Černjihiv

**Černjihiv** (ukr.: Чернігів) jest grad u sjevernoj Ukrajini. Glavni je grad Černjihivske oblasti i Černjihivskog okruga. Prema podacima iz 2015, imao je 294.727 stanovnika. Spada među najstarije ukrajinske gradove i bio je važan grad tokom historije.

## Geografija 
Smješten je u zapadnom dijelu Černjihivske oblasti, u Dnjeparskoj niziji, na desnoj obali rijeke Desne.

### Klima 
Grad je u području koje karakteriše kontinentalna klima. Najtopliji mjesec je juli s prosječnom temperaturom 18,9&nbsp;°C, a najhladniji je januar, s prosječnom temperaturom -5,6&nbsp;°C.

## Porijeklo imena grada 
Prema legendi, grad je dobio ime u čast prvog lokalnog princa – Crnog. Danas postoji mnogo različitih legendi i prevoda vezanih za ime grada. Prema jednoj od njih, povezano je s imenom kćeri istog princa "Crnog", koji se bacio s prozora kneževog tornja kako bi izbjegao zlostavljanje neprijatelja koji su stajali oko opkoljenog grada. Druge legende kažu da grad ime duguje mračnim, gustim, "crnim" šumama, koje su ga okruživale sa svih strana.

## Historija 
thumb|225px|lijevo|Katedrala Spasitelja u Černjihivu, izgrađena 1030-ih, najstarija je u Ukrajini
Prvi se put spominje u Rusko-bizantijskom ugovoru iz 907. (kao Černigov), ali vrijeme osnivanja nije poznato. Prema predmetima koji su otkriveni arheološkim iskopavanjima naselja, među kojima su i predmeti iz Hazarskog kaganata, čini se da je naselje postojalo barem u 9. stoljeću. Krajem sljedećeg grad je vjerovatno imao svoje vladare. Tamo je Crna mogila (ukrajinski: Чорна Могила), jedna od najvećih i najstarijih kraljevskih grobnica u istočnoj Evropi, iskopana u 19. stoljeću.

U južnom dijelu Kijevske Rusije grad je bio drugi po važnosti i bogatstvu. Od početka 11. stoljeća tu je bilo sjedište moćne Velike Černjihivske Kneževine, čiji su vladari ponekad bili pobjednici u borbi za vlast s kijevskim velikim knezovima i često su ih zbacivali i zauzimali vladarsko mjesto u Kijevu. Velika kneževina bila je najveća u Kijevskoj Rusiji i obuhvatala je ne samo severijske gradove nego i udaljena područja kao što su Murom, Rjazanj i Tmutarakan. Zlatno doba Černjihiva, kada je gradsko stanovništvo dostiglo brojku od 25.000, trajalo je do 1239, kada su grad opljačkale mongolske horde Batu-kana, čime je počeo dug period relativne nejasnoće u vezi s događajima u gradu.

Područje je potpalo pod vlast Velike Kneževine Litvanije 1353. Grad je ponovo spalio krimski kan Meñli I Giraj 1482. i 1497. Od 15. do 17. stoljeća nekoliko puta prelazi pod vlast Litvanije, Velike Moskovske Kneževine (1408–1420.) i Državne Zajednice Poljske i Litvanije (1618–1648), gdje je 1623. dobio Magdeburško pravo, a od 1635. bio je sjedište Černjihivskog Vojvodstva. Važnost ovog područja ponovo je porasla sredinom 17. stoljeća za vrijeme i poslije Hmeljničkog ustanka. U Hetmanskoj državi Černjihiv je bio grad u kojem je bio raspoređen Černjihivski kozački puk (vojna i teritorijalna jedinica tog vremena).

U skladu saAndrusovskim sporazumom iz 1667, zakonski suverenitet nad tim područjem prepušten je Ruskom Carstvu, a Černjihiv je ostao važno središte autonomnog kozačkog hetmanata. Ukidanjem hetmanata grad je postao obično administrativno središte Ruskog Carstva i lokalnih administrativnih jedinica. Područje je bilo pod upravom guvernera imenovanog iz Sankt Peterburga, carske prijestonice, a Černjihiv je bio glavni grad lokalnog vicekralja (namjesnika) pokrajine iz 1782, Maloruske gubernije (1796–1802) ili Male Rusije (od 1797) i Černjihivske gubernije (od 1808).

Prema popisu iz 1897, u gradu je bilo približno 11.000 Jevreja od ukupno 27.006 stanovnika. Njihova glavna zanimanja bila su industrijska i komercijalna. Mnoge plantaže duhana i voćni vrtovi u susjedstvu bili su u vlasništvu Jevreja. U Černjihivu je bio 1321 jevrejski zanatlija, uključujući 404 krojača i krojačice, ali je potražnja za zanatskim radom bila ograničena na grad. Bilo je 69 jevrejskih radnika, gotovo isključivo timski rad, ali malo ih je bilo angažovano u fabrikama.

Tokom Drugog svjetskog rata grad je okupirala njemačka vojska od 9. septembra 1941. do 21. septembra 1943.

## Galerija 

Image:AX Chernihiv Pyatnytska Church.jpg|Pjatnicka crkva, izgrađena krajem 12. i početkom 13. stoljeća. 
NSH Chernigiv Spaso-Preobrazhenskiy Sobor 001.JPG|Crkva Spasitelja, izgrađena 1030-ih, najstarija katedrala u Ukrajini
Чернигов. Елецкий монастырь.jpg|Elecki manastir, izgrađen u 12. stoljeću
File:Chernigiv Desna hotel IMG 8722 74-101-0076.JPG|Hotel "Desna"
File:Chernihiv City Council.jpg|Gradska vijećnica
St. Catherine Church.jpg|Crkva sv. Katarine

## Vanjski linkovi 
* Karta Černjihiva
* Чернігівський Міський Портал
* Храми та Собори Чернігова
* Кафе та ресторани Чернігова
* Веб-портал Чернігівської міської ради
* Веб-сайт Чернігівської облдержадміністрації 
* Офіційний веб-портал Департаменту культури і туризму, національностей та релігій Чернігівської обласної державної адміністрації
* Веб-камери: Чернігів
* 3D-моделі архітектурних пам'яток міста (Google Earth)
* Історія єврейської громади 

## Reference 

Kategorija:Gradovi u Ukrajini