Fagus sylvatica

thumb|Daska od *Fagus sylvatica*
thumb|Plodovi *Fagus sylvatica*
**Obična bukva** ili **evropska bukva** (lat. *Fagus sylvatica*)  je listopadno drvo iz porodice *Fagaceae*, najrasprostranjenija vrsta šumska vrsta u Evropi, uključujući i Bosnu i Hercegovinu i susjedne balkanske drzave
U tim područjima je autohtona vrsta biljaka. 
thumb|left|Bakrenasta bukva u jesen
thumb|left|Evropska bukva sa plodovima (žirom)

## Rasprostranjenje
thumb|250px|Rasprostranjenje bukve *Fagus sylvatica*
Obična bukva uspijeva u brdskim i planinskim područjima  srednje, zapadne i  jugoistočne Europe.

Iznad pojasa hrastovih šuma pa sve do 1.200  m nadmorske visine, ostaje posljednji pojas listopadnog drveća u kojem najvažniju ekološku  ulogu ima bukva. U nekim krajevima javlja se čak iznad pojasa četinarskih šuma na visinama 1.800 do 2.000  m. Bukva koja raste na toj visini naziva se pretplaninskom, a često ima kvrgava i/ili kriva stabla (zbog izloženosti surovim zimskim vjetrovima)

## Habitus
Obična bukva naraste  u visinu do oko 40 m. Debljina stabla može biti i  sa dijametrom od preko 1 m. Krošnja  joj je široko zaobljena.

Kora debla je siva, glatka i tanka. Pupovi su 2 cm dugi, vretenasti, otklonjeni od izbojka pod kutom od 45°. Srčika izbojka je trobrida. Lišće je eliptično, dugo 8&nbsp;cm. Rub lista je valovit i fino trepavičasto dlakav. List bukve u mladosti je bogat vitaminom C. Cvjetovi su jednospolni u resastim, glavičastim cvatovima. Muški su u okruglim resama na dugoj stapki, ženski po dva cvijeta u kupuli, koja je obrasla končastim ljuskama.
Kupula ili zajednički ovoj, nastaje bujanjem cvjetne osi.  Tokom cvjetanja kupula je sočna, a poslije otvrdne i postane drvenasta, a  listići  joj se pretvore u duge bodljike ili ljuske.
Bukva cvjeta iza listanja, u aprilu ili maju. Muški i ženski cvjetovi su na novoizraslim izdancima.

Plodovi su raspoređeni po dva su u kupuli, zvanoj bukvica ili bukov žir. Smeđi su, trokutasti i jestivi. Dozrijevaju u septembru ili početkom oktobra, a opadaju nakon prvih oktobarskih  mrazeva  ili početkom novembra. U 1&nbsp;kg plodova ima oko 3-600 do 6.800 plodova. Klijavost je prosječno oko 35 %; kratkotrajna je,  svega oko 6 mjeseci.
Zrela kupula puca na 4 dijela. Bukvica ima dva mesnata, bubrežasta kotledona. Prvi listovi su nasuprotni.

Oprašivanje je vjetrom. Punim kapacitetom plodonosi  svake 7. do 12. godine. Prve plodove daje u dobi od 30 do 50 godina.

## Ekologija 
Bukove šume dolaze na svim matičnim supstratima (bazofilni, neutrofilni, acidofilni). Podnosi zasjenu najbolje od listopadnog drveća.
Klijanci su osjetljiviji na mraz i jako sunce.

Kora je tanka, pa je osjetljiva na naglo osvjetljenje.
Dobro se zakorijenjuje, korijen se dobro prilagođava uvjetima na terenu; otporna je na vjetrove, a preferira vlažnija tla.

## Ljekovitost i jestivost
Bukva spada i u ljekovito biljke.  Upotrebljava se kora mladih grana te katran dobiven suhom destilacijom grančica. Sasvim  mladi listovi, a i kora, mogu  se  jesti u  sirovom ili prokuhanom stanju. Jestivi su i prženi plodovi  iz kojih se  može  dobiti  kvalitetno jestivo ulje (bukvice sadrže oko 36 % ulja ).

## Također pogledajte
* Šuma
*Fagus

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Fagales
Kategorija:Samoniklo jestivo bilje
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Kategorija:Jestivi orašasti plodovi i sjemenke