Panonska nizija

[mini|300p|Pejzaž Panonske nizije u blizini [Novi Sad|Novog Sada u Vojvodini]]
**Panonska nizija** je ravnica u centralnoj Evropi.

Nizija zauzima sjeverni ravničarski dio Srbije i obuhvata ravnicu Vojvodine (Srijem, Banat, Bačka) i uski pojas južno od Dunava i Save. Najveći dio Panonske nizije leži ispod 200 m nadmorske visine, a monotoniju ravnice ublažavaju ostrvske planine, aluvijalne ravni, lesne zaravni i pješčare.

## Položaj 
mini|desno|300p|Panonska nizija
Slijedeće države obuhvataju Panonsku niziju:
* Srbija
* Mađarska
* Bosna i Hercegovina
* Hrvatska
* Rumunija
* Slovačka
* Češka
* Ukrajina

## Ostrvske planine 
Ostrvske planine predstavljaju ostatke spuštenog dijela stare mase tj. unutrašnjih Dinarida. Protežu se od zapada prema istoku. Izgrađene su od stijena različite starosti: paleozojskih škriljaca, mezozojskog krečnjaka itd. Padine Fruške gore i Vršačkih planina izgrađeni su od organskih neogenih sedimenata i pleistocijenih naslaga lesa. Javljaju se u Panonskom bazenu, a to su sljedeće planine: Fruška gora, Vršačke planine, Cer, Avala, Kosmaj, Bukulja, Venčac, Rudnik, Gledićke planine, Juhor.

## Aluvijalne ravni 
Aluvijalne ravni Dunava, Tise, Morave i Save su karakteristične za Panonski bazen. To su najniži i najmlađi oblici reljefa ove regije. Sastoje se od riječnih nanosa: gline, pijeska i lesa. Obrasle su ritskim šumama i trskom. Zbog čestog plavljenja u aluvijalnim ravnima sprovode se procesi melioracije.

## Lesne zaravni 
[mini|300p|Farma u [Mađarska|Mađaskoj u Panonskoj niziji]]
Lesne zaravni su eolski elementi reljefa u dnu Panonskog bazena. Nastale su tokom pleistocena prenosnom snagom vjetra. U Panonskom bazenu javlja se više lesnih zaravni. To su: Srijemska (od Zemuna do Vukovara, prekriva južne padine Fruške gore); Bačka (južno od Bačke pješčare, između Dunava, Tise i Bačkih kanala); Titelska (sjeverno od ušća Tise u Dunav); Banatska (sa svih strana opkoljava Banatsku peščaru).Od ovih lesnih zaravni mogla se utvrditi prelesna topografija. Srijemska lesna zaravan je navejana oko Fruskogordkog grebena. Na južnom obodu bačke lesne zaravni u Novom Sivcu les je u nižim dijelovima glinovit a jugoistočno od Starog Sivca pjeskovit. Lesne zaravni su formirane za vrijeme glacijalnih stanja i to u zimskim vremenima. Velike panonske rijeke taložile su pijesak i mulj u svojim koritima dok su u jesen i zimu vjetrovi raznosili pijesak i mulj stvarajući lesne zaravn. Zime glacijalnih perioda bile su siromašne snijegom, to je bio poseban slučaj u niskim depresijama koje su bile opkoljene visokim planinama. Lesne zaravni su nastale eolskom akumulacijom tako da su u osnovi eolski oblici.

## Pješčare 
Pješčare su, kao i lesne zaravni, eolski elementi reljefa. Javljaju se u Panonskom bazenu. Nastale su radom vjetrova u pleistocenu. U njima se javlja nedostatak vode. Javljaju se pješčane dine, a pijesak je nekada bio pokretan - "živi pijesak", a sada je umiren šumskom i travnom vegetacijom. P,eščare su: Banatska (južni Banat); Bačka (od Subotice do Baje, Segedina i Budimpešte); Ramsko-golubačka (ispred ulaza Dunava u Đerdap).

## Također pogledajte 
* Srednja Evropa

Kategorija:Geografija Austrije
Kategorija:Geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Geografija Češke
Kategorija:Geografija Hrvatske
Kategorija:Geografija Mađarske
Kategorija:Geografija Rumunije
Kategorija:Geografija Slovačke
Kategorija:Geografija Srbije
Kategorija:Geografija Ukrajine
Kategorija:Geografija Vojvodine