Groblje na Presjeci

**Groblje na Presjeci kod Ustikoline**  Donje Žešće, Strmica, općina Foča, je srednjovjekovna nekropola i arheološki lokalitet. Groblje je cjelina koju čini:

* Nekropola sa 243 stećka 
* Staromuslimansko groblje koje je proglašeno za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine 
* Pravoslavno groblje

## Lokacija 
Udaljeno je 10&nbsp;km sjeverozapadno od naselja Ustikolina, na putu koji vodi prema naselju Jabuka. Presjekom se naziva dio brda koja se od toponima Žešće pruža na istok prema lokalitetu Previla, paralelno sa koritom rijeke Koline. 
## Narodna predanja 
Postoje narodna predanja koja govore o nastanku i identitetu groblja.
* Tu se dogodila bitka osmanlijske vojske i bosanske vojske hercega Stjepana Kosače. U žestokoj bitci vojske su se presjekle, pa je tako nastao toponim - "Presjeka".
* Presjeka je mjesto sukoba svatova koji su  redom izginuli i okamenili se. Veliko stablo endemske bukve - "Žalosna bukva" - sa končastim granama koje se pružaju prema tlu, u neposrednoj blizini nekropole, kao da svjedoči tom predanju. Grane žalosne bukve (tzv. "pendula") su duge i izraženo viseće.  Bukva je stara nekoliko vjekova, vremenom se lomi i sama obnavlja. Ne smije se oštetiti ili  sjeći, a svako ko je to pokušao, snašla ga je teška sudbina.  
* Pošto je sultan Fatih Mehmed došao u Ustikolinu, ostavio je tu jedan kol (stražu), a kao zabita (starješinu) ostavi Turhan Emina, koji je sagradio ustikolinsku džamiju.

Fočanski kadija Mulabdić i muderis Hfz. Hamid Muftić još prije 1896 godine, na osnovu čitanja natpisa na nišanu, napravili su natpis na limenoj ploči i stavili u džamiju. Ploča s natpisom je nestala u Drugom svjetskom ratu, ali se sačuvao njezin prepis u kome piše da je džamiju na Ustikolini sagradio Turhan Emin-beg godine 852 (= 1446).

U toku izrade studije o groblju na Presjeci, uvidom u Acta turcarum, koja se nalaze u posjedu Historijskog arhiva u Dubrovniku, dokument pod rednim brojem 2936, spominje se Turhan- beg. On je 1549./50. godine obavljao dužnost emina u Dubrovniku (obavljao dužnosti carinika, nadgledao prodaju soli i dr.). Na temelju analize teksta dva pečata kojima je ovjeren dokument, otkriveno je ime Turhanovog oca – Huseyin, što je identično tekstu sa nišana koji je otkriven na Presjeci u toku arheoloških istraživanja 1977.

Još jednu od posebnosti ove nekropole predstavlja pojava tzv. zidane grobnice.  pa se pretpostavlja da su u pitanju grobovi domaćih plemića koji su primili islam, a sačuvali staru tradiciju sahranjivanja.

Grobnice su rađene od  grubo obrađenih kamenih ploča debljine 10–15&nbsp;cm. Na njihovoj sredini smješteni su otvori za pričvršćavanje nišana. Na sredini je postolje za sarkofag od fino klesanih kamenih ploča od kamena miljevine. Ploče sarkofaga bile su spojene željeznim klamfama i olovom.
 
Tokom rata 1992.-1995. godine  groblje je korišteno u vojne svrhe pa je razrovano i prekopano. Nišani su korišteni kao građevinski materijal prilikom izrade vojničkog rova. Dijelovi nišana razbacani su po groblju. Cjelokupna površina je zarasla u samoniklu vegetaciju. Na groblju nije izvršeno deminiranje.
## Literatura 
* Zarzycki, M.,Varošica Ustikolina, GZM III, sv. II, Sarajevo, 1891., , str. 210
* Dimitrije Sergejevski, Kameni spomenici iz Rogatice i Ustikoline, GZM, Sarajevo, 1936., str. 3-4., 
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: “Veselin Masleša“, 1982. STEĆCI – KULTURA I UMJETNOST
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: Veselin Masleša, 1971. STEĆCI, KATALOŠKO-TOPOGRAFSKI PREGLED
* Azra Redžić, Staromuslimansko groblje na Presjeci kod Ustikoline, Gornje Podrinje u doba Kosača, IV, Sarajevo, 1977., str. 66. - 71.
* Mehmed Mujezinović, Džamija na Ustikolini, Naše starine II, Sarajevo 1954., str. 138. 
* Mehmed Mujezinović, "Kulturno naslijeđe", Sarajevo –Publishing, 3. izdanje, str. 61 – 65, 1998. -Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga 3 
* Mehmed Mujezinović, Islamska epigrafika BiH, knjiga II – Istočna i centralna Bosna, IP Veselin Masleša, Sarajevo, 1977.  
* Živko Mikić, O prisustvu dinarskog i armenskog tipa na Staromuslimanskom groblju na Presjeci kod Ustikoline, Gornje Podrinje u doba Kosača, knjiga V, Sarajevo 1978., 
 
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Foči (Federacija Bosne i Hercegovine)
Kategorija:Gornje Podrinje
Kategorija:Osmanski arheološki lokaliteti u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Stećci u Foči (Federacija Bosne i Hercegovine)