muzičari
Kategorija:Srbijanski pisci
Kategorija:Bosanskohercegovački kompozitori
Kategorija:Jugoslavenski kompozitori
Kategorija:Srbijanski kompozitori
Kategorija:Bosanskohercegovački pijanisti
Kategorija:Jugoslavenski pijanisti
Kategorija:Srbijanski pijanisti
Kategorija:Klavijaturisti
Mančesterski derbi

**Mančesterski derbi** naziv je za nogometno rivalstvo Manchester Uniteda i Manchester Cityja. Prva utakmica odigrana je 1881. United domaće utakmice igra na Old Traffordu, dok City igra na Gradskom stadionu. Stadioni klubova udaljeni su oko 6.4&nbsp;km. Odigrano je 196 utakmica; United je pobijedio u 80, City u 61, a 55 su se završile neriješenim rezultatom.

## Historija 
mini|desno|Mapa Manchestera koja prikazuje bivše i sadašnje stadione Uniteda i Cityja.
Prva utakmica odigrana je 12. novembra 1881, kada je St. Mark's (kasnije Manchester City) ugostio Newton Heath (kasnije Manchester United). Pobijedio je Newton Heath 3–0. U to vrijeme utakmica nije imala poseban značaj, s obzirom da je u području Manchestera bilo mnoštvo klubova. Značaj klubova porastao je kroz 1880-e;  osvajač Manchester Cupa od 1888. do 1893. bio je ili Newton Heath ili Ardwick. Oba kluba pridružila su se Football Alliance ligi. Tokom ovog perioda, oba kluba su neuspješno pokušala ući u sastav Football League (Newton Heath 1889, 1890 i 1891; Ardwick 1891). Primljeni su 1892; Newton Heath je postao dio Prve divizije, a Ardwick Druge.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Međusobni susreti

Kategorija:Manchester United FC
Kategorija:Manchester City FC
Kategorija:Engleski nogometni derbiji
Peti mješoviti artiljerijski divizion

**Peti mješoviti artiljerijski divizion** formiran je 25. februara 1994. i tokom rata u Bosni i Hercegovini bio je okosnica artiljerijske podrške snagama Petog korpusa Armije Republike Bosne i Hercegovine u čijem sastavu se nalazio. Komanda se nalazila u Bihaću a prvi komandant diviziona bio je Behrem Rizvo a njegov zamjenik Samir Imširević. 

Naređenjem Generalštaba Armije RBiH divizion je 11. augusta 1995. godine rasformiran a od narednog dana svo ljudstva i materijalno-tehnička sredstva je ušlo u sastav novoformiranog mješovitog artiljerijskog puka. 

## Sastav 
Na dan formiranja divizion se pored komandnog i logističkog voda sastojao od različitih baterija i to od mješovite artiljerijske, haubičke, baterije lahkih raketnih lansera i lahkog artiljerijsko-raketnog voda PZO. 

## Reference 
Kategorija:Peti korpus Armije Republike Bosne i Hercegovine
Deutschfeistritz

[Položaj općine Deutschfeistritz u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Graz-Umgebung |180px|desno|mini]]

**Deutschfeistritz** je tržišna općina u okrugu Graz-Umgebung u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je   (). Reformom općina Štajerske od 1. januara 2015.  Deutschfeistritzu je pripojena bivša općina Großstübing.

## Geografija 
### Podjela 
;Naselja 
Općina je podijeljena na devet naselja. U zagradi je broj stanovnika.

* Arzwaldgraben ()
* Deutschfeistritz ()
* Großstübing ()
* Himberg ()
* Kleinstübing ()
* Königgraben ()
* Prenning ()
* Stübinggraben ()
* Waldstein ()

; Katastarske općine 
Općina je podijeljena na osam katastarskih općina:
Deutschfeistritz, Großstübing, Kleinstübing, Königgraben, Prenning, Stübinggraben i Waldstein.

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
Na općinskim izborima u Štajerskoj 22. marta 2015. godine  za gradonačelnika općine je izabran Michael Viertler iz ÖVP.

## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

*
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Graz-Umgebung
Unterlamm

[Položaj općine Unterlamm u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Südoststeiermark |180px|desno|mini]]

**Unterlamm** je općina u okrugu Südoststeiermark u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je  ()  Općina pripada sudskom okrugu Feldbach.

## Geografija 
### Podjela 
Općina se dijeli na nekoliko naselja i katastarskih općina:
* Magland ()
* Oberlamm ()
* Unterlamm ()

;Katastarske općine
Magland, Oberlamm i Unterlamm.

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Südoststeiermark
Kategorija:Unterlamm
Hrid-Jarčedoli

**Hrid-Jarčedoli** je sarajevska mjesna zajednica u sastavu općine Stari Grad. Sastoji se od naselja Hrid i Jarčedoli. Sjedište se nalazi u Jarčedolskoj ulici. 
## Položaj i geografija 
Nalazi se na jugoistoku općine i čine ga naselja Hrid i Jarčedoli. Oba naselja čini veoma brdovito područje sa kućama i velikim brojem zelenih površina, ali su Jarčedoli znatno rjeđe naseljeni od Hrida. Na sjeveru graniči sa Babićom bašćom, na istoku i jugoistoku sa Širokačom, na jugozapadu sa Mahmutovcem, dok na zapadu izlazi na Put Mladih Muslimana i općinu Centar.

Kroz zapad Hrida se proteže Put Mladih Muslimana, koji kao magistralni put M5 povezuje Sarajevo sa Romanijskom regijom i Podrinjem.

## Sport i priroda 
U Jarčedolima se nalaze velika izletišta *Popov gaj* i *Trebević-Vidikovac*.

## Saobraćaj 
Do naselja se može doći sljedećim linijama javnog prijevoza:

autobusima:

* linija 54 Latinska ćuprija - Hošin brijeg
* linija 56 Latinska ćuprija - Popov gaj

## Objekti 
U Hridu i Jarčedolima se nalaze sljedeći značajni objekti:

* Sagr hadži Alijina Džamija
* Mezarja Nalina i Nišan
* Osnovna škola "Šeih Muhamed Ef. Hadžijamaković"
* Izletišta Popov Gaj i Trebević-Vidikovac

## Reference 
Kategorija:Naselja u Sarajevu
Kategorija:Stari Grad (Sarajevo)
Bjeloruske željeznice

**Bjeloruske željeznice** () je preduzeće zaduženo za obavljanje željezničkog prometa u Bjelorusiji. Preduzeće je u potpunom vlasništvu države a prema podacima iz 2005. godine zapošljavalo je 112.173 zaposlenika.

## Organizacija 
Preduzeće je formirano 1992. godine nakon raspada Sovjetskog Saveza i jedna je od nasljednica Željeznica Sovjetskog Saveza. Raspolaže sa 5.512&nbsp;km tzv. ruskog ili širokotračnog kolosijeka sa profilom od 1.520&nbsp;mm (u većini država Evrope koristi se normalni kolosijek širine od 1435&nbsp;mm). Najvažnija željeznička stanica je stanica u glavnom gradu Bjelorusije Minsku.

Preduzeće je u nadležnosti državnog ministarstva transporta a 2010. se sastojalo od 84 organizacije, 46 preduzeća, 38 ustanova i 7 fabrika/radionica. Željeznička mreža Bjelorusije je podijeljana na 6 regionalnih mreža nazvanih prema regionalnim centrima: Minsk, Baranoviči, Brest, Gomel, Mogilev i Vitebsk.

Elektrificirano je 874&nbsp;km željezničke pruge od ukupno 5.512&nbsp;km, i to na dva glavna željeznička pravca koja prolaze kroz glavni grad Minsk.
 
## Također pogledajte 
* Željeznički saobraćaj u Bjelorusiji

## Reference  
## Vanjski linkovi 
*  sajt željeznica

Kategorija:Željezničke kompanije
Kategorija:Željeznički saobraćaj u Bjelorusiji
Kategorija:Kompanije osnovane 1992.
Nestelbach bei Graz

[Položaj općine Nestelbach bei Graz u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Graz-Umgebung |180px|desno|mini]]

**Nestelbach bei Graz** je općina u okrugu Graz-Umgebung u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je   () 

## Geografija 
### Podjela 
;Naselja 
Općina je podijeljena na 11 naselja. U zagradi je broj stanovnika. 

* Edelsgrub ()
* Hirtenfeld ()
* Kogelbuch ()
* Lambach ()
* Langegg-Ort ()
* Mittergoggitsch ()
* Mitterlaßnitz ()
* Nestelbach bei Graz ()
* Obergoggitsch ()
* Unterbuch ()
* Zaunstein ()
 
; Katastarske općine 
Općina je podijeljena na četiri katastarske općine:
:

* Edelsgrub (711,82 ha)
* Langegg bei Graz (1.135,43 ha)
* Mitterlaßnitz (373,77 ha)
* Nestelbach (498,34 ha)
 
### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
Na općinskim izborima u Štajerskoj 22. marta 2015. godine  za gradonačelnika općine je izabran Klaus Steinberger iz ÖVP.

## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

*
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Graz-Umgebung
Spisak država Evrope po površini

**Spisak država Evrope po površini** sadrži pregled površina država koje geografski pripadaju Evropi bar jednim dijelom svoje teritorije. U slučaju interkontinentalnih država u spisak je uvrštena samo površina države koja se nalazi u Evropi. U spisku su navedene samo suverene države npr. Ujedinjeno Kraljevstvo a izostavljene su njene konstitutivne članice.

thumb|400px|Graf sa logaritamskom skalom koji prikazuje površine država u tri kategorije:
* ljubičasto = Rusija,
* zeleno = države sa evropskim dijelom površine većim od 10.000&nbsp;km²,
* crveno = države sa evropskim dijelom površine manjim od 10.000&nbsp;km²

## Reference 
Kategorija:Spiskovi država Evrope
Kategorija:Spiskovi površina
Kategorija:Spiskovi država prema geografskim kriterijima
Betanija

**Betanija** je sarajevsko naselje u sastavu općine Centar. Zajedno sa naseljom Šip čini mjesnu zajednicu "MZ Betanija-Šip", čije se sjedište nalazi u ulici Dejzina Bikića.

## Položaj i geografija 
Betanija se nalazi na sjeverozapadu općine, na sarajevskoj periferiji sa rjeđe naseljenim područjem i velikim brojem zelenih površina. Osim sjevera (planina Saračevac), naselje čini veoma ravno područje. Od susjednog naselja Šip je razdvojena rijekom Sušicom na jugozapadu. Od ostalih naselja, na zapadu i sjeveru graniči sa Vogošćom, na istoku sa Nahorevom i Koševom II, te na jugu sa Koševskim brdom.

Od centra Sarajeva je udaljeno oko 3,5&nbsp;km, a od Aerodroma Sarajevo 10,5 kilometara.

## Priroda i sport 
U Betaniji se nalazi veliki broj zelenih površina, od kojih su najvažnije Park Betanija-Jezero i Golf igralište Betanija. Park Betanija-Bare je sa tri hektara površine jedan od najvećih parkova u Sarajevu. 
## Saobraćaj 
Do naselja Betanija se može doći sljedećim linijama javnog prijevoza:

autobusima:

* linija 68 Sutjeska - Poljine

## Objekti u naselju 
U Betaniji se nalaze sljedeći značajni objekti:

* Golf igralište Betanija
* Park Betanija-Bare

## Reference 
Kategorija:Naselja u Sarajevu
Orionova ruka

mini|Orionova ruka, pogled sa Sinaja, Egipat
[desno|mini|250x250piksel|Struktura spiralnih krakova [Mliječni put|Mliječnog puta]]
**Orionova ruka jeste**  mali spiralni krak   Mliječnog puta u rasponu od oko 3 500 svjetlosnih godina, i otprilike 10 000 svjetlosnih godina dužine, koji sadrži Sunčev sistem, uključujući Zemlju. Poznata je i pod punim imenom, **Orion–Cygnus ruka**, kao i **Lokalna ruka**, **Orionov most**, i ranije kao **Lokalna mamuza** i **Orionova mamuza**.

Krak je dobio ime po sazvježđu Orion, koje je zimi jedno od najvidljivijih sazvježđa sjeverne hemisfere. Krak se nalazi između kraka Carina–Sagittarius i kraka Perseja.

## Reference 
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Univerzum
Gospa Malhun

150px|mini|Malhunin kip
**Gospa  Malhun** (turski: ''*Malhun Khātûn*; također **Mala Hatun**) (umrla u Januar 1324) bila je osmanlijska plemkinja te supruga sultana Osmana I, osnivača Osmanlijskog Carstva i Osmanlijske dinastije. Njihov sin bio je sultan Orhan I.

## Biografija 
Nepoznato je kada je Malhun rođena. Nije jasno ko joj je bio otac te je ime njene majke u potpunosti nepoznato. Prema jednoj teoriji, bila je kćerka Ömer-bega, plemića iz Anadolije, dok druga teorija kaže da joj je otac bio beg Ömer Abdülaziz, seldžučki vezir Anadolije.

Malhun se udala za sultana Osmana te je njihov sin bio Orhan. Osmanova prva supruga bila je Rabija Bala, čiji se identitet katkad miješa s Malhuninim. Malhun je umrla godine 1323.

## Reference 
Kategorija:Supruge osmanlijskih sultana
Divovske planete

[mini|280x280piksel|Četiri divovske planete Sunčevog sistema u odnosu na [Sunce]]
Divovska planeta jest bilo koja masivna planeta. Obično su sastavljene od materijala niske tačke ključanja (plinova ili različitih vrsta leda) prije nego od stijena ili drugih čvrstih materija, ali postoje i masivne čvrste planete. Četiri su poznate divovske planete u Sunčevom sistemu: Jupiter, Saturn, Uran i Neptun. Mnoge vansolarne divovske planete otkrivene su u orbitama oko drugih zvijezda.

Divovske planete također se ponekad nazivaju **jovijanske planete**, po Jupiteru ("Jove" je drugo ime rimskog božanstva Jupitera). Poznate su i kao plinoviti divovi.

## Terminologija 
Termin gasoviti div (džin)  skovao je 1952. pisac naučne fantastike James Blish i prvobitno se koristio za označavanje svih džinovskih planeta. Terminološki to i nije tako precizan pojam s obzirom da je u većem dijelu (volumena) ovih planeta pritisak toliko visok da materija nije u plinovitom obliku. Divovska planeta je masivna planeta i ima gustu atmosferu vodika i helija. One mogu imati gustu rastopljenu jezgru stjenovitih elemenata ili se jezgro može potpuno otopiti i raspršiti po cijeloj planeti ako je planeta dovoljno vruća. Uočljive atmosfere svih ovih planeta (na manje od jedinice optičke dubine) su prilično tanke u poređenju sa njihovim prečnikom, dakle, vidljivi dijelovi su gasoviti (za razliku od Marsa i Zemlje, koji imaju gasovitu atmosferu kroz koju se može vidjeti kora).

Na "tradicionalnim" divovskim planetama kao što su Jupiter i Saturn (plinoviti divovi) vodik i helij čine većinu mase planete, dok oni čine samo vanjski omotač na Uranu i Neptunu, koji se umjesto toga uglavnom sastoje od vode, amonijaka i metana i zbog toga se sve više nazivaju "ledeni divovi".

## Reference 

Kategorija:Sunčev sistem
Unreal Engine

**Unreal Engine** (u značenju *nerealna mašina*) jeste program za kreiranje videoigara koji razvija Epic Games, prvi put prikazan 1998. u pucačini prvog lica, videoigri *Unreal*. Iako je primarno napravljen za pucačine iz prvog lica, koristi se uspješno u više varijanti ostalih žanrova, uključujući igre šunjanja, igre borbe, MMORPG-ove, i ostale RPG-ove. Sa kodom napisanim u C++, Unreal Engine ima visok nivo portabilnosti te je alat kojeg koristi više developera softvera danas, koji je dostupan u izvornom kodu. Zadnja verzija je Unreal Engine 5, izdata 2022. godine.

## Historija 
### Unreal Engine 1 
## UnrealScript 
UnrealScript (često skraćeno UScript) je UE-ov autohtoni programski jezik za kodiranje igara i događaja tokom igranja prije nego se pojavio Unreal Engine 4. Jezik je dizajniran za jednostavno programiranje igre visokog nivoa. Prevodilac UnrealScripta je programirao Sweeney, kreator programskog jezika za igre ZZT-oop.

## Unreal Engine Marketplace 
Sa verzijom UE 4, Epic je otvorio UE Marketplace u septembru 2014. Marketplace je digitalna trgovina koja dopušta kreatorima sadržaja i programerima da pružaju umjetnine, modele, zvuke, okoline, kodove i druge mogućnosti koje drugi ljudi mogu kupovati, zajedno sa tutorijalima i ostalim uputama. Neki sadržaj je besplatan od Epica, uključujući i ranije ponuđene UE dodatke i tutorijale. Prije jula 2018, Epic je uzimao 30% udjela u prodaji, ali zbog uspjeha igara Unreal i *Fortnite "Battle Royale"*, Epic je naknadno smanjio udio na 12%.

## Prijem 
### Nagrade i priznanja 
mini|250x250piksel|Prezentacija UE na GDC-u 2016.

Unreal Engine drži nekoliko tehnoloških nagrada, od kojih 8 *od magazina Game Developer* Front Line nagrade za najbolji pogon igrica (2004, 2005, 2006, 2007, 2009, 2010, 2011, 2012), a place in the Front Line Awards Hall of Fame, and seven Develop Industry Excellence Awards for Best Engine (2009, 2010, 2011 2013, 2016, 2017, 2018). Također je dobio GamesRadarovu E3 2012 Important Stuff nagradu za "Najbolji ukus za Next-Gen", IGN-ov Best of E3 2012 kao "Coolest Tech", te Game Informerov Best of E3 2012 nagradu za "Best Tech". Godine 2014, *Guinnessova knjiga rekorda* prozvala je Unreal tehnologiju najuspješnijim pogonom videoigara.

Epic Games je dobio priznanje Emmy nagradu za tehnologiju i inženjerstvo od National Academy of Television Arts and Sciences kao "3D Engine softver za produkciju animacije" u 2018. godini.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Pogoni videoigara
Hineuki

**Hineuki** (**Hinakeʻuki**) bila je havajska plemkinja te poglavarica Velikog ostrva, nazvana po božici Hini, koja je jedno od najvažnijih božanstava u havajskoj religiji.

Njeni roditelji bili su Aliʻiponi i njegova supruga, gospa Hinamaileliʻi (Hinamaiheliʻi). Hineuki je po majci bila polusestra poglavice Kukohoua, koji je naslijedio svog pretka, poglavicu Pilija te se za Kukohoua udala, šta je na Havajima smatrano svetim. Kukohou i Hineuki su bili roditelji Kaniuhua, koji je postao poglavica nakon očeve smrti. Hineuki je preko sina bila baka poglavice Kanipahua, koji je bio predak kralja Kamehamehe I.

Hineukin drugi muž bio je Pokai, čiji su roditelji nepoznati. Njihova kćerka je bila gospa Alaʻikauakoko, majka Kalapane od Velikog ostrva i Kapaealakone od Oahua. Hineuki je umrla na Havajima te je tamo pokopana.
## Reference 
Kategorija:Havajske kraljice
Na lijepom plavom Dunavu (Strauss)

thumb|200px|desno|Omot notnog teksta "Na lijepom plavom Dunavu".
** Na lijepom plavom Dunavu** () op. 314, je naziv za valcer 
austrijskog kompozitora Johanna Straussa mlađeg, komponiran 1866. godine. Premijerno je bio izveden 15. februara 1867. na koncertu Bečkog muškog pjevačkog saveza (njem. Wiener Männergesangsverein), Strauss je kasnije dodao još muzike, a Weyl je morao promijeniti neke od riječi u svom tekstu. Strauss je malo kasnije prilagodio ovaj valcer u čisto orkestralnu verziju za Svjetski sajam u Parizu 1867. godine, gdje je postao  veliki uspjeh u ovom obliku.

## Muzička instrumentacija 
Valzer "Na lijepom plavom Dunavu" je komponiran za sljedeći orkestar:

*Drveni puhački instrumenti

2 oboe

2 flaute (dubliranje sa pikolom)

2 klarineta u C-duru

2 fagota                                               
                                                                  
* Limeni puhački instrumenti

4 rogovi u F-duru

2 trube u F-duru

bass trombon

tuba                                                  
[thumb|400px|desno|Notni zapis prvih nekoliko [Takt (muzika)|taktova valzera "Na lijepom plavom Dunavu", koji je svojeručno potpisao kompozitor.]]
*Udaraljke

timpani

bas-bubanj

triangl

doboš

*gudači

harfa

violine I, II

viole

violončela

kontrabasi

## U savremenoj kulturi 
* Posebno raspoloženje bečke publike povezano sa melodijom Na lijepom plavom Dunavu učinilo ju je neslužbenom austrijskom himnom.
* Ovo muzičko djelo je korišteno u filmu redatelja Stanleyja Kubricka iz 1968. godine 2001: Odiseja u svemiru. Nakon skoka iz prahistorijske prošlosti čovječanstva u njegovu svemirsku budućnost, čuju se prve dvije trećine ovog valcera kako se svemirski avion približava i pristaje uz svemirsku stanicu. Završava se dok druga svemirska letjelica putuje od stanice do Mjeseca. Djelo se zatim ponavlja preko završnih riječi u filmu.

## Reference 
Kategorija:Klasična muzika
Kategorija:Kompozicije iz 1866.
Kategorija:Muzika u Austriji
Kategorija:Kompozicije Johanna Straussa mlađeg
Sarajevska ratna zbirka

thumb|200px|desno|Naslovna strana knjige Sarajevska ratna zbirka Izeta Kike Sarajlića.
**Sarajevska ratna zbirka** je zbirka poezije bosanskohercegovačkog historičara filozofije, esejiste, prevodioca i pjesnika Izeta Sarajlića. Prvo izdanje "Sarajevske ratne zbirke" izašlo je kao specijalni dodatak lista *Nedjelja* u broju od 12. augusta 1992. Ovo djelo prva je pjesnička zbirka objavljena u ratnom Sarajevu, a koja sadrži 22 pjesme nastale u prva tri mjeseca rata u Bosni i Hercegovini. U njima pjesnik izražava ljubav prema životu, vitalizam, vjeru u ispunjenost, u trajanje, a ne u osvetu i destrukciju, u običan svijet koji je čudesan i spasonosan, a ne u ideje iz knjiga ili sa tribina, u emociju koja nas prevazilazi, u ljepotu bez interesa, u dobrotu i pravdu. U međuvremenu, zbirka je objavljena u Ljubljani (Vodnikova Domačija, 1993, 1994) i u Beogradu (izdanje nezavisne radio stanice B92). Pjesme iz "Sarajevske ratne zbirke" čine i okosnicu knjige "Izabranih pjesama" Izeta Sarajlića, koja je u prijevodu Marine Ahnebah, Johena Keltera, Mila Dora, Hansa Magnusa Enzensbergera i Johena Lankša, izašla u izdanju izdavačke kuće Waldgut iz Švicarske.

## Kritika 
Za "Sarajevsku ratnu zbirku" pjesnik Izet Sarajlić je rekao: 

## Vanjski linkovi 
* Sarajevska ratna zbirka, na e-novine.com

Kategorija:Knjige iz 1994.
Kategorija:Izet Sarajlić
Kategorija:Opsada Sarajeva
Kaulahea I

:*Za njegovog potomka, pogledajte Kaulahea II.*
**Kaulahea I** je bio poglavica havajskog ostrva Mauija, pomenut u starim pojanjima. Prema jednoj genealogiji, rođen je oko 1485. Tokom njegove vladavine nije bilo rata između Mauija i drugih ostrva.

Njegovi roditelji bili su poglavica Kahokuohua od Molokaija i poglavarica Hikakaiula. Kaulahea je naslijedio svog dedu, Loea od Mauija, na tronu Mauija, a oženio je gospu Kapohanaupuni od Hila, koja mu je rodila dvojicu sinova – Kakaea i Kakaalanea. Oni su zajedno vladali nakon očeve smrti.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Havajski vladari
Ne cvikaj, generacijo

**Ne cvikaj generacijo** je prvi studijski album hard-rok grupe Atomsko sklonište, a objavila ga je izdavačka kuća RTV Ljubljana 1978. Predstavlja jedan od najuspješnijih debitantskih albuma u rock muzici na prostorima bivše Jugoslavije.

## O albumu 
Muzika na albumu je klasični hard-rok, na kojem dominiraju gitarski rok-rifovi, sa upečatljivim klavijaturama, prepoznatljivim pjevanjem i čvrstom produkcijom.  Tekstopisac Boško Obradović je na prvom albumu ponudio mnoštvo potresnih i kataklizmičkih stihova. Za razliku od drugih grupa, koje su velikom većinom nudile ljubavne tekstove, Obradović je u svojim tekstovima obrađivao socijalne, političke i antiratne teme. I to na sebi svojstven način. Na prvom albumu dominiraju proročanski tekstovi kojima su glavne teme ratovanja, nekontrolisani razvitak civilizacije, loše stanje u društvu, droga, psihoza, panika, racija.

Sa prvog albuma se izdvajaju pjesme poput: "Kinematograf našeg djetinjstva", "Tko će tad na zgarištu reći", "Saznao sam dijagnozu" te "Pomorac sam majko". Tekstualno najupečatljivija pjesma (pored recitacije "Od rata do rata") je nezvanična himna grupe "Ne cvikaj generacijo", sa interesantnim dječijim horom u refrenu.

Pored zapaženijih numera tu su još i "Umro je najveći mrav" koja nam donosi sporiji tempo i laganiju muziku sa zanimljivim gitarskim uvodom, te snažan tekst o moralnim problemima u društvu. Tu je i pjesma "Posljednji let Boinga 707" (sa uvodom na bas-gitari) koja daje zaokret ka ljubavnoj temi i dotiče se hipi ideologije. "Otmica naše ljubavi" je još jedna čvrsta hard-rok numera, dok album zatvara melanholična "Nek vam je sa srećom". Sve tekstove je napisao Boško Obradović, dok su muziku Atomskog skloništa pisali Blažić, Gužvan i Langer. Dok Gužvan komponuje samostalno, Blažić i Langer rade zajednički, u duetu.

Dizajn omota ovog albuma je rad Ivana Obrovca: blago lice djeteta simboliše zemaljsku kuglu, a oko nje je sa svih strana očigledna  opasnost. Po ivicama omota nanizano je 46 zastava država iz raznih dijelova svijeta. Jedina koja se leprša je zastava tadašnje SFRJ.

## Spisak pjesama
## Članovi grupe
*Sergio Blažić - vokali
*Bruno Langer - bas-gitara, vokali
*Dragan Gužvan - gitara
*Eduard Kancelar - klavijature, vokali
*Saša Dadić - bubnjevi
*Rudolf Grum - prateći vokali
*Boško B. Obradović - recitacija
* Irena, Ljiljana i Elida Glad - vokalna pratnja

## Reference 
## Literatura 
* EX YU ROCK enciklopedija 1960-2006, Janjatović Petar; 

Kategorija:Albumi Atomskog skloništa
Kategorija:Albumi iz 1978.
Sarajevski tabut

**Sarajevski tabut** je zbirka pjesama bosanskohercegovačkog pjesnika Abdulaha Sidrana. Objavljena je 1993. godine za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini. Zbirka je, uglavnom, sastavljena od pjesama koje su i ranije bile objavljivane u nekim časopisima i poetskim zbirkama. Iako su neke pjesme pisane prije više godina, one odišu novim vremenom, kao da su napisane danas. Sarajevski tabut, simboličnog naziva, je svojevrstan Sidranov poetski rad i specifična zbirka poezije cjelokupnog njegovog stvaralaštva. U najtežim danima Sarajeva, Sidran je sakupio svoje najbolje predratne pjesme sa onim novonastalim, načinivši tako ovu zbirku.

## Također pogledajte 
* Bosanskohercegovačka poezija

Kategorija:Knjige iz 1993.
Kategorija:Abdulah Sidran
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kulin

***Kulin*** je roman bosanskohercegovačkog književnika Zlatka Topčića objavljen 1994. godine. Izdavač je Svjetlost.

## Citati 
## Također pogledajte 
* Bosanskohercegovačka književnost

## Reference 
Kategorija:Knjige iz 1994.
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Zlatko Topčić
Otkazano zbog kiše

alt=|desno|mini|Naslovna strana zbirke *Otkazano zbog kiše* pisca i pjesnika Gorana Samardžića.
**Otkazano zbog kiše** je zbirka poezije i proze pisca Gorana Samardžića koja je nastala 1995. godine u Sarajevu tokom rata u Bosni i Hercegovini. U ovoj knjizi Samardžić je prvi put pomiješao ova dva književna oblika. Ovaj majstor kratke priče u svojoj bespoštednoj prozi opisuje stanje ratnog i poratnog Sarajeva, mačističke priče tipičnih i atipičnih junaka i sl. Neki od podnaslova ove zbirke su: Da ti neko..., Crvene kočije, Trin'est redova, Lakonske priče i Nakaze.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Knjige iz 1995.
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Ptica iz drugog jata / A Bird From Another Flock

***Ptica iz drugog jata / A Bird From Another Flock*** je zbirka sarajevskih ratnih priča bosanskohercegovačkog književnika Zlatka Topčića objavljena 1995. godine. Izdavač je Međunarodni centar za mir.

## Citati 
## Također pogledajte 
* Bosanskohercegovačka književnost

## Reference 
Kategorija:Knjige iz 1995.
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Zlatko Topčić
Kumberg

[Položaj općine Kumberg u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Graz-Umgebung |180px|desno|mini]]

**Kumberg** je tržišna općina u okrugu Graz-Umgebung u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je   () 

## Geografija 
### Podjela 
;Naselja 
Općina je podijeljena na četiri naselja. U zagradi je broj stanovnika. 

* Gschwendt ()
* Hofstätten ()
* Kumberg ()
* Rabnitz ()

; Katastarske općine 
Općina je podijeljena na četiri katastarske općine: Gschwendt, Hofstätten, Kumberg und Rabnitz.

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
Na općinskim izborima u Štajerskoj 22. marta 2015. godine  za gradonačelnika općine je izabran Franz Gruber iz ÖVP.

## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

*
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Graz-Umgebung
Aerodrom Istanbul

**Aerodrom Istanbul** () (IATA: ISL, ICAO: LTFM) jest međunarodni aerodrom u turskom Istanbulu. Najnoviji je i jedan od tri međunarodna aerodroma u gradu a nalazi se u Arnavutköyu, distriktu koji se nalazi u evropskom dijelu Istanbula.

Prema planiranom kapacitetu aerodrom bi bio najveći na svijetu sa 150 miliona putnika na godišnjem nivou dok bi se u slučaju potrebe kapacitet mogao povećati na 200 miliona putnika. Aerodrom Istanbul je jedan od tri aerodroma (pored aerodroma "Atatürk" i "Sabiha Gökçen") koji opslužuju najveći turski grad Istanbul a planirano je da nakon što aerodrom Istanbul postane potpuno funkcionalan aerodrom Ataturk bude zatvoren za redovne letove pri čemu će njegov IATA kod *IST* biti dodijeljen aerodromu Istanbul.

## Historija 
### Potreba za novim aerodromom 
Aerodrom Atatürk, trenutno glavni aerodrom Istanbula, nalazi se u četvrti Yeşilköy u distriktu Bakırköy i okružen je urbanim dijelom Istanbula. Osim toga, problem zagušenja zračnog prometa iznad Istanbula postaje sve veći problem jer je aerodrom Atatürk jedan od najprometnijih aerodroma u Evropi. Od 2013. godine, aerodrom Atatürk rangiran je među pet najprometnijih aerodroma u Evropi po putničkom prometu.

Zbog ograničenog prostora na kojem se nalazi aerodrom ne postoji dovoljno prostora za izgradnju dodatne piste  iako postoje potrebe za proširenjem kapaciteta aerodroma. Zbog ograničenog kapaciteta, turska uprava za državne aerodrome ne dozvoljava uvođenje dodatnih letove zbog čega se novi letovi ka i iz Istanbula preusmjeravaju na aerodrom "Sabiha Gökçen" koji je već prevazišao predviđeni kapacitet od 25 miliona putnika na godišnjem nivou jer je tokom 2015. godine zabilježeno 28 miliona putnika a od 2013. stopa rasta broja putnika se kreće oko 20% na godišnjem nivou.

U 2015. i 2016. godini ova dva aerodroma u Istanbulu su postigli kapacitet od gotovo 90 miliona putnika odnosno više od 95 miliona putnika u 2017. Primjera radi, šest aerodroma na području Londona opslužuje više od 150 miliona dok tri aerodroma u Parizu opslužuju oko 100 miliona putnika godišnje. Upravo su ove stvari bile i glavni razlozi o planiranju novog istanbulskog aerodroma kapaciteta 150 odnosno 200 miliona putnika.

## Lokacija i izgradnja 
Novi aerodrom je izgrađen na raskrsnici puteva za Arnavutköy, Göktürk i Çatalca, sjeverno od centra Istanbula i između obale Crnog mora i gradskih četvrti Yeniköy, Tayakadın i Akpınar. Udaljenost između aerodroma Istanbul i aerodroma Atatürk iznosi oko 35&nbsp;km. Planirano je da novi aerodrom bude povezan sa nekoliko linija Istanbulskog metroa, jedna sa stanice Gayrettepe na novoj liniji M11, a druga od Halkalija na trasi Marmarayske linije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  sajt aerodroma

Istanbul
Istanbul
Spisak gradova u Rumuniji

thumb|Položaj glavnih gradova rumunskih okruga (tamnozelena) i svih drugih gradova Rumunije
**Spisak gradova u Rumuniji** obuhvata sve gradove Rumunije koji su prema popisu stanovništva iz 2002. i 2011. godine imali iznad 30.000 stanovnika. 
Spisak nije konačan jer se u Rumuniji pored glavnog grada Bukurešta (1.883.425 stanovnika) nalazi još 19 gradova iznad 100.000 stanovnika i 178 gradova sa više od 10.000 stanovnika.

## Spisak većih gradova 
Legenda:

## Reference 
Kategorija:Geografija Rumunije
*
Rumunija
Tajna džema od malina

**Tajna džema od malina** je zbirka priča bosanskohercegovačkog autora Karima Zaimovića objavljena posthumno 1997. godine. Autor je priče pisao posebno za emisije *Josif i njegova braća* koje je pripremao i vodio za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini tokom 1993. i 1994. godine, a koje su emitirane na radiju ZID. Posljednju priču nikada nije završio jer je prekinuta granatom u toku opsade grada Sarajeva i kao takva je uvrštena u zbirku. U neimenovanoj priči je autor predvidio svoju smrt

## Dramatizacija 
Dramatizacija priča Karima Zaimovića postavljena je na scenu Sarajevskog ratnog teatra Sarajevskog ratnog teatra, u koprodukciji sa Fondacijom Karim Zaimović, Internacionalnim teatarskim festivalom MESS i WARM, pod nazivom „Tajna džema od malina – Nova formula“ u režiji Selme Spahić.

## Kritike 
## Također pogledajte 
* Warbookpedia.ba 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tajna džema od malina na scribd.com

Kategorija:Knjige iz 1997.
Kategorija:Karim Zaimović
Oblast Burgas

**Oblast Burgas** () jedna je od 28 oblasti u Bugarskoj. Nalazi se na jugoistoku države i obuhvata značajan dio bugarske crnomorske obale.
Oblast se sastoji od 13 općina sa ukupno 18 gradova. Glavni i najveći grad je Burgas, administrativni i industrijski centar po kojem je oblast i nazvana i koji je četvrti grad po veličini u Bugarskoj.

Ostali veći gradovi su: Ajtos, Karnobat, Nesebar i Pomorije.

## Geografija 
Oblast se prostire na teritoriji od 7.748,07&nbsp;km2 (6,98% od ukupne površine Bugarske) i najveća je oblast. Prema podacima popisa stanovništva iz 2011. godine naseljavalo ju je 409.018 stanovnika i četvrta je najmnogoljudnija oblast Bugarske. Osim što izlazi na obale Crnog mora oblast graniči i sa oblastima Varna i Šumen na sjeveru i Sliven i Jambol na zapadu dok na jugu graniči sa Turskom. 
 
## Općine
right|thumb|Mapa općina na području Oblasti Burgas
Oblast se sastoji od 13 općina sa ukupno 18 urbanih i 232 ruralna naselja. U sljedećoj tabeli su dati nazivi i neki od osnovnih podataka o općinama, između ostalog i centri općina (gradska naselja su podebljana).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt Oblasti

Burgas
Kategorija:Oblast Burgas
Chandi

**Chandi** (*Caṇḍī*) je božica iz hinduističke mitologije, a poznata je i kao **Chandika** (*Caṇḍika*). Ona je najstrašniji oblik vrhovne božice Šakti (*Shakti* = "snaga"). Za Chandi se kaže da nikako ne može tolerirati zlodjela te da je stoga put do nje veoma težak, budući da božica nema milosti prema zlim ljudima.
160px|mini|desno|Prikaz Chandi
U svetom tekstu *Devi Mahatmya*, vrhovno biće je žena. Prema mnogim interpretacijama, u tom tekstu je upravo Chandi opisana kao inkarnacija Šakti, ženske energije svemira. Ona u tekstu predstavlja snagu Brahmana te ju zato mnogi šaktisti − hinduisti koji posebno štuju božice − zazivaju kako bi im pomogla ukloniti zapreke s puta prema oslobođenju duše. Chandi uništava zle *asure* te ju smatraju "bijesnom i strastvenom".
## Bengal 
Chandi je iznimno popularna u Bengalu, gdje ju smatraju Šivinom ženom te Ganešinom majkom. Tamo je povezana i s Kali.
## Također pogledajte
*Chandigarh — indijski grad nazvan po Chandi
**Chandi di Var*
## Reference 
Kategorija:Hinduističke božice