Luigi Luca Cavalli-Sforza

**Luigi Luca Cavalli Sforza** bio je talijansko-američkigenetičar, od 1970. predavač na sveučilištu Stanford, a predavao je i na sveučilištima Cambridge, Parma i Pavia.

Vodeći je arhitekt revolucije ljudske genetike od 1960. Zbog njegovih važnih genetskih istraživanja, današnja se znanost više ne poziva na različitosti među rasama. To je njegov značajan doprinost svjetskoj znanosti i humaniziranju društva u oslobađanju od rasnih predrasuda. Isto tako, Cavalli Sforza je istraživao i aspekte povezanosti genskog i kulturnog nasljeđa, migracija i obiteljskih odnosa.

Njegove knjige, u kojima pojašnjava stajališta dobivena iz tih istraživanja, bitna su odrednica nivelacije našeg vlastitog biološkog samorazumijevanja.

## Školovanje i pozicije 
Cavalli-Sforza je završio u Ghislieri koledžu  u Paviji 1939. U 1944. postao je MD na Univerzitetu u Paviji. Zatim je 1949. imenovan na istraživačko mjesto na Odjelu za genetiku, Cambridge University od strane statističara i evolucijskog biologa Ronalda A. Fishera u oblasti genetike *Escherichia coli*. Godine 1950. napustio je Univerzitet u Cambridgeu kako bi predavao u sjevernoj Italiji (Parma i Pavia) prije nego što je 1970. preuzeo profesuru na Stanfordu, gdje se penzionisao 1992.

Godine 1999. osvojio je Balzan Prize za nauku o porijeklu čovjeka. Od 1994. član je Papinske akademije nauka. Dobitnik je nagrade Telesio-Galilei Academy,  2011 za biologiju.
### Posebni doprinosi 
Cavalli-Sforza je pokrenuo novo polje istraživanja, kombinirajući konkretne nalaze demografije sa novom dostupnom analizom krvnih grupa u stvarnoj ljudskoj populaciji. Takođe je proučavao veze između obrazaca migracija i krvnih grupa.
Pišući sredinom 1960-ih sa drugim  genetičarima (Ronald A. Fisher, Anthony W. F. Edwards, FRS) , Cavalli-Sforza je uveo statističke metode za procjenu evolucijskog stabla s ([filogenija] filogenijom])). Edwards i Cavalli-Sforza pisali su o populacijskim stablima u ljudskoj vrsti, gdje su genetičke razlike prikazane  i drvenim obrascima povijesnog odvajanja populacija i širenjem gena među populacijama migracijom i miješanjima. Mnogi od ovih uticajnih i fundamentalnih ranih radova bili su preštampani 2018. u volumenu koji se fokusirao na A. W. F. Edwardsa, a posvećen je Cavalli-Sforzi i Ianu Hackingu. In later papers, Cavalli-Sforza has written about the effects of both divergence and migration on human gene frequencies.
Iako je Cavalli-Sforza najpoznatiji po svom radu u genetici, on je, u saradnji sa Marcusom Feldmanom i drugima, pokrenuo subdisciplinu kulturne antropologije,  poznate alternativno kao koevolucija, [ [gen-kultura koevolucija]], teorija kulturne transmisije ili dualna teorija nasljeđivanja. Publikacija *Kulturna transmisija i evolucija: kvantitativni pristup* (1981) koristila je modele iz populacijske genetike i epidemiologije zaraznih bolesti, kako bi istražila prijenos kulturom prenesenih jedinica. Ova linija istraživanja pokrenula je istraživanje korelacije genetičke i kulturne disperzije.

Cavalli-Sforza je proveo nekoliko studija o tome kako jezičke razlike mogu poslužiti kao barijere za protok gena između susjednih ljudskih populacija. Njegove studije ljudskih migracija testirale su hipoteze lingvista Merritt Ruhlena i Josepha Greenberga o jezičkim "superfamilijama". Pretpostavljene superfamilije kontroverzne su među drugim lingvistima.

### Knjige
Cavalli-Sforza je sažeo svoj rad za laike u pet tema koje su obrađene u  djelu *Geni, narodi i jezici*.  Prema članku objavljenom u *The Economist* rad Cavalli-Sforze "izaziva pretpostavku da postoje značajne genetičke razlike između ljudskih rasa, i doista, ideja da 'rasa' nema bilo kakvo korisno biološko značenje uopće". Knjiga ilustruje kako probleme izgradnje općeg "nasljednog stabla" za cijelu ljudsku rasu, tako i neke mehanizme i metode analize podataka kako bi se ovi problemi u velikoj mjeri smanjili, čime se konstruira fascinantna hipoteza o posljednjih 150.000 godina ljudske ekspanzije, migracija i formiranje ljudske raznolikosti. U ovoj knjizi Cavalli-Sforza tvrdi da su Evropljani, po svom porijeklu, sadrže oko  dvije trećine azijatskih i jednu trećinu afričkih gena.
Cavalli-Sforzina *Historija  i geografija ljudskih gena* (*The History and Geography of Human Genes* ) (1994.  sa Paolom Menozzijem i Albertom Piazzom)  je standardna referenca za genetičku varijaciju ljudske vrste. Cavalli-Sforza je također napisao i *Velike ljudske dijaspore: historija različitosti i evolucija* (*The Great Human Diasporas: The History of Diversity and Evolution*), skupa sa njegovim sinom Francescom.

Ranije, sedamdesetih godina prošlog stoljeća, on i Walter Bodmer su napisali *The genetics of human populations*,  što je bio standardni udžbenik o modernoj genetici čovjeka, a bio je i osnovna referenca za populacijsku genetiku općenito, kao što je to područje u to vrijeme bilo. Njih dvojica, s Bodmerom kao prvim piscem, kasnije su napisali još jedan osnovni tekst, * Genetika, evolucija, i čovjek* WHFreeman, 1976. Zajedno sa svojom knjigom iz 1994. to su u osnovi klasične prezentacije ljudske genetike prije genomike Era je počela pružati mnogo detaljnije podatke.

Profesor Cavalli-Sforza umro je 31. augusta 2018, u 96. godini, u svojoj kući u Belluno-u, Italija.

## Također pogledajte
*Populacijska genetika
*Rasa

## Bibliografija
* Edwards, A.W.F., L.L. Cavalli-Sforza. 1964. Reconstruction of evolutionary trees. pp.&nbsp;67–76 in *Phenetic and Phylogenetic Classification*, ed. V. H. Heywood and J. McNeill. Systematics Association pub. no. 6, London.
* Cavalli-Sforza, L.L. and A.W.F. Edwards. 1965. Analysis of human evolution. pp.&nbsp;923–933 in *Genetics Today. Proceedings of the XI International Congress of Genetics, The Hague, The Netherlands, September 1963*, volume 3, ed. S. J. Geerts, Pergamon Press, Oxford.
* Cavalli-Sforza, L.L. and A.W.F. Edwards. 1967. Phylogenetic analysis: models and estimation procedures. *American Journal of Human Genetics* 19:233–257.
* Cavalli-Sforza, L. L. and W. F. Bodmer.  1971. *The Genetics of Human Populations.*  W. H. Freeman, San Francisco (reprinted 1999 by Dover Publications).
* Cavalli-Sforza, L. L. and M. Feldman.  1981. *Cultural Transmission and Evolution.*  Princeton University Press, Princeton.
* Cavalli-Sforza, L. L., P. Menozzi, A. Piazza. 1994. *The History and Geography of Human Genes.*  Princeton University Press, Princeton.  
* Cavalli-Sforza, L. L. and Francesco Cavalli-Sforza. 1995. *The Great Human Diasporas: The History of Diversity and Evolution*. Addison-Wesley 
* Cavalli-Sforza, L.L. 2000. *Genes, Peoples, and Languages.* North Point Press, New York. 
* Cavalli Sforza, L. L, *Il caso e la necessità – Ragioni e limiti della diversità genetica*, 2007, Di Renzo Editore, Roma
*

## Filmovi
*2003 – *Journey of Man*

## Dodatna literatura
* 

## Reference
## Vanjski linkovi
*: Brief biography of Cavalli-Sforza
*The Great Human Diasporas – The History of Diversity and Evolution: book review
*: book review
*Luigi Luca Cavalli-Sforza interview by Federica Crivellaro, December 5, 2006 (film) 
* (*Annual Reviews* interview video)

Kategorija:Rođeni 1922.
Kategorija:Umrli 2018.
Kategorija:Biografije, Beluno
Kategorija:Genetičari
Kategorija:Papinska akademija nauka
Kategorija:Francuska akademija nauka
Kategorija:Američka akademija nauka