Bibliotekarstvo i nauka o informacijama

**Bibliotekarstvo i nauka o informacijama** (LIS) dvije su povezane discipline koje se bave organizacijom, pristupom, prikupljanjem i regulacijom informacija, i u fizičkom i u digitalnom obliku.

To su dvije originalne discipline, bibliotekarska i nauka o informacijama, ali su u okviru istog područja proučavanja. Bibliotekarstvo je primijenjena nauka o informacijama. Bibliotekarstvo je i primjena i podoblast nauke o informacijama. Međutim, danas je uobičajeno koristiti termine kao sinonime ili odbaciti termin "bibliotekarstvo" i govoriti o informacijskim odjelima ili informacijskim školama (iSchools). Organizacija informacija i informacionih resursa jedan je od osnovnih aspekata *Nauke o bibliotekarstvu i informacijama*.

## Definicija 
Bibliotekarstvo je interdisciplinarno ili multidisciplinarno područje koje primjenjuje prakse, perspektive i alate menadžmenta, informacijske tehnologije, obrazovanja i drugih područja na biblioteke; prikupljanje, organizovanje, očuvanje i širenje izvora informacija; i politička ekonomija informacija. Martin Schrettinger, bavarski bibliotekar, skovao je ovu disciplinu u svom radu (1808–1828) (. Umjesto da klasifikuje informacije na osnovu elemenata orijentisanih na prirodu, kao što je ranije urađeno u njegovoj bavarskoj biblioteci, Schrettinger je organizovao knjige po abecednom redu. Prvu američku školu za bibliotekarstvo osnovao je Melvil Dewey na Univerzitetu Columbia 1887.

Historijski gledano, bibliotekarstvo je uključivalo i arhivistiku. Ovo uključuje: kako su informacijski resursi organizovani da služe potrebama odabranih grupa korisnika; kako ljudi komuniciraju s klasifikacijskim sistemima i tehnologijom; kako ljudi u bibliotekama i izvan njih, kao i međukulturalno, prikupljaju, procjenjuju i primjenjuju informacije; kako se ljudi obučavaju i obrazuju za karijeru u bibliotekama; etika koja vodi bibliotečku službu i organizaciju; pravni status biblioteka i informacijskih izvora; i primijenjenu nauku računarske tehnologije koja se koristi u upravljanju dokumentacijom i zapisima.

LIS ne treba brkati s teorijom informacija, matematičkom proučavanjem koncepta informacije. Bibliotečka filozofija u suprotnosti je s bibliotekarstvom kao proučavanjem ciljeva i opravdanja bibliotekarstva, za razliku od razvoja i usavršavanja tehnika.

## Reference 
## Bilješke 
## Dodatna literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* Foundational Books in Library Services.1976-2024. *LHRT News & Notes.* October, 2024.
* International Journal of Library Science ()
* Lafontaine, Gerard S. (1958). *Dictionary of Terms Used in the Paper, Printing, and Allied Industries*. Toronto: H. Smith Paper Mills. 110 p.
* *The Oxford Guide to Library Research* (2005) – 
* Thompson, Elizabeth H. (1943). *A.L.A. Glossary of Library Terms, with a Selection of Terms in Related Fields*, prepared under the direction of the Committee on Library Terminology of the American Library Association. Chicago, Ill.: American Library Association. viii, 189 p.  
* V-LIB 1.2 (2008 Vartavan Library Classification, over 700 fields of sciences & arts classified according to a relational philosophy, currently sold under license in the UK by Rosecastle Ltd. (see Vartavan-Frame)

Kategorija:Bibliotekarstvo
Kategorija:Nauka o informacijama