open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalju Ojaste

**Kalju Ojaste** rođen 8. decembra 1961. u Otepää,  Estonska SSR, SSSR (danas Estonija) nekadašnji je estonski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Kalju Ojaste je tri puta nastupio na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1992, ZOI 1994. i ZOI 1998. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 37-o mjesto na ZOI 1992. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s dva promašaja i 4:31.4&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza Jevgenija Redkina, koji je nastupio za selekciju Ujedinjenog tima. U štafeti s Hillarom Zahknom, Aivom Udrasom i Hillarom Zahknom sa zaostatkom od 5:02.6&nbsp;min osvojio je 11-o mjesto iza njemačke štafete u sastavu: Ricco Groß, Jens Steinigen, Mark Kirchner i Fritz Fischer. 

### Svjetska prvenstva 
Nastupio je na šest Svjetska prvenstva od SP 1992. do SP 1997. Najbolji plasman ostvario je na SP 1995. osvajanjem 20-og mjesta u utrci na 20&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od  3:49.8&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Tomasza Sikore. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat bronzana medalja na SP 1992. u ekipnoj utrci s Hillarom Zahknom, Urmasom Kaldveeom
i Aivom Udrasom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Ojaste je imao u sezoni SK 1991/92., kada je nastupio za sovjetsku selekciju u italijanskom Antholzu 23. januara 1990. kada je u utrci na 20&nbsp;km zauzeo 72-o mjesto s dva promašaja i zaostatkom od 7:20.3&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Valerija Kirijenka. Najbolji rezultat mu je 15-o mjesto u sezoni SK 1994/95. 9. marta 1995. u Lahtiju, kada je u utrci na 20&nbsp;km bez promašaja i zaostatkom od 3:53.7&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Ludwiga Gredlera. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat peto mjesto u sezoni SK 1992/93. u finskom Kontiolahtiju u ekipnoj utrci s Aivom Udrasom, Olafom Mihelsonom i Hillarom Zahknom.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1998.

## Nagrade 
## Privatni život 
Njegova kćerka Triin Ojaste je estonska nordijska skijašica.

## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1961.
Kategorija:Biografije, Otepää
Kategorija:Estonski biatlonci
Kategorija:Sovjetski biatlonci
Kategorija:Estonski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Zeleni most (Sankt Peterburg)

**Zeleni most** (), također poznat kao *Policijski most* i *Narodni most* je most preko rijeke Mojke u Sankt Peterburgu, u Rusiji. Bio je prvi odliveni željezni most u gradu.
Godine 1713. izgrađena je cesta na lijevoj obali Neve koja je postala moderni Nevski prospekt.

Na raskrižju s Mojkom, 1716. izgrađen je originalni drveni most. Godine 1730. obojen je u zelenu boju, zbog čega je dobio ime Zeleni most. Godine 1768. most je preimenovan u Policijski most zbog obližnje kuće glavnog policijskog generala St. Peterburga. Godine 1806. na mjestu postojećeg mosta, arhitekt William Heste izgradio je novi most od lijevanog željeza. Snaga lijevanog željeza omogućila je elegantniji i lakši dizajn, posebno u usporedbi s teškim granitnim mostovima. Dizajn je smatrao toliko uspješnim da je odobren kao standardni dizajn za mostove preko Mojke.

Godine 1842. Policijski most je proširen kako bi se prilagodio rastućem prometu na Nevskom prospektu. Godine 1844. bio je prvi most u Rusiji popločan asfaltom. Od 1904–1907, kada su tramvajske tračnice ugrađene u Nevskom prospektu, most je ponovno proširen, a arhitekt Lev Iljin dodao je ulične lampe. Godine 1918. most je preimenovan u Narodni most  (), a 1998. ponovno je preimenovan u svoje prvotno ime, Zeleni most.

## Susjedne zgrade 
Odmah do Zelene ulice nalaze se: Čičerinova kuća, Kuća Kotominova kuća i Palača Stroganov.

## Reference 
Kategorija:Mostovi u Sankt Peterburgu
Kategorija:Mostovi izgrađeni 1718.
Kategorija:Nevski prospekt
Rezolucija 1103 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1103** donesena je 31. marta 1997, na 3760. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdila sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, posebno rezolucije 1035 (1995) i 1088 (1996), Vijeće je odobrilo povećanje broja pripadnika Misije Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNMIBH) u Bosni i Hercegovini.

Vijeće sigurnosti je ponovilo da je važno da se Dejtonski sporazum u potpunosti provede, posebno odredbe o saradnji s Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju. Arbitražni sud je 14. februara 1997. donio odluku o spornom Brčko distriktu između dva entiteta u Bosni i Hercegovini.

Rezolucija je zatim odobrila povećanje broja pripadnika UNMIBH-a za 186 policajaca i 11 civilnih pripadnika na preporuku Generalnog sekretara kako bi mogao provoditi svoj mandat opisan u Rezoluciji 1088 (1996). Sve strane su pozvane da provedu mirovni sporazum i da sarađuju sa Međunarodnim]]). Također je bilo važno da IPTF sarađuje sa Stabilizacijskim snagama, posebno u Brčkom.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1103(1997)) 

Rezolucije
Rezolucije
1103
1103
Anatolij Kokuš

**Anatolij Kokuš** () rođen 25. maja 1951, u Kerču, RSFSR, SSSR (danas (Ukrajina) je ukrajinski filmski inženjer, biznismen i izumitelj. U 1990-ima je razvio žiro-stabiliziranu dizalicu s kamerom na automobilu poznatu kao U-kran.

Godine 2005. nagrađen je s dva Oscara. Nagrade su bile u kategoriji Nagrade za znanost i inženjerstvo: jedna je dodijeljena "za koncept i razvoj ruske armaturne dizalice sa žiroskopskom stabilizacijom i Flight Heada"; drugi je nagrađen "za koncept i razvoj Cascade serije pokretnih dizalica". Kokuš je također dobio priznanje od tadašnje prve dame Ukrajine Katerine Juščenko za njegov doprinos ukrajinskoj kinematografiji i cijelom svijetu.

Kokuš je diplomirao na Lenjingradskom institutu filmskih inženjera 1974. Potom je počeo raditi za filmski studio Dovženko u Kijevu.

1980-ih Kokuš je osnovao filmsku i televizijsku tvrtku Filmotechnic sa sjedištem u Kijevu. 

Objasnio je da se stroj poznat kao "Ruska ruka" zapravo zove Autorobot, a nadimak je dobio iz šale ranih devedesetih, kada su se Amerikanci u Hollywoodu šalili da se "Ruska ruka opet vratila u Ameriku".  Ostali filmovi uključuju Dobar posao u Italiji, Oceanovih dvanaest, King Arthur, Kingdom of Heaven, Bean: The Movie, Transformeri, Iron Man 2 i mnoge druge velike hitove na blagajnama.

Dana 1. marta 2022, u svjetlu ruske invazije na Ukrajinu, Filmotechnic je službeno preimenovao žiro-stabilizirani kran u U-kran, "u čast zemlji porijekla i njihovoj herojskoj borbi protiv ruske agresije."

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Official website of Filmotechnic
* «Кокуш U.Crane» (in Ukrainian)

Kategorija:Rođeni 1951.
Kategorija:Biografije, Kerč
Kategorija:Krimčaci
Kategorija:Ukrajinski inžinjeri
Kategorija:Sovjetski inžinjeri
ŽKK Play Off Sarajevo

**Ženski košarkaški klub Play Off Sarajevo**, trenutno poznat kao ŽKK Play Off Meridianbet iz sponzorskih razloga, je profesionalni ženski košarkaški klub sa sjedištem u Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Klub se takmiči u Prvenstvu Bosne i Hercegovine u ženskoj košarci i svoje domaće utakmice igra u *Kulturno-sportskom centru Ilidža*, koji ima kapacitet od *2.700* gledalaca.

Već u prvih 15 mjeseci od osnivanja ženskog tima, klub je osvojio A1 ligu (drugi rang takmičenja) u sezoni 2012/2013, a naredne godine završio kao viceprvak državnog prvenstva. Među najznačajnijim rezultatima su tri titule prvaka Bosne i Hercegovine i jedna titula pobjednika Kupa Bosne i Hercegovine. Klub je takođe učestvovao u Jadranskoj ligi, gdje se takmičio protiv vodećih timova iz regiona.

## Uspjesi
;Prvenstvo Bosne i Hercegovine
**Pobjednik (3):* 2016, 2017, 2022
**Finalista (3):* 2014, 2015, 2018

;Kup Bosne i Hercegovine
**Pobjednik (1):* 2017
**Finalista (3):* 2016, 2018, 2022

## Poredak u sezoni
## Poznate igračice
Spisak poznatih igračica:

## Poznati treneri
* Goran Lojo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanična web stranica
*Profil na sajtu eurobasket.com

Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaški klubovi
Kategorija:Sport u Sarajevu
Janno Prants

**Janno  Prants** rođen 19. decembra 1973. u Võru,  Estonska SSR, SSSR (danas Estonija) nekadašnji je estonski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Janno Prants je tri puta nastupio na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1998, ZOI 2002. i ZOI 2006. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 18-o mjesto na ZOI 1998. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s dva promašaja i 3:23.9&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza norveškog Halvarda Hanevolda. U štafeti na ZOI 2002. s Indrekom Tobrelutsom, Dimitrijem Borovikom i Rolandom Lessingom sa zaostatkom od 4:55.9&nbsp;min osvojio je 11-o mjesto iza  norveške štafete u sastavu: Halvard Hanevold, Frode Andresen, Egil Gjelland i Ole Einar Bjørndalen

### Svjetska prvenstva 
Nastupio je na devet Svjetskih prvenstava od SP 1995. do SP 2005. Najbolji plasman ostvario je na SP 1997. osvajanjem 34-og mjesta u utrci potjere, kada je s pet promašaja i zaostatkom od 4:04.2&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Viktora Majgourova. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat deveto mjesto na SP 1997. u štafetnoj utrci s Indrekom Tobrelutsom, Kaljuom Ojasteom i Dimitrijem Borovikom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Prants je imao u sezoni SK 1994/95., kada je u njemačkom Oberhofu 19. januara 1995. u utrci na 20&nbsp;km zauzeo 43-o mjesto s dva promašaja i zaostatkom od 5:42.33&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Wilfrieda Pallhubera. Najbolji rezultat mu je osmo mjesto u sezoni SK 2001/02. 27. januara 2002. u Antholzu, kada je u utrci potjere na 12.,5&nbsp;km s jednim promašajem i zaostatkom od 1:49.9&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Raphaëla Poiréea. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat peto mjesto u sezoni SK 2003/03. u njemačkom Oberhofu u štafetnoj utrci s Dimitrijem Borovikom, Indrekom Tobrelutsom i Rolandom Lessingom.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 2006.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1973.
Kategorija:Biografije, Võru
Kategorija:Estonski biatlonci
Kategorija:Estonski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Riječki tramvaji

**Tramvajski saobraćaj u Rijeci** uveden je 1899. Prvi električni tramvaj prošao je kroz centar Rijeke 7. novembra 1899. To je bio prvi električni tramvaj u današnoj Hrvatskoj. Tramvaj je ukinut 1952, ustupivši mjesto trolejbusima.

## Historija 
U 19. vijeku, prvi javni prijevoz putnika obavljan je konjskim zapregama i omnibusima. Gradske vlasti su 1892. prihvatile ponudu barona Lazzarinija da uvedu električni tramvaj. Nakon dugih pregovora, 1896, sklopljen je Ugovor o izgradnji i radu električnog tramvaja u gradu Rijeci s Anonimnim društvom za riječki električni tramvaj, koje je baron osnovao u tu svrhu. Koncesiona kompanija, čiji je većinski vlasnik u međuvremenu postala Komercijalna banka iz Pešte, odobrila je izgradnju jednokolosiječne pruge s nekoliko obilaznica. Tramvaj je krenuo 7. novembra 1899, s mosta preko Rječine uz Fiumaru prema posljednjoj stanici, Pioppi. Dužina proge je bila nešto više od 4 km.

1907. tramvajska pruga je produžena od mosta na Rječini do Školjića, te od stanice Pioppi (blizu tvornice Torpedo) do brodogradilišta Danubius (današnji 3. maj).

Brzi razvoj grada Rijeke i okoline diktirao je brži, moderniji i kvalitetniji prijevoz, te je 1951. trolejbus uključen u gradski saobraćajni sistem. U junu 1952. tramvajski saobraćaj je potpuno ukinut.

## Reference 
## Izvori 
* *Autotrolej : 1899. – 1999.*, Autotrolej, Rijeka, 1999.

## Vanjski linkovi 
* Povijest Autotroleja d.o.o. 

Kategorija:Tramvajski saobraćaj u Hrvatskoj
T
Rezolucija 1107 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1107** donesena je 16. maja 1997, na 3776. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon podsjećanja na Rezoluciju 1103 (1997) o Misiji Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNMIBH) i Međunarodnim policijskim snagama Ujedinjenih nacija (IPTF) u Bosni i Hercegovini, Vijeće je odobrilo daljnje povećanje broja policijskog osoblja UNMIBH-a.

Vijeće sigurnosti podsjetilo je na Dejtonski sporazum i povećalo policijsku komponentu UNMIBH-a za 120 pripadnika, sljedeći preporuku generalnog sekretara Kofija Annana u vezi sa zadacima IPTF-a. Države članice su pozvane da obezbijede kvalifikovane policijske posmatrače i druge oblike pomoći IPTF-u u znak podrške Dejtonskom sporazumu.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1107(1997)) 

Rezolucije
Rezolucije
1107
1107
Olaf Mihelson

**Olaf Mihelson** rođen 2. augusta 1968. u Tallinnu, Estonska SSR, SSSR (danas Estonija) nekadašnji je estonski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Olaf Mihelson je nastupio samo jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 1994. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 58-o mjesto na ZOI 1994. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s tri promašaja i 4:23.7&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza ruskog biatlonca Sergeja Čepikova. U štafeti 
s Aivom Udrasom, Kaljuom Ojastem i Urmasom Kaldveem sa zaostatkom od 5:12.2&nbsp;min osvojio je 13-o mjesto iza njemačke štafete u sastavu: Ricco Groß, Frank Luck, Mark Kirchner i Sven Fischer.

### Svjetska prvenstva 
Nastupio je na dva Svjetska prvenstva od SP 1993. do SP 1994. Najbolji plasman ostvario je na SP 1993. osvajanjem 93-og mjesta u utrci na 20&nbsp;km, kada je s devet promašaja i zaostatkom od 12:44.9&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Andreasa Zingerlea. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat sedmo mjesto na SP 1993. u štafetnoj utrci s Urmasom Kaldveem, Kaljuom Ojastem i  Hillarom Zahknom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Mihelson je imao u sezoni SK 1992/93. u norveškom Lillehammeru 4. marta 1993. kada je u utrci na 20&nbsp;km zauzeo 57-o mjesto sa četiri promašaja i zaostatkom od 6:22.4&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Wilfrieda Pallhubera. Najbolji rezultat mu je 25-o mjesto u sezoni SK 1992/93. 20. marta 1993. u Kontiolahtiju, kada je u utrci na 10&nbsp;km zauzeo 25-o mjesto bez promašaja i zaostatkom od 2:02.1&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Svena Fischera. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat peto mjesto  sezoni SK 1992/93. 21. marta 1993.  finskom Kontiolahtiju u štafetnoj utrci s Hillarom Zahknom, Urmasom Kaldveeom i Kaljuom Ojastem.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1994.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Biografije, Tallinn
Kategorija:Estonski biatlonci
Kategorija:Estonski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Rezolucija 1207 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1207** je donesena 17. novembra 1998, na 3944. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon podsjećanja na sve rezolucije koje se tiču ​​sukoba u bivšoj Jugoslaviji, posebno Rezoluciju 827 (1993), Vijeće je osudilo Saveznu Republiku Jugoslaviju zbog neizvršavanja naloga za hapšenje koje je izdao Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).

Vijeće sigurnosti podsjetilo je na Opći okvirni sporazum i osudilo nedostatak saradnje Savezne Republike Jugoslavije s MKSJ-om.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je podsjetilo sve države na njihovu obavezu saradnje s Tribunalom, uključujući izvršenje naloga za hapšenje. Pozvalo je zemlje koje to još nisu učinile, uključujući Saveznu Republiku Jugoslaviju, da preduzmu mjere u skladu sa svojim domaćim zakonodavstvom kako bi provele Rezoluciju 827; Vijeće se nije moglo pozivati ​​na odredbe domaćeg zakonodavstva kao razlog za neispunjavanje obaveza prema međunarodnom pravu.

U rezoluciji je osuđeno što nisu izdati nalozi za hapšenje trojice osumnjičenih za masakr nad 200 Hrvata i zatraženo je trenutno i bezuvjetno izvršenje tih naloga za hapšenje i njihov transfer u Tribunal. Vlasti u Saveznoj Republici Jugoslaviji, na Kosovu i u drugim zemljama pozvau pozvane su da sarađuju sa tužiocem MKSJ-a za navodne ratne zločine. Konačno, predsjednik Tribunala pozvan je da Vijeće obavještava o razvoju događaja.

Rezolucija 1207 usvojena je sa 14 glasova za, bez ijednog protiv, uz jedan suzdržani glas iz Kine, koja je tvrdila da MKSJ nije stalni sud i stoga se ne može miješati u unutrašnje stvari Savezne Republike Jugoslavije i drugih zemalja.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1207(1998)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1207
1207
1207
1207
Tsamiko

**Tsamikos** (), ili **kleftikos** (), je popularna tradicionalna narodna igra Grčke, koja se izvodi uz muziku u taktu 3/4.

## Narodna igra 
mini|Muškarci tokom Grčkog rata za nezavisnost plešu Tsamiko
Ova igra prati strogi i spori tempo, pri čemu se naglasak ne stavlja na korake, već na „stav, stil i gracioznost“ igrača. Igrači se drže za ruke savijene pod uglom od 90 stepeni u laktovima. Potrebna je čvrsta ruka, posebno ako držite prvog ili posljednjeg u redu (ili krugu), jer će se oni osloniti na vas kako bi izveli visoke akrobatske skokove (obično podižući desnu nogu pri odrazu, a zatim i lijevu — u pokretu nalik na makaze — te udarajući potonju zadnjom stranom šake prije doskoka). Koraci su relativno jednostavni, ali moraju biti precizni i tačno u ritmu. Igrač ponekad može udariti nogom o tlo u odgovoru na snažan ritam. U igri postoji određeni nivo improvizacije i mnogo varijacija koraka, u zavisnosti iz kojeg kraja dolaze igrači. Vremenom, ova igra je dobila mnoge varijacije. U prošlosti su je igrali isključivo muškarci, ali danas u njoj učestvuju i muškarci i žene.

## Tradicija 
Naziv tsamikos doslovno znači „iz Čamerije“ ili „igra Čama“. Švicarski muzikolog Samuel Baud-Bovy zabilježio je da se grčki tsamikos nije igrao među Čam Albancima. Njegov alternativni naziv kleftikos doslovno znači „igra klefta“, jer je bio povezan s kleftima — borcima u Grčkom ratu za nezavisnost (1821–1830). Tsamikos se gotovo isključivo igra među muškarcima. Danas je tsamikos popularna igra na festivalima i svadbama, naročito u ruralnim krajevima Srednje Grčke, Peloponeza, Tesalije, kao i Epira, gdje se izvodi sporija verzija. Ponekad su igrači odjeveni u tradicionalnu grčku fustanellu. Ova igra se često izvodi u čast nacionalnih događaja, poput godišnjice proglašenja početka Grčkog rata za nezavisnost 1821. godine.

Tsamikos iz Srednje Grčke (Rumela) smatra se standardnom verzijom ovog plesnog žanra i popularan je širom Grčke. U Srednjoj Grčkoj tsamikos je najpopularnija narodna igra. Na Peloponezu tsamikos je jedan od najpopularnijih narodnih žanrova, zajedno sa Sirtosom. U Epiru je tsamikos posebno popularan u oblastima Janjina (Ioannina) i Tesprotija. Epirske igre kleftes i perdikomata se ponekad smatraju varijacijama tsamikosa, iako to nije univerzalno prihvaćeno, jer se također klasificiraju i kao posebni žanrovi. Opća klasifikacija plesnih žanrova u regiji Zagori (Epir) može klasifikovati osmanatakasa i berati kao varijacije tsamikosa.

Iako je jedan od glavnih plesnih žanrova u Epiru, tsamikos nije najpopularniji narodni žanr u lokalnoj diskografiji.

Definicija „pravog“ tsamikosa je nejasna zbog brojnih regionalnih, koreografskih i muzičkih varijacija, verzija i naziva ove igre.

## Također pogledati 
* Ballos
* Grčka muzika
* Grčki plesovi
* Hasapiko
* Sirtaki
* Sousta
* Sirtos

## Reference 
## Bibliografija 
* 
* M. and R. Schiel, *Volkstänze aus Griechenland*. Romiosini 1995.

## Vanjski linkovi 
* Upute za ples Tsamiko
* Video Tsamiko performansa u Herodiumu, Atina
* Video festivala plesa u Tripolisu, Peloponez

Kategorija:Grčki plesovi
Kategorija:Grčki folklor
Rezolucija 1345 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1345** donesena je 21. marta 2001, na 4301. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja rezolucija 1160 (1998), 1199 (1998), 1203 (2000), 1239 (1999) i 1244 (1999) o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, osudila je ekstremističko nasilje i terorističke aktivnosti u dijelovima Makedonije i južne Srbije te pozvala vođe kosovskih albanaca da osude nasilje.

Vijeće sigurnosti pozdravilo je korake koje je poduzela Vlada Makedonije kako bi konsolidirala multietničko društvo unutar svojih granica. Također je pozdravilo planove Savezne Republike Jugoslavije za mirno rješavanje krize u južnoj Srbiji. Nadalje, pozdravljeni su napori obje vlade, Evropske unije, NATO-a, Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE), Snaga za Kosovo (KFOR) i Privremene administrativne misije Ujedinjenih naroda na Kosovu (UNMIK) da spriječe eskalaciju etničkih napetosti i upravljaju sigurnosnom situacijom u regiji.

Rezolucija, koju je inicirala Rusija, Zahtijevala je od svih pojedinaca uključenih u oružane akcije protiv vlasti u tim državama da se odmah razoružaju i da se sve razlike moraju riješiti dijalogom. Sve strane morale su djelovati suzdržano, poštujući ljudska prava i u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom.

Vijeće je pohvalilo napore Albanije da promovira mir u regiji i izolira ekstremiste. Politički lideri kosovskih albanaca i lideri etničkih albanaca u drugim mjestima pozvani su da javno osude nasilje i etničku mržnju. Napori KFOR-a da provede svoj mandat su pozdravljeni, a međunarodna zajednica je pozvana da razmotri načine na koje bi mogli pomoći naporima u regiji. Konačno, od svih država je zatraženo da poštuju suverenitet i teritorijalni integritet drugih država u regiji.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1345(2001)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1345
1345
1345
1345
1345
Rezolucija 1043 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1043** je donesena 31. januara 1996, na 3626. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o Hrvatskoj, a posebno rezolucije 1037 (1995) kojom je osnovana Prelazna vlast Ujedinjenih nacija za Istočnu Slavoniju, Baranju i Zapadni Srijem (UNTAES), Vijeće je odobrilo raspoređivanje 100 vojnih posmatrača za početni period od šest mjeseci.

Dana 26. januara, Generalni sekretar obavijestio je Vijeće sigurnosti da će misiji UNTAES-a biti potrebni posmatrači za nadzor demilitarizacije Istočne Slavonije.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1043(1996)) 

Rezolucije
Rezolucije
1043
1043
Sanja Popović (glumica)

**Sanja Popović** jest srbijanska pozorišna, televizijska i filmska glumica i TV voditeljica.

## Biografija 
Rođena je 18. oktobra 1985. u Beogradu. Diplomirala je glumu na Fakultetu dramskih umjetnosti u Beogradu. Radila je kao voditeljica dečjih emisija na Hepi televiziji. Od filmskog opusa zapaženu je ulogu imala u filmu *Plavi voz* iz 2010. Široj javnosti je poznata kao Dalija iz hrvatske hit sapunice *Larin izbor*. Okušala se i u inostranstvu glumeći u TV seriji *Il restauratore* koju je producirala italijanska radio-televizija RAI. U pozorištu Sanja je glumila u mnogobrojnim predstavama poput *Ćelave pevačice*, *U potrazi za izgubljenim vremenom*, *Le Suplicci* i drugima. Aktivno se bavi sinhronizacijama. Bavi se sinhronizacijom animiranih i igranih filmova i serija za studije Gold digi net, Ideogram, Laudvorks, Mirius, Prizor i Studio kao i za Hepi TV. Trenirala je stoni tenis i završila školu klizanja, a završila je i osnovnu muzičku školu.

U braku je s glumcem Branimirom Popovićem s kojim ima kćerku Sofiju.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
### Sinkronizacija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1985.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Srbijanske glumice
Jelena Miholjević

**Jelena Miholjević** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica. 

## Biografija 
Rođena je 27. septembra 1969. u Zagrebu. Diplomirala je glumu na Akademiji dramskih umjetnosti u Zagrebu, 1992. Od 1995. je u ansamblu GDK "Gavella". Glumila je u više od trideset filmova. Kćer je glumca Borisa Miholjevića.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Osijek
Kategorija:Hrvatske glumice
Rezolucija 1371 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1371** donesena je 2. septembra 2001, na 4381. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja rezolucija 1244 (1999) i 1345 (2001) o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, uključujući Makedoniju, Vijeće je pozvalo na potpunu provedbu svoje Rezolucije 1345 o nasilju i terorističkim aktivnostima u Makedoniji i južnoj Srbiji.

Vijeće sigurnosti pozdravilo je korake koje je poduzela Vlada Makedonije u cilju konsolidacije multietničkog društva unutar svojih granica. Nadalje, pohvalilo je i Ohridski sporazum potpisan u glavnom gradu Makedonije Skoplju u augustu 2001. između četiri političke stranke i predsjednika Borisa Trajkovskog. Pozdravljeni su napori makedonske vlade, Evropske unije, NATO-a i Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE) da spriječe eskalaciju etničkih napetosti i upravljaju sigurnosnom situacijom u regiji.

Pozivajući na potpunu provedbu Rezolucije 1345, Vijeće je potvrdilo teritorijalni integritet i suverenitet Makedonije i drugih država u regiji. Odbacila je upotrebu nasilja za ostvarivanje političkih ciljeva i naglasila da samo mirna politička rješenja mogu donijeti stabilnost i demokratiju Makedoniji. Pozvana je puna implementacija Okvirnog sporazuma i pozdravljeni su međunarodni napori u tom cilju. Rezolucija je također podržala uspostavljanje multinacionalnog sigurnosnog prisustva u Makedoniji, koje je zatražila njena vlada, radi obezbjeđivanja sigurnosti posmatrača. Snage su osnovane 2003.

Na kraju, pozdravljeni su napori međunarodnih Snaga na Kosovu (KFOR) i Privremene administrativne misije Ujedinjenih nacija na Kosovu (UNMIK) da implementiraju Rezoluciju 1244, posebno u pogledu ilegalne trgovine oružjem preko granica i oduzimanja oružja.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1371(2001)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1371
1371
1371
1371
Mira Bosanac

**Mira Bosanac** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica. Rođena je 24. decembra 1953. u Virovitici. Članica je Zagrebačkog pozorišta lutaka od 1983.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Virovitica
Kategorija:Hrvatske glumice
Katarina Čas

**Katarina Čas** jest slovenska pozorišna, televizijska i filmska glumica i TV voditeljica.

## Biografija 
Rođena je 23. septembra 1976. u gradu Slovenj Gradec. Njeno prvo pojavljivanje na televiziji bilo je 1998. u reklami za slovenačko piće Cockta. Na filmu se prvi put pojavila u ulozi Špele u filmu *Peklenski načrt*, 1989. Na televiziji je počela da se pojavljuje 1997. u muzičkom programu za djecu, koji se zvao "Atlantik", a emitovao se na slovenačkom Kanalu A. Od 2005. vodila je muzički program "Aritmija", koji se emitovao na Radioteleviziji Slovenije. Njena svjetska filmska karijera počinje kada je dobila ulogu Gabrijele, 2011. u irskom filmu *Straža* koji je režirao John Michael McDonagh. Najistaknutiju ulogu igrala je u komediji Vuk s Wall Streeta iz 2013, u kojem je bila u ulozi Gabriela McBride. Kasnije, igrala je Sofiju u filmu Danny Collins iz 2013. i u mnogim drugim filmovima.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1976.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Slovenj Gradec
Kategorija:Slovenske glumice
Geofizika

**Geofizika** je prirodna nauka koja se bavi fizičkim procesima i osobinama Zemlje i njenog svemirskog okruženja te upotrebom kvantitativnih metoda za njihovu analizu. Geofizičari provode istraživanja u širokom spektru naučnih disciplina. Termin *geofizika* klasično se odnosi na primjene na čvrstoj zemlji: oblik Zemlje, njena gravitacijska, magnetna i elektromagnetna polja, njenu unutrašnju strukturu i sastav, njenu dinamiku i njihovu površinsku ekspresiju u tektonskim pločama, stvaranje magme, vulkanizam i formiranje stijena. Međutim, moderne geofizičke organizacije i prirodni naučnici koriste širu definiciju koja uključuje hidrološki ciklus, uključujući snijeg i led, dinamiku fluida u okeanima i atmosferi, elektricitet i magnetizam u ionosferi i magnetosferi i solarno-zemaljsku fiziku i analogne probleme povezane s Mjesecom i drugim planetama.

Iako je geofizika priznata kao zasebna disciplina tek u 19. stoljeću, njeni korijeni datiraju iz davnih vremena. Prvi magnetni kompasi napravljeni su od magnetne rude, dok su moderniji magnetni kompasi igrali važnu ulogu u historiji navigacije. Prvi seizmički instrument izgrađen je 132. godine. Isaac Newton primijenio je svoju teoriju mehanike na plimu i oseku i ravnodnevničnu precesiju; razvijeni su i instrumenti za mjerenje Zemljinog oblika, gustoće i gravitacijskog polja, kao i komponenti hidrološkog ciklusa. U 20. stoljeću razvijene su geofizičke metode za daljinsko istraživanje čvrste Zemlje i okeana, a geofizika je odigrala bitnu ulogu u razvoju teorije tektonike ploča.

Geofizika se bavi fundamentalnim razumijevanjem Zemlje i njenog svemirskog okruženja. Također se često bavi društvenim potrebama, kao što su mineralni resursi, procjena i ublažavanje prirodnih opasnosti i procjena utjecaja na životnu sredinu. U istraživačkoj geofizici podaci geofizičkih istraživanja koriste se za analizu potencijalnih naftnih rezervoara i mineralnih nalazišta, lociranje podzemnih voda, nalaženje arheoloških ostataka, određivanje debljine lednika i tla te procjenu lokacija za sanaciju životne sredine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* A reference manual for near-surface geophysics techniques and applications 
* Commission on Geophysical Risk and Sustainability (GeoRisk), International Union of Geodesy and Geophysics (IUGG)
* Study of the Earth's Deep Interior, a Committee of IUGG
* Union Commissions (IUGG)
* USGS Geomagnetism Program
* Career crate: Seismic processor
* Society of Exploration Geophysicists


Kategorija:Geodezija
Kategorija:Nauke o Zemlji
Kategorija:Podoblasti geologije
Kategorija:Grane fizike
Kategorija:Primijenjena i interdisciplinarna fizika
Bojan Samardžija

**Bojan Samardžija** rođen 5. decembra 1985. na Sokocu, SR Bosna i Hercegovina, SFRJ (danas Bosna i Hercegovina) nekadašnji je bosanskohercegovački  biatlonac i skijaš-trkač.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Nije nastupao u biatlonu na Zimskim olimpijskim igrama.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetska prvenstva 
Samardžija je nastupio na dva Svjetska prvenstva od SP 2005. do SP 2007, ali nije osvajao medalje.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Samardžija je imao u sezoni SK 2004/05, kada je u njemačkom Oberhofu 7. januara 2005. u utrci na 10&nbsp;km zauzeo 101-o mjesto s dva  promašaja i zaostatkom od 8:24.5&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Svena Fischera. Najbolji rezultat mu je 90-o mjesto u sezoni SK 2004/05. 16. februara 2005. na Pokljuki, kada je u utrci na 10&nbsp;km sa šest promašaja i zaostatkom od 6:22.7&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Aleksandra Simana. U ekipnim utrkama nije nastupao.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 2004.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1985.
Kategorija:Biografije, Sokolac
Kategorija:Bosanskohercegovački biatlonci
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Bosanskohercegovački olimpijci u skijaškom trčanju
Dubrovački tramvaji

**Električni tramvaj u Dubrovniku** je saobraćao od 1910. do 1970. na relaciji Pile – Gruž (koja u vrijeme puštanja tramvaja u saobraćaj nije bila sastavni dio Dubrovnika) i Pile – Lapad, koja je naknadno izgrađena 1928.

## Historija 
### Izgradnja 
Izgradnjom uskotračne pruge Brod – Bosanski Brod – Doboj – Sarajevo i Sarajevo – Metković (Ploče), kao i pruge Gabela – Zelenika (sa krakom prema Dubrovniku), Dubrovnik dobija na značaju u tadašnjoj Austro-Ugarskoj. Izgradnja željezničke pruge inspirirala je i ideju povezivanja Gruža i Pila, s obzirom na to da je Gruž u to vrijeme bio luka, ali i predgrađe grada. Prvi preduvjet za ostvarenje ove ideje bila je izgradnja i početak rada elektrane u Dubrovniku 1. juna 1901. Već 1905. osnovan je Odbor za izgradnju električnog tramvaja. Izgradnja je završena (za to vrijeme) u rekordnom roku od 48 radnih dana. Širina kolosijeka je bila 760 mm. Pet motornih kola (označenih brojevima od 1 do 5), tri zatvorene prikolice (označene brojevima 21, 22 i 23), kormilarnica i set točkova kupljeni su od firme "Grazer Wagen- und Maschinenfabrik" iz Graza.

### Saobraćanje tramvaja 
Saobraćaj je otvoren 22. decembra 1910. Postojale su dvije tramvajske linije: linija br. 1 od Pila do željezničke stanice i linija br. 2 od Pila do Lapada (Hotel Kompas). Putnici su ulazili u motorna vozila sa zadnje strane, a izlazili na prednjoj platformi, dok su u prikolicu ulazili sa svih strana.

Uoči Prvog svjetskog rata, postojala je ideja o produženju pruge od Pila do Ploča. Za ovo su obezbijeđena značajna sredstva, međutim, ova ideja nikada nije realizovana.

Zanimljive činjenice o dubrovačkom tramvaju su da je od samog početka njegovog rada postojao i poštanski vagon, a mogle su se naručiti i posebne vožnje tramvajem izvan reda vožnje.

Jedan set motornih kola (br. 7) s otvorenom prikolicom (br. 23) iz 1912. godine danas je izložen u Tehničkom muzeju u Zagrebu. Restaurirana prikolica br. 1 je izložena u muzeju tramvaja u Grazu. 25 i motorni vozilo br. 1 se čuva u skladištu u Ferlachu. Motorne vozilo br. vozila 10 i dvije prikolice (br. 27 i 28) nalaze se u Komolcu kod Dubrovnika.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Tramvajski saobraćaj u Hrvatskoj
T
Vlasta Ramljak

**Vlasta Ramljak** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 5. maja 1960. u Osijeku. Jedna od dvadeset potpisnika pisma upućenog zagrebačkom gradonačelniku Milanu Bandiću, u kojemu izražavaju svoju zabrinutost imenovanjem Zlatka Hasanbegovića članom Kazališnog vijeća HNK Zagreb.
## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Osijek
Kategorija:Hrvatske glumice
Klemencija Ugarska

**Klemencija Anžuvinska** (francuski: *Clémence*) – poznata i kao **Klemencija Ugarska** – bila je francuska i navarska kraljica supruga kao jedna od žena kralja Luja X.

Pretpostavlja se da je Klemencija rođena 1293. Otac kraljice Klemencije bio je Karlo Martel, naslovni kralj Ugarske i Hrvatske, a majka Klemencija Austrijska. 
150px|mini|Prikaz kraljice Klemencije
Klemencija Ugarska udala se za kralja Luja 19. augusta 1315. godine. Dana 24. augusta Klemencija je krunisana. U trenutku suprugove smrti, Klemencija je bila trudna te je njen šurjak Filip postao regent. Nakon šta je Klemencija rodila sina, dječak je proglašen kraljem Ivanom I, ali je Ivan umro nakon nekoliko dana, pa je Filip postao kralj Filip V. Došlo je do sukoba između Filipa i Klemencije – kraljica udovica trebala je primiti posebnu naknadu, ali Filip je to odbio platiti.

Klemencija je preminula 13. oktobra 1328. godine te je pokopana u Parizu.
## Izvori 
*

Kategorija:Supružnici francuskih vladara
Kategorija:Supružnici navarskih vladara
Rezolucija 1160 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1160** je donesena 31. marta 1998, na 3868. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon što je primijetila situaciju na Kosovu, Vijeće je, postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, nametnulo embargo na oružje i ekonomske sankcije Saveznoj Republici Jugoslaviji, nadajući se da će okončati upotrebu prekomjerne sile od strane vlade.

Neke zemlje su predložile uvođenje sveobuhvatnog embarga na oružje protiv SR Jugoslavije, uključujući i Kosovo. Vijeće sigurnosti osudilo je nasilje koje je srpska policija koristila protiv mirnih demonstranata i terorističke akte Oslobodilačke vojske Kosova (OVK).

SR Jugoslavija je pozvana da traži političko rješenje sukoba, dok su kosovski albanci pozvani da osude sve terorističke akcije i ostvare svoje ciljeve mirnim sredstvima. Navedeno je da je jedini način da se izbjegne daljnje nasilje omogućiti zajednici kosovskih Albanaca istinski politički proces i izglede za smislenu autonomiju i samoopredjeljenje.

Postupajući u skladu s Poglavljem VII, Vijeće je nametnulo embargo na oružje SR Jugoslaviji i osnovalo Odbor za praćenje njegove provedbe i predlaganje poboljšanja. Mjere bi bile revidirane ako bi se u izvještajima Generalnog sekretara Kofija Annana, Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju, Kontakt grupe i Evropske unije navelo da je SR Jugoslavija započela dijalog, povukle svoje policijske snage, dozvolila pristup agencijama za humanitarnu pomoć i prihvatila misije OEBS-a i Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbjeglice u regiji.

Rezolucija je završena zahtjevom tužiocu Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju da počne prikupljati informacije o kršenjima ljudskih prava, potvrđujući da će se uvesti daljnje mjere ako ne bude konstruktivnog napretka. Embargo na oružje je ukinut Rezolucijom 1367 (2001).

Rezolucija 1160 je odobrena sa 14 glasova za, nijedan protiv, uz jedan suzdržani glas iz Kine, koja je tvrdila da se radi o internoj stvari.

## Posljedice 
Verifikacijska misija za Kosovo nastojala je provjeriti poštivanje rezolucije 1160. Rezolucija je ignorisana:

Rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1160 uvela je ekonomske sankcije Beogradu 31. marta, a Clinton je zamrznuo imovinu SR Jugoslavije u Sjedinjenim Državama. Proljeće i ljeto donijeli su još veći pokolj, a četvrt miliona Albanaca ostalo je barem privremeno bez domova.

NATO je tada planirao intervenirati silom.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1160(1998)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1160
1160
1160
Rezolucije
Bojana Ordinačev

**Bojana Ordinačev** jest srbijanska pozorišna, televizijska i filmska glumica i manekenka, porijeklom iz Sjeverne Makedonije.

Glumu je diplomirala na Akademiji umjetnosti u Beogradu. Debitovala je u televizijskoj seriji *Mješoviti brak* iz 2003. Također je glumila u srbijanskim telenovelama poput *Jelena* (2004) i *Ne daj se, Nina* (2007), srpsko-hrvatskoj verziji *Ružne Betty*. Živi i radi u Beogradu.

Ima jedno dijete.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
### **Pozorišne predstave** 
## Reference 
## Dodatna literatura
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1980.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Novi Sad
Kategorija:Srbijanske glumice
Rezolucija 1239 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1209** je donesena 14. maja 1999, na 4003. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon pozivanja na Rezoluciju 1160, 1199 (1998) i 1203 (1998), Vijeće je pozvalo na pristup osoblja Ujedinjenih nacija i drugog humanitarnog osoblja koje djeluje na Kosovu drugim dijelovima Savezne Republike Jugoslavije.

Vijeće sigurnosti podsjetilo je na Povelju Ujedinjenih nacija, Univerzalnu deklaraciju o ljudskim pravima, međunarodne sporazume i konvencije o ljudskim pravima, Konvencije i Protokol koji se odnose na status izbjeglica, Ženevske konvencije iz 1949. i druge instrumente međunarodnog humanitarnog prava. Izrazilo je zabrinutost zbog humanitarne katastrofe koja se događa na i oko Kosova kao rezultat kontinuirane krize. Nadalje, postojala je zabrinutost zbog priliva izbjeglica s Kosova u Albaniju, Makedoniju, Bosnu i Hercegovinu i druge zemlje. U tom smislu, primijetilo je namjeru Generalnog sekretara Kofija Annana da pošalje misiju na Kosovo kako bi procijenila humanitarne potrebe.

U Rezoluciji su pohvaljeni napori koje su već poduzele države članice, Visoki povjerenik Ujedinjenih nacija za izbjeglice (UNHCR) i druge humanitarne organizacije. Od njih je zatraženo da pruže pomoć interno raseljenim osobama na Kosovu, u Crnoj Gori i drugim dijelovima SR Jugoslavije. Vijeće sigurnosti pozvalo je na pristup osoblja Ujedinjenih nacija i svih humanitarnih radnika koji djeluju na Kosovu i u drugim dijelovima SR Jugoslavije, potvrđujući pravo izbjeglica da se sigurno vrate kući. Naglašeno je da će se, bez političkog rješenja, humanitarno rješenje nastaviti pogoršavati u skladu s principima koje je usvojila G8.

Rezolucija 1239 usvojena je sa 13 glasova za, nijedan protiv i dva suzdržana glasa Kine i Rusije, koje su tvrdile da je NATO bombardovanje SR Jugoslavije, bez odobrenja Vijeća sigurnosti, doprinijelo krizi i izrazile žaljenje što to nije spomenuto u rezoluciji.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1239(1999)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1239
1239
Rezolucije
1239
Zijad Subašić

**Zijad Subašić** (umro 1992.) bio je komadant i osnivač bošnjačke paravojne formacije, Patriotske Lige (PL), u Višegradu tokom rane faze rata u Bosni (1992–95).  Kasnije je dobio dopis na je na čelu PL za cijelo Gornje Podrinje. Početkom aprila 1992, sa jedinicom od 50 ljudi i uz pridruženi vod iz Mašića kod Goražda, na Dobrunu je zaustavio arkanovce i "Bele orlove" i vratio ih prema Priboju. Nakon što je ranjen u uličnoj borbi sa srpskim milicijama 1992, prevezen je u bolnicu u Foči, koja je još uvijek bila pod muslimanskom kontrolom.  Nakon što je Foču zauzela Jugoslavenska narodna armija (JNA), izveden je iz bolnice, vraćen u Višegrad i ubijen na Mostu Mehmed-paše Sokolovića,  Njegovo tijelo je ekshumirano iz masovne grobnice i identificirano.

## Vidi također 
* Višegradski masakr

## Reference 

Kategorija:Biografije, Višegrad
Kategorija:Umrli 1992.
Kategorija:Bošnjaci
Rezolucija 1203 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1203** je donesena 24. oktobra 1998, na 3937. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon pozivanja na Rezoluciju 1160 i 1199 (1998) o Kosovu, zahtijevala je da Savezna Republika Jugoslavija poštuje prethodne rezolucije Vijeća sigurnosti i sarađuje s verifikacijskim misijama NATO-a i Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE) na Kosovu.

Rezolucija je pokrenuta masakrom u Gornjem Obrinju.

Dana 16. oktobra 1998. u Beogradu je potpisan sporazum između Savezne Republike Jugoslavije i OSCE-a kojim se predviđa uspostavljanje verifikacijske misije na Kosovu, a zračne verifikacije nad Kosovom dogovorene su prethodnog dana. Generalni sekretar Kofi Annan trebao je poslati misiju u Saveznu Republiku Jugoslaviju kako bi procijenila situaciju na terenu na Kosovu.

Vijeće sigurnosti izjavilo je da sukob na Kosovu treba riješiti mirnim putem i da se toj teritoriji da veća autonomija i značajna samouprava. U međuvremenu, osuđeno je nasilje, teror i opskrba oružjem i obuka terorista na Kosovu u ostvarivanju političkih ciljeva. Izražena je zabrinutost da su nezavisni mediji u SR Jugoslaviji zatvoreni, pored nadolazeće humanitarne katastrofe na Kosovu.

Smatrajući sukob prijetnjom međunarodnom miru i sigurnosti i djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Rezolucija je zahtijevala da SR Jugoslavija odmah i u potpunosti poštuje sporazume s NATO-om i OEBS-om. Rukovodstvo kosovskih Albanaca također je moralo poštovati sporazume i prethodne rezolucije Vijeća sigurnosti. Obje strane su također pozvane da se uključe u dijalog kako bi riješile krizu i sarađuju s međunarodnim naporima za poboljšanje humanitarne situacije. Kosovski Albanci morali su se odreći terora i mirno ostvariti svoje ciljeve, a potvrđeno je da sve izbjeglice imaju pravo da se vrate kući.

Na kraju, navedeno je da će svaki zločin počinjen protiv stanovništva istražiti Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju i da će se u tu svrhu zatražiti međunarodna pomoć.

Rezolucija 1203 usvojena je sa 13 glasova za, bez glasova protiv, uz dva suzdržana glasa iz Kine i Rusije koje su se protivile upotrebi sile. Kina je također bila protiv rezolucije koja bi vršila pritisak na unutrašnje poslove SR Jugoslavije, a Rusija je izjavila da Rezolucija nije uzela u obzir pozitivan razvoj događaja u Beogradu.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1203(1998)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1203
1203
1203
Rezolucije