open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Desanka Kovačević-Kojić

**Desanka Kovačević-Kojić** bila je historičarka, medievalista, akademik ANU BiH i SANU.

Desanka Kovačević-Kojić rođena je u Sarajevu 3. oktobra 1925. godine. Završila je studij historije na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Diplomirala je 1950. Zaposlena na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu na Odsjeku za historiju gdje je prošla sva zvanja. Akademik ANU BiH. Od 1993. živi u Beogradu. Predmet proučavanja je historija srednjovjekovne Bosne i Srbije. Objavila je pet knjiga i preko 100 naučnih i stručnih radova, prikaza i osvrta. Njena najznačajnija djela posvećena su privrednoj historiji, trgovini, gradskim naseljima i vlaškoj problematici. Učestvovala je na većem broju naučnih skupova organiziranih širom Evrope.

## Bibliografija 
**Trgovina u srednjovjekovnoj Bosni*, Naučno društvo Bosne i Hercegovine, Djela 18, Odjeljenje istorijsko-filoloških nauka 13, Sarajevo 1961; 
**Gradska naselja srednjovjekovne bosanske države*, Veselin Masleša, Biblioteka Kulturno nasljeđe Bosne i Hercegovine, Sarajevo 1978; 
**Trgovačke knjige braće Kabužić (Caboga) 1426-1433*, Spomenik SANU 137, Odeljenje istorijskih nauka 11, Beograd 1999.
**Gradski život u Srbiji i Bosni (XIV-XV vijek)*, Istorijski institut, Studia Historica Collecta, Knjiga 2, Beograd 2007.
**Средњовјековна Сребреница XIV-XV вијек. Српска академија наука и уметности, Посебна издања, Књ. DCLXXVIII, Одељење историјских наука, Књ. 29, Београд, 2010;
**La Serbie et les pays serbes : l'économie urbaine : XIVe-XVe siècles'', Maison serbe d'édition de livres scolaires :  Institut des Études balkaniques, ASSA, Belgrade: 2012 ; 

## Literatura 
* Boško Šajatović, Dodijeljene dvadeset sedmojulske nagrade u 1979. godini (Dr Desanka Kovačević-Kojić), Oslobođenje 37/11186, Sarajevo 25.7. 1979, 3;
* Zoran Vujasin, Život zapretenih ognjišta (Dobitnici Dvadeset sedmojulske nagrade: Desanka Kovačević-Kojić), Oslobođenje 37/11243, Sarajevo 20.9. 1979, 9;
* Dr Desanka Kovačević-Kojić, “Filozofski fakultet Univerziteta u Sarajevu, Spomenica (1950-1980)”, Filozofski fakultet, Sarajevo 1980, 36-37;
* Kovačević-Kojić Desanka, Godišnjak SANU 102, Beograd 1996, 527-534; 
* Redakcija, Kovačević-Kojić Desanka, “Enciklopedija srpske istoriografije (Priredili Sima Ćirković i Rade Mihaljčić)”, Knowledge, Beograd 1997, 441; 
* Lidija Jelić, Desanka Kovačević-Kojić, Godišnjak SANU 109 (za 2002), Beograd 2003, 393-396.

* Средњовјековна Сребреница XIV-XV вијек, https://www.academia.edu/1492971/Book_review_Desanka_Kovacevic-Kojic_Srednjovjekovna_Srebrenica_XIV-XV_vijek

Kategorija:Bosanskohercegovački historičari
Kategorija:Članovi ANUBiH
Kategorija:Članovi ANURS
Kategorija:Odsjek za historiju Filozofskog fakulteta u Sarajevu
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1925.
Kategorija:Umrli 2022.
Harriet Quimby

**Harriet Quimby** (Coldwater, Michigan, 11. maja 1875. - kraj Bostona, 1. jula 1912.), američka avijatičarka.

## Biografija 
Dok je kao novinarka i fotograf 1903. pravila repotražu o International Avion Turnament (internacionalna avionska trka) u New Yorku, Harriet upoznaje matildu i Johna Moisanta koji pobjeđuje trku i postaje američki heroj. Kako braća Wright nisu primali žene na obuku, zajedno sa Matildom se odlazi na obuku kod Johna i Alfreda Moisanta te 1. augusta 1911. polaže ispit i time postaje prva Amerikanka sa letačkom dozvolom. Poštu je svoje umjeće pokazala na nekoliko mitinga, odlučuje otići u Englesku, te ponoviti uspjeh od Luisa Bleriota preletom kanala u suprotnom smjeru iz Engleske u Francusku. Došavši u Englesku, u Doveru kupuje avion tipa Bleriot XI. U 5.30 sati 16. aprila 1912. godine polijeće iz Engleske, da bi u 6.29 sati sletjela u 48&nbsp;km udaljenom gradiću Hardelot u Francuskoj. Nesrećom, tog dana novine se bave vijestima o nekoliko sati prije potonulom brodu RMS Titanic, tako da njen uspjeh ostaje nezapažen u svjetskoj javnosti. Slavlje ovog uspjeha se ograničava na jednu flašu šampanjca i tost.

## Smrt 
Poslije povratka u SAD, započinje karijeru kao akrobatski pilot, te za svoje nastupe dobija po 100.000 američkih Dolara. Na mitingu u Bostonu, 1. jula 1912, pojavljuje se sa dvosjednim jednokrilcem te se među prisutnim bacanjem novčića bira njen kopilot za taj dan. Kao pobjednik izlazi organizator mitinga William Willard. Avion se pri startu naglo okreće na stranu pri čemu Willard ispada iz aviona. Kako je izgubila dodatnu težinu svog kopilota, Herriet ne uspijeva umiriti avion te i sama ispada iz njega u smrt. Postoje razne teorije oko razloga nesreće, ali se najvjerovatnijom smatra pokušaj Willarda da se pri letu nagne previše naprijed u pravcu pilota čime se težište aviona pomjerilo i Harriet gubi kontrolu.

## Reference 
Kategorija:Američki avijatičari
Kategorija:Biografije, Michigan
Kategorija:Rođeni 1875.
Kategorija:Umrli 1912.
Rupi

**Rupi** (*rupija*, *rupiah*, *rupee*) je naziv novčane jedinice u nekoliko zemalja u jugoistočnoj Aziji i obalama Indijskog okeana: Indija, Indonezija, Maldivi, Mauricijus, Nepal, Pakistan, Sejšeli i Šri Lanka. U prošlosti se naziv rupija koristio za novac i u Butanu, Burmi ili Afganistanu.

Riječ *"rupija"* je nastala od staroindijske riječi *rūp* ili *rūpā* po značenju "srebro". Slična riječ iz sanskrita *rūpyakam* (रूप्यकम्) znači "srebreni novčić". Od ove riječi je nastao naziv "rūpaya" koji se od 1540. godine koristi za srebreni novčić težine 178 grama. 

Pakistanska i indijska rupija vrijede 100 paisa. Prvobitno je rupija vrijedila 16 anna, 64 paisa ili 192 paija. Prijelaz na decimalni sistem je prvo učinjen na Šri Lanki 1869. godine, u Indiji 1957. godine i u Pakistanu 1961. godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Valute
Poirot istražuje

***Poirot istražuje*** (izdat 1924.) je zbirka od 11 kratkih kriminalističkih priča Agathe Christie sa Hercule Poirot-om u glavnoj ulozi. 

## Radnja 
Hercule Poirot služi se ponovno svojom besprijekornom logikom i istražuje najzamršenije slučajeve. Ko filmskoj zvijezdi šalje prijeteća pisma tražeći "Zapadnu zvijezdu", njen dijamant? Gdje strani agenti skrivaju otetog premijera? Zašto je umro arheolog koji je otkrio faraonovu grobnicu?

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Zajedno protiv zločina

***Zajedno protiv zločina*** (izdat 1929.) je zbirka od 15 priča Agathe Christie sa Tommyjem i Tuppence u glavnim ulogama.

## Radnja 
Scotland Yard omogućava mladom bračnom paru željnom uzbudljivih pothvata da se okuša u detektivskom poslu. Krajnji cilj je namamiti neuhvatljivog Rusa, "čovjeka broj 16". U ovoj knjizi, po kojoj je snimljena istoimena TV serija, Agatha Christie potvrđuje se kao sjajni i duhoviti pripovjedač koji plijeni pažnjom do posljednje stranice.

## Reference 
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Tommyjem i Tuppence
Tajanstveni gospodin Quin

**Tajanstveni gospodin Quin** (izdat 1930.) je zbirka od 12 kratkih priča Agathe Christie. Savaka priča opisuje drugi slučaj koji je riješen interakcijom između gospodina Satterthwaitea i eponimoznog gospodina Quina koji se magično pojavi baš u najnapetijem trenutku, a nestane isto tako.

**Priče:** 
* "The Coming of Mr. Quin"
* "The Shadow on the Glass"
* "At the Bells and Motley"
* "The Sign in the Sky"
* "The Soul of the Croupier"
* "The World's End"
* "The Voice in the Dark"
* "The Face of Helen"
* "The Dead Harlequin"
* "The Bird With The Broken Wing"
* "The Man From The Sea"
* "Harlequin's Lane"
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Gonič smrti

***Gonič smrti*** (izdat 1933.) je kolekcija 12 kratkih priča od spisateljice Agatha Christie.

**Priče:**
* ???? *The Hound of Death*
* 1924 *The Red Signal*
* 1925 *The Fourth Man*
* ???? *The Gipsy*
* ???? *The Lamp*
* 1926 *Wireless* (također poznat kao ''Where There's a Will*)
* 1933 *Svjedok optužbe*
* 1933 *The Mystery of the Blue Jar*
* ???? *The Strange Case of Sir Arthur Carmichael*
* ???? *The Call of Wings*
* ???? *The Last Seance* (također poznat kao *The Stolen Ghost*)
* 1926 *SOS''

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Reiki

mini|desno|150px|Simbol Reiki liječenja
**Reiki** je tehnika nekonvencionalnog liječenja energijom. Koristi za smanjenje stresa i relaksaciju kao i za liječenje. Proces se pokeće aktiviranjem simbola i polaganjem ruku uz uvjerenje da životna energija teče kroz ljude. Prema reiki-u ako neko ima nisku *životnu energiju* tada je osoba podložna bolestima i stresu, a ako se radi o *visokoj* energija osoba se osjeća zdravije i sretnije. Mikao Usui je nakon 21-dnevnog posta i mediatacije prema vlastitom uvjerenju dobio simbole i dozvolu za širenje Reikija među ljudima *novog doba*. U ranim godinama 20. vijeka u Japanu je osnovao Reiki tvrdeći da je moguće liječiti ljude energijom bez gubljenja vlastite energije.

## Porijeklo imena 
Ime Reiki vodi porijeklo iz japanskog izgovora dva kineska karaktera koja se koriste da opišu energiju. "Rei" (霊) znači duša, duh i "Ki" (気) znači dah, plin ili životna energija.

## Porijeklo Reikija 
Japanski Tendai budist po imenu Mikao Usui je otkrio Reiki nakon duge meditacije, posta i molitve. Zapisao je da je dobio mistično otkrivenje i da je postigao znanje i spiritualnu moć da primijeni energiju zvanu Reiki na ljude.

## Teorija i praksa 
Osobe koje prakticiraju Reiki, koriste tehniku "polaganja ruku" na tijelo ili iznad tijela za koje tvrde da kanaliziraju energiju Ki. Ta energija je energija univerzalnog duha ili spiritualne prirode (Rei). Kroz dlanove osobe koja primjenjuje Reiki se kanalizira energija koja ima za svrhu da liječi osobu kojoj je ovaj tretman potreban.
U Reiki seansi se od pacijenta očekuje da legne i da se opusti. Osoba koja kanalizira energiju kroz sebe pokreće svoje ruke blizu i oko tijela primatelja, odnosno pacijenta. Pacijent mora biti otvoren za ovu vrstu liječenja i za primanje energije da bi liječenje bilo efektno.

## Kritike 
Doktori, akademici izražavaju zabrinutost kada pacijenti koji boluju od nekih teških oboljenja izaberu Reiki kao metod liječenja. Protivnici ove metode tvrde da je to ništa drugo do eksploatacija straha i nade ljudi koji boluju od teških oboljenja, a daje im se za uzvrat ništa drugo sem placebo efekta. Rimokatolička crkva smatra da je Reiki otvaranje vrata zlim silama i okultnom. 

## Reference 
Kategorija:Alternativna medicina
Parker Pyne istražuje

***Parker Pyne istražuje*** (izdata 1934.) je zbirka kratkih priča Agathe Christie sa Parker Pyneom i Ariadne Oliver u glavnim ulogama.

## Radnja 
U ovoj zbirci kratkih priča upoznajemo dva lika koja će kasnije često pomagati Herculeu Poirotu: Miss Felicity Lemon koja radi kao sekretarica Parkera Pynea, koju je Hercule zaposlio u priči 'How Does Your Garden Grow?', kao i gospođu Ariadne Oliver koja pomaže Parkeru Pyne u 'The Case of the Discontented Soldier' i dovodi do njenog prvog samostalnog pojavljivanja 1936. godine u knjizi *"Karte na sto"*. 

Ovdje se nalaze sljedeće kratke priče: 
#The Case of the Middle-Aged Wife, 
#The Case of the Discontented Soldier, 
#The Case of the Distressed Lady, 
#The Case of the Discontented Husband, 
#The Case of the City Clerk, 
#The Case of the Rich Woman, 
#Have You Got Everything You Want?, 
#The Gate of Baghdad, 
#The House at Shiraz, 
#The Pearl of Price, 
#Death on the Nile, 
#The Oracle at Delphi.

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Listerdaleova tajna

***Listerdaleova tajna*** (izdat 1934.) je zbirka od 12 misterija koju je napisala Agatha Christie.

## Radnja 
Dvanaest misterioznih slučajeva: tajanstveni nestanak lorda Listerdala; gospođu Alix progoni bivši zaručnik; neobični susret u vozu; istraga o ubistvu; neočekivana promjena naravi povučene osobe; penzionisani inspektor u potjeri za ubicom; mlada djevojka u ulozi grofice itd. - svi oni imaju nešto zajedničko.

 - Times Literary Supplement

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Ubistvo u staji

***Ubistvo u staji*** (izdat 1937.) je zbrika kratkih kriminalističkih priča Agathe Christie sa Poirotom, Hastingsom i Jappom u glavnim ulogama.

* *Ubistvo u staji*
* *Nevjerovatna krađa*
* *Mrtvačevo ogledalo*
* *Trougao na Rodosu*

## Radnja 
"Savršena noć za ubistvo" rekao je Inspektor Japp Herculeu Poirotu. On nije bio jedini koji je tako mislio. Sljedećeg jutra mlada gospođa Allen pronađena je mrtva u svojoj kući u mirnoj gradskoj četvrti. Sa uobičajenom genijalnošću, Hercule Poirot riješava ovo ubistvo zajedno sa još tri slučaja. Sve četiri priče su odlična zabava. Riješenje svake od njih je genijalno i neočekivano.

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Misterija na regati

***Regata misterija*** (izdat 1939.) je zbirka devet kratkih priča spisateljice Agatha Christie, u kojima učestvuju Hercule Poirot, Miss Marple i Parker Pyne.

**Priče:**
**Regata misterija*
**The Mystery of the Bagdad Chest*
**How Does Your Garden Grow?*
**Problem at Pollensa Bay*
**Yellow Iris*
**Miss Marple Tells a Story*
**The Dream*
**In a Glass Darkly*
**Problem at Sea*

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Trinaest problema

***Trinaest problema*** (izdat 1933.) je knjiga Agathe Christie koja sadrži trinaest kratkih priča s Miss Marple u glavnoj ulozi.

## Radnja 
Šestero ljudi se okupilo jednog utorka navečer u kući Jane Marple. Počela je rasprava o neriješenim zločinima.
Nakon što je riješen prvi zločin, nastavljaju se redovna okupljanja utorkom u kući miss Marple, a svaki od gostiju mora pred ostale članove "Kluba" utorkom navečer iznijeti jednu misteriju kojima je svjedočio ili bio sudionikom.

Slučaj mrlja od krvi koje nestaju, lopov koji je počinio svoj zločin dvaput zaredom, poruka na samrtnoj postelji otrovanog muškarca koja je glasila kao “gomila ribe”, čudan slučaj nevidljive oporuke, spiritualist koji je upozorio da “Plava pelargonija” znači smrt...

Dok je svaki od njenih gostiju zbunjen zlokobnošću priča društvo je sklono zaboraviti na svoju postariju domaćicu. 

Kategorija:Djela Agathe Christie sa Miss Marple
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Poirotovi raniji slučajevi

***Poirotovi raniji slučajevi*** (izdat 1974.) je zbirka kriminalističkih priča Agathe Christie sa Herculeom Poirotom u glavnoj ulozi.

## Radnja 
Djelo govori o 18 misterija koje je slavni Hercule Poirot rješavao prije nego što je postao slavan.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Tri slijepa miša

***Tri slijepa miša*** (izdata 1950.) je zbirka kratkih kriminalističkih priča Agathe Christie. Ta dijela ponovo su izdata u zbirkama *Pustolovina božićnog pudinga*, *Poirotovi raniji slučajevi*, *Posljednji slučajevi Miss Marple i dvije druge priče* i *Problem u Pollenskom zalivu*.

*"Tri slijepa miša"* je temelj drame "Mišolovka", koja je premijerno izvedena 1952. godine u Londonu i koja još uvijek igra na redovnom repertoru, čime je stekla status najizvođenije i najslavnije teatarske predstave svih vremena.

Priče su:
**Tri slijepa miša*
**Strange Jest*
**Ubistvo pomoću metra*
**Slučaj savršene sluškinje*
**Slučaj pazikuće*
**Stan na trećem spratu*
**Avantura Johnniea Waverlya*
**Zlosutna pita*
**Zaljubljeni detektivi*

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Svjedok optužbe

***Svjedok optužbe i druge priče*** (izdata 1948.) je zbirka kratkih kirminalističkih priča Agathe Christie.

Sve priče osim *Drugi udarac gonga* pojavile su se ili u *Goniču smrti* ili *Listerdaleovoj tajni*.

Priče su:

**Svjedok optužbe*
**Kuća Philomel*
**Nesreća*
**S.O.S.*
**Tajna plave staklenke*
**Avantura gospodina Eastwooda*
**Crveni signal*
**Pjevaj pjesmu Sixpence*
**Četvrti čovjek*
**Gdje postoji želja*
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Nesretni čovjek

***Nesretni čovjek*** (izdat 1951.) je zbirka kratkih kriminalističkih priča Agathe Christie sa Herculeom Poirotom u glavnoj ulozi.

Priče su:
**Nesretni čovjek*
**Plymouth Express*
**Afera u Viktorijskom balu*
**The Market Basing Mystery*
**Lemesurierovo nasljedstvo*
**Cornwallska misterija*
**Kralj klubova*
**Planovi za podmornicu*
**Avantura Clapham Cooka*

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Stanak

**Stanak** je državni sabor srednjovjekovne Bosne.

Stanak je bio skup vlastele koja je okupljenom formom kao državna institucija zajedno sa vladarom odlučivala o državnim poslovima. Drugi nazivi za stanak i državni sabor su zbor; sva Bosna; sav rusag bosanski; a ponekad samo Bosna; consilium; universale colloquium; collatio; adunacio i dr. Izraz stanak prvi put je spomenut u povelji bana Tvrtka I. Kotromanića 1354.

Stanak je obično sazivao vladar i predsjedavao njegovim radom, odnosno, vodio sjednice sabora, dok su ga u vrijeme određenih unutrašnjih problema u zemlji, poput zbacivanje vladara i biranje novog, sazivali predstavnici krupne vlastele. Stanak je održavan najčešće u mjestima gdje je bio vladarov dvor: Mile, Milodraž, Bobovac, Sutjeska i Jajce. Stanak se sazivao po potrebi. Vladari su na osnovu odluka sabora izdavali povelje.

Učesnici stanka su ‘vlastela i velmožani’, ‘dobri Bošnjani’, ‘dobri ljudi’, ‘gospoda rusaška’ – svi sa istim značenjem i u izvorima na latinskom i italijanskom jeziku - baroni Bosne. U slučaju da je vladar bio isuviše mlad i nedorastao, na stanku je učestvovala i njegova majka. Ovakav slučaj bilježimo 1354. na početku vladavine Tvrtka I Kotromanića, kada je na saboru u Milima učestvovala i njegova majka Jelena.

Funkcije i nadležnosti stanka obuhvatale su najvažnije državne poslove (popunjavanje bosanskog prijestolja jer iako je u zemlji vladao rod Kotromanići, nikad nije bilo uvedeno pravo nasljednosti ili primogeniture u popunjavanju prijestolja; krunjenje bosanskih vladara; odnos prema susjedima – vanjska politika; prodaja ili ustupanje bosanske državne teritorije susjednim državama; sklapanje i potpisivanje ugovora sa susjednim državama; odluke o ratu i miru i sl. Uticaj stanka na državne poslove ovisio je od odnosa snaga vladara i vlastele, koji u srednjovjekovnoj Bosni nije uvijek imao pravolinijski smjer.

Mjesto i uloga postojeće crkvene organizacije u Bosni prema državnom saboru nije najjasnije. Ima mišljenja da su pripadnici Crkve bosanske prisustvovali sjednicama sabora.

## Literatura 
* Mihailo Dinić, Državni sabor srednjevekovne Bosne, Srpska akademija nauka, Posebna izdanja 231, Beograd 1955.
* Pejo Ćošković, Crkva bosanska u XV. stoljeću, Institut za istoriju, Sarajevo 2005.

= Reference =

## Vanjski linkovi 
*http://www.transoxiana.org/Eran/Articles/karatay.html
*www.stanak.org; Društvo za proučavanje srednjovjekovne bosanske historije – Stanak
*http://www.parlament.ba: Istorija parlamentarizma u BiH
*Sabor srednjovjekovne Bosne, Dijaci 

*
Kategorija:Društvo srednjovjekovne Bosne
Banica Anka

**Banica Anka** je supruga bana Vuka Vukčića Hrvatinića.

Poslije smrti supruga brinula se za baštinski posjed Ostrovicu i Skradin i dvije kćerke Katarinu i Jelenu. Uživala je zaštitu Hrvoja Vukčića Hrvatinića. Njene kćerke su bile udate za dvojicu predstavnika roda Kosače 1405. Katarina Vuković je bila udata za vojvodu Sandalja Hranića Kosaču, a Jelena Vuković za kneza Vuka Hranića. Uz majčinu dozvolu baštinski posjedi Ostrovica i Skradin su postali miraz. Radilo se o političkim brakovima koji su bili rezultat dobrih veza Hrvatinića i Kosača. Izmjenom političkih prilika u narušavanju njihovih međusobnih odnosa došlo je i do raspada ovih brakova 1410/1411.

Banica Anka je pristala da zajedno sa Sandaljem proda Mlečanima Ostrovicu i prava na Skradin. Njeno prepoznatljivo imenovanje Banica ne označava titulu već uobičajeno srednjovjekovno prepoznavanje žena prema suprugu (Prezimena u srednjovjekovnoj Bosni).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kosače
Turnir (srednji vijek)

mini|desno|150px**Turnir** je nadmetanje više učesnika (pojedinaca i timova) u jednoj igri u cilju zabave, ali i sporta sa takmičarskom pozadinom koja se rangira i omogućava profesionalni status igre i njenih učesnika.

U srednjem vijeku turnir je viteška igra koja se sastoji od nadmetanja vojnog karaktera sa namjerom vojnog obučavanja učesnika. Najčešće su u pitanju borbe zatupljenim kopljima i mačevima na konjima i bez konja, kao i takmičenje u gađanju lukom i strijelom u pripremljenu metu. U razvijenom srednjem vijeku turniri poprimaju svečani karakter, a njihovi nezaobilazni posmatrači postaju žene koje bi sjedile na posebno uređenim tribinama i nakon završetka igara nagrađivale najbolje vitezove. 

Viteški turniri su bili poznati i u srednjovjekovnoj Bosni, o čemu svjedoči veliki broj predstava suprotstavljenih naoružanih konjanika na stećcima. Postoji pretpostavka da se tu radi o scenama realnog ratnog sukoba, ali je vjerovatnije da su na njima prikazane viteške igre jer je u nekoliko slučajeva zastupljena i predstava žene. Osobito indikativan stećak u tom smislu jeste onaj sačuvan na nekropoli Radimlja, na kojem su predstavljena dva konjanika, a u pozadini se naziru gradske zidine na kojima stoje dvije žene. 

Jedan od najpoznatijih turnira u srednjem vijeku je onaj koji je u Budimu priredio Žigmund Luksemburški 1412. godine. U prisustvu evropskog plemstva na njemu su se vojnim umijećima isticali bosanski vlastelini i vitezovi. To pokazuje i da su u svojoj sredini, u Bosni, često praktikovali turnire kako bi stekli potrebnu vještinu i iskustva u vojnoj obuci. 

## Također pogledajte 
* Vitez (vojnik)

Kategorija:Kultura srednjovjekovne Bosne
Indonezijski arhipelag

**Indonezijski arhipelag** (drugi nazivi: indijski, istočnoindijski, jugoistočnoazijski ili malajski arhipelag, kao i australazija) je zajednički naziv za veliki broj velikih, većih i manjih ostrva u području između jugoistočne Azije (Malajsko poluostrvo) i Australije.

U indonezijski arhipelag ubrajaju se Velika sundska ostrva, Mala sundska ostrva, Molučka ostrva i arhipelag Filipina. Nova Gvineja, koja se nalazi na australskoj kontinentalnoj ploči obično se ne ubraja u ovaj arhipelag.

Arhipelag, zajedno s Australijom, tvori granicu između Tihog i Indijskog okeana. Na zapadu granicu indonezijskog arhipelaga čini Sumatra i ostrva uz nju, na jugu je granica Java i Mala sundska ostrva, na istoku su to Molučka ostrva, a na sjeveru filipinski arhipelag. 

Površina kopna indonezijskog arhipelaga je više od 2 miliona km2, a stanovništvo koje živi na ostrvima broji oko 300 miliona. Najveće ostrvo je Borneo (Kalimantan), a najgušće naseljena je Java.

Geološki, ostrva su vrlo zanimljiva, jer se tu nalazi jedno od najaktivnijih vulkanskih područja na Zemlji. Najviši vrh na ostrvima je Kinabalu u sjevernom dijelu Bornea, 4.101 m. Klima je zbog blizine ekvatora tropski vruća, na zapadu vrlo kišna, a na istoku na prijelazu prema Australiji nešto suhlja.

Životinjski i biljni svijet je, u skladu s klimom, veoma raznovrstan. Pored ukrasnih biljki kao što su orhideje i raflezije, tu raste i veliki broj raznih vrsta drveća: izuzetno tvrdo ali i obojeno drvo (tikovo drvo, ružino drvo ili palisander). Pored kokosa i kaučukovca, uzgajaju se indijski indigovac i začinske biljke. 

Preko arhipelaga prolazi Wallasova linija razgraničenja između životinjskog svijeta Azije i Australije. U zapadnom dijelu  žive tigrovi, medvjedi i majmuni kao i niz drugih životinja iz područja jugoistočne Azije (Tajland, Laos). Istočno od Wallasove linije, pojavljuju se sve više životinje koje inače nastanjuju područje Australije, kao na primjer torbari, dok majmuni gotovo potpuno nestaju.

Veliki dijelovi Indijskog arhipelaga su dugo vremena bili kolonijalni posjed Holandije (Holandska istočnoindijska kompanija).

## Također pogledajte 
* Malajsko poluostrvo

Kategorija:Arhipelazi
Kategorija:Geografija Indonezije
Kategorija:Međunarodni arhipelazi
Kategorija:Arhipelazi Azije
Rubno more

mini|desno|200px|Mapa rubnih mora
**Rubnim morima** se u okeanografiji smatraju mora koja su djelimično okružena ostrvima, arhipelazima ili poluostrvima i u susjedstvu su ili su široko otvorena prema otvoreno okeanu ili su omeđena podvodnim morskim grebenima.

Unutrašnja mora su od svjetskih okeana odvojeni tjesnacima (često nazivanim i moreuz) koji su tako uski, da se sa jedne obale vidi druga. To je osnovna razlika između *unutrašnjeg* i *rubnog* mora.

## Rubna mora
Postoje različita mišljenja oko toga koja se mora smatraju graničnim kao i to oko kojih okeana su granična. Po ovom pitanju ne postoji niti jedan vrhovni autoritet.

### Arapsko more 
mini|desno|200px|Arapsko more je rubno more Indijskog okeana
Neka od rubnih mora Arktičkog okeana su:

* Barentsovo more
* Beaufortovo more
* Čukotsko more
* Laptevsko more

### Atlantski okean 
* Argentinsko more
* Baltičko more
* Karipsko more
* Irsko more
* Norveško more
* Sjeverno more
* Scotia more

### Indijski okean 
* Andamansko more
* Arapsko more
* Javansko more
* Crveno more

## Reference
*
Kategorija:Pogranična mora
Herkulovi podvizi

***Herkulovi podvizi*** (izdat 1947.) je zbirka 12 kratkih priča Agathe Christie gdje glavnu ulogu ima Hercule Poirot.

## Radnja 
Prije nego što se povuče u penziju, kako bi uzgajao divovske tikvice, belgijski detektiv, Hercule Poirot odlučuje preuzeti dvanaest pomno odabranih slučajeva. Svi će oni nalikovati na jedinstvena i neponovljiva djela snage koje je izveo mišićavi heroj drevne Grčke, legendarni Herkul, ali s jednom iznimkom. Naime, kad se izbirljivi Poirot susretne sa svojim modernim čudovištima, snagu mu neće predstavljati mišići, već njegov briljantni um, poznate "male sive ćelije" koje ga čine toliko uspješnim u rješavanju i najzamršenijih zločina. Slučajevi se prilično razlikuju jedan od drugog; Poirot će tako pokušati ući u trag zlokobnom ubici u švicarskim Alpama, nastoji odgonetnuti što leži u pozadini zagonetnih smrti pripadnika jednog religioznog kulta, učinit će sve ne bi li spasio mladog političara od potencijalnih ucjenjivača, a radi starog prijatelja otići će čak i u pakao...

**Dvanaest priča su:**

#*Nemejski lav*
#*Lernejska hidra*
#*Arkadijski jelen*
#*Erimanstki vepar*
#*Augejeve staje*
#*Stimfalske ptice*
#*Kretski bik*
#*Diomedovi konji*
#*Hipolitin pojas*
#*Gerionovo stado*
#*Hesperidine jabuke*
#*Hvatanje Kerbera*

Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Sulawesi

mini|300p|desno|Sulawesi
**Sulawesi** (ranije se ostrvo često nazivalo *Celebes*) je indonezijsko ostrvo. Jedno je od 4 ostrva koja čine Velika Sundska ostrva. Površinom od 180.680,7 km2 11. je najveće jezero na svijetu. Nalazi se istočno od ostrva Bornea, zapadno od Molučkih ostrva i južno od ostrva Mindanao i Sulu Arhipelaga. Unutar Indonezije, samo su Sumatra, Borneo i Papua veće po površini a samo Java i Sumatra po broju stanovnika.

Stanovništvo je koncentrirano na jugozapadu ostrva oko Makassara (ranije Ujung Pandang) i na sjeveru oko Manadoa (jedini međunarodni aerodrom), Gorontala, Posoa, Palua i Luwuka.

Ostrvo je vulkanskog porijekla, jako je razuđen i vrlo nepravilnog oblika. Oblikom podsjeća na orhideju ili hobotnicu. Od Celebeskog mora sjeverno od ostrva i Makassara na zapadu Sulawesi se pruža do Javanskog mora. Sjeverni dio ostrva presijeca ekvator, što za središnji brdoviti dio znači veliku količinu padavina tokom cijele godine. Rezultat je vrlo bujna vegetacija s gustim kišnim šumama u kojima neka plemena još uvijek žive kulturom kamenog doba.

16 miliona stanovnika (stanje 2004.) Ostrva su etnografski vrlo raznorodna. Na jugozapadnom poluostrvu žive Makassari i Bugiji (eng. Bugis), nekada zastrašujući gusari, a u središnjim planinskim područjima živi narod Toraja čiji su pogrebni običaji vrlo zanimljivi turistima. Na sjevernom dijelu ostrva, oko grada Manado, živi narod Minahasa, koji su kršćani, za razliku od inače većinski muslimanske Indonezije. Stoga oni predstavljaju kulturni most sa Filipinima. Osim navedenih, kao i svuda u Indoneziji, i na Sulawesiju žive manjine hindusa, budista i animista.

Sulawesi je islamiziran tek oko 1630. Negdje u isto vrijeme na ostrvo su došli i misionari.

Nakon gradnje od gotovo 50 godina ostrvom se proteže od glavnog grada Makassara na jugu do Manada na sjeveru oko 2.000 km dugačak Sulawesi autoput.
mini|300p|desno|Provincije Sulawesija
Na ovom velikom ostrvu, kao i na čitavom nizu manjih oko njega postoji veliki broj vrlo raznovrsne turistički zanimljive ponude. Od tura kišnim šumama, preko neobičnih običaja indigenih plemena do netaknutog svijeta koralnih grebena, raja za ronioce.

### Administrativna podjela 
Ostrvo je podijeljen na šest upravnih područja:

* Sulawesi Barat (zapadni dio, na karti oker)
* Sulawesi Selatan (južni dio, na karti ružičasto) 
* Sulawesi Tenggara (jugoistočni dio, na karti smeđe)
* Sulawesi Tengah (srednji dio, na karti žuto)
* Sulawesi Utara (sjeverni dio, na karti zeleno)
* Gorontalo (sjeverni dio, na karti plavo)

Kategorija:Ostrva
Kategorija:Tihi okean
Kategorija:Geografija Indonezije
Južnokinesko more

mini|250p|desno|Južno kinesko more s označenim ostrvskim grupama oko kojih se vode teritorijalni sporovi
**Južno kinesko more** (kineski 南海, *Nán Hǎi*, "južno more", vijetnamski *Biển Đông*, "istočno more") je rubno more Tihog okeana u Aziji. Njegov dio su Tajlandski i zaliv Tonkin. Površina Južnog kineskog mora je oko 3.500.000 km2, a najveća dubina mu je 5.016 m. Važnost ovog područja uglavnom proizlazi iz činjenice da trećina svjetskih pomorskih ruta prolazi kroz vode ovog mora, i da se vjeruje da ispod morskog dna ovog mora leže ogromne rezerve nafte i plina. More je bogato ribom.

## Položaj 
More se nalazi između Kine, Indokineskog i Malajskog poluostrva kao i ostrva Formoze (danas Tajvana, Luzona, Palawana i Bornea. Uz obale Južnog kineskog mora nalaze se Narodna Republika Kina, *Republika Kina* (Tajvan), Filipini, Malezija, Brunej, Indonezija i Vijetnam.

Između ostalih, u Južnom kineskom moru su ostrva Hainan te Spartly i Paracelska ostrva. Oko ove dvije grupe ostrva vode se teritorijalni sporovi između nekih država koje su na obalama ovog mora. Razlog sporovima je položaj ovih ostrva uz glavni plovni put za snabdijevanje Istočne Azije.

## Također pogledajte 
* Istočno kinesko more

## Vanjski linkovi 
*ASEAN i Južno kinesko more: Produbljivanje podjela Q&A with Ian J. Storey (Juli 2012)
* Rising Tensions in the South China Sea, June 2011 Q&A with Ian J. Storey
* News collections on The South China Sea on China Digital Times
* The South China Sea on Google Earth - featured on Google Earth's Official Blog
* South China Sea Virtual Library - online resource for students, scholars and policy-makers interested in South China Sea regional development, environment, and security issues.
* Energy Information Administration - The South China Sea
* Tropski istraživački i konzervacisjki centar - Južno kinesko more
* Reversing Environmental Degradation Trends in the South China Sea and Gulf of Thailand 
* UNEP/GEF South China Sea Knowledge Documents 

## Reference 
Kategorija:Južno kinesko more
Kategorija:Malezijska mora
Kategorija:Mora
Kategorija:Tihi okean
Morska struja

All the world's currents on a continuos ocean map|mini|400px|desno

**Morske struje** su horizontalna kretanja morske vode, te su uz valove i mijene jedno od triju osnovnih kretanja.
One su u Jadranskom moru dio sistema sredozemnih morskih struja.
Kreću se u obrnutom smjeru od kretanja kazaljke sata, a glavni razlog tome je Zemljina rotacija.
Zato topla struja prolazi uz istočnu (hrvatsku) obalu Jadranskog mora, a izlazi uz jugozapadnu (italijansku) obalu.
Budući da je Sredozemlje relativno zatvoreno more morske struje u svim njegovim dijelovima, pa tako i u Jadranu, su razmjerno slabe.
Morske struje se uz istočnu obalu kreću sporije nego uz italijansku zbog velikog broja otoka na istočnoj strani mora.
Za istočnu obalu Jadranskog mora je relativno pogodno što se struje kreću u obrnutom smjeru od kretanja kazaljke na satu, jer npr. svu prljavštinu koja nastane na ušću rijeke Po struje odnesu na zapadnu obalu Jadranskog mora.

Kategorija:Okeanografija
Kategorija:Vodene mase
Kategorija:Morske struje
Kategorija:Fizička okeanografija
Sedimentologija

**Sedimentologija** je geološka disciplina koja obuhvata praćenje, modeliranje i opisivanje različitih sedimentacijskih procesa i njihovih sedimenata na zemljinoj površini i u dubini. Ti su sedimetni istaloženi u proteklim geološkim razdobljima, kao i recentnim procesima.

Sedimentne ili *taložne* stijene, odnosno kraće sedimenti, obuhvataju stijene različitog ishodišnog materijala, taložnih okoliša i sastava. Jedne od najčešćih sedimentnih stijena su karbonati, od čijih brojnih varijeteta je sastavljen veliki dio hrvatske obale i podmorja. Kod karbonata ishodišni materijal je biogenog porijekla i sastoji se od brojnih živih organizama, koji svojom masom kroz duže geološko razdoblje stvaraju ogromne mase sedimenata. Kasnijom kompakcijom nastaju karbonatne stijene, vapnenci i dolomiti.

Također, sedimetne stijene mogu nastati od svih klastičnih materijala koji su trošenjem npr. gorja poput Alpa postali izvor za prenošenje brojnim mehanizmima do sedimenatacijkog ili taložnog okoliša. Spomenute Alpe i brojne gore uzdignute dan-danas u panonskom dijelu Hrvatske zaista jesu u geološkoj prošlosti predstavljale izvor materijale taloženog u današnjim područjima rijeka Save, Drave, Mure i drugim. U to vrijeme naravno nije bilo tih rijeka, ali su postojali geotektonski elementi koji su te prostore oblikovali kao marinska ili jezerska spuštena područja (depresije) u kojima se taložio klastični materijal, uglavnom od geološkog razdoblja badena do kraja ponta (cca. 16,5-5,0 mil. god. pr. K).

Mehanizmi transporta takvih klastita mogu se predstaviti mehanizmima koje naravno srećemo i danas, a to su podmorski (jezerski) turbiditni tokovi, mehanizmi aluvijalnih lepezi, te riječnih meandara i delti.

## Također pogledajte 
* Ugalj
* Geologija

Kategorija:Sedimentne stijene
Indokina

[mini|300p|desno|Indokina [1886.]]
**Indokina**, odnosno **Indokinesko poluostrvo**, je dio Indije u Jugoistočnoj Aziji a obuhvata njene dijelove koji od azijskog kopna ulaze u Južno kinesko more.

Naziv je izveden od ranijeg naziva francuske kolonije "Francuska Indokina", koja je obuhvatala velike dijelove poluostrva, a povezan je i s kulturnim uticajima koje su na to područje imali Kina (na Vijetnam) i Indija (na Kambodžu, Laos i Tajland).

*Indokinesko poluostrvo* leži između Sijamskog (često se naziva i Tajlandski zaljev) i Tonkinškog zaljeva, oba zaljeva Južnokineskog mora, koje je, opet, rubno more Tihog okeana (Pacifika). U geografskom smislu, na poluostrvu su cijela Kambodža, južni dio Laosa, istočni dio središnjeg Tajlanda i središnji i južni dio Vijetnama, područja jugoistočno od zamišljene crte između Bangkoka kao najzapadnije tačke Indokineskog i najistočnije tačke Malajskog poluostrva, i Tonkinškog zaliva.

Sjeverno odnosno sjeverozapadno od te crte, poluostrvo prelazi u azijski kontinent. 

Indokina se sastoji od područja slijedećih država:
* u užem smislu, samo nekadašnja kolonijalna Francuska Indokina:
:* Kambodža
:* Laos
:* Vijetnam
:* istočni dio danas središnjeg dijela Tajlanda i Isaan
* u širem smislu, koristi se i naziv *kopneni dio Jugoistočne Azije*, što uključuje:
:* Poluostrvski dio Malezije (Malajsko poluostrvo, ali ne i malajske ostrva)
:* Mjanmar (ranije Burma i dio Britanske Indije do 1937.)
:* Tajland (ranije Siam)

## Ostrva 
U područje Indokine ubrajaju se još i ostrva:
* Dao Phu Quốc
* Ko Chang
* Ko Kut

## Religija 
Glavna religija ovog područja su Theravada i Hinayana budizam. U Vijetnamu prevladava Mahayana budizam, dok je Malezija multireligiozna sa islamom kao glavnom religijom, a budistima, hinduistima i kršćanima kao najvećim manjinama.

## Također pogledajte 
* ASEAN
* Indije
* Malajsko poluostrvo

Kategorija:Regije
Kategorija:Azija
Kategorija:Poluostrva
Tajlandski zaliv

frame|desno|Položaj Tajlandskog zaliva
**Tajlandski zaliv**, ranije a i danas u nekim jezicima nazivan Sijamski zaliv (tajlandski *Ao Thai* ili อ่าวไทย) je rubno more Tihog okeana. Na zapadu i sjeveru omeđuje ga oko 2.600 km tajlandske obale, na istoku su obale Kambodže i Vijetnama, a na jugozapadu Malezije.

## Geografija i ekologija 
Tajlandski zaliv razdvaja na istoku Indokinesko od Malajskog poluostrva na zapadu. Obalna linija zaliva počinje na istoku od rta *Bai Bung* u Vijetnamu a završava na zapadnom završetku u području grada *Kota Baru* (Malezija) na jugozapadu. Na jugu zaliv prelazi u Južno kinesko more. Dimenzije zaliva su oko 600 km x 500 km što čini oko 320.000 km2.

Zaliv na sjevernom dijelu završava Bangkoškim zalivom. U njega utječu Chao Phraya (i njen rukavac *Ta Chin*) i *Mae Klong*. Uz te rijeke, u Tajlandski zaliv kod *Surat Thanija* utiče i rijeka Tapi. 

Pošto Chao Phraya neprekidno donosi sobom novi sediment, sjeverna obala središnjeg Tajlanda neprekidno se pomiče dalje prema jugu. Na udaljenosti od 10 do 20 km od obale, dubina zaliva dostiže samo oko 11 m. Prosječna dubina zaliva je samo oko 45 m, a na najdubljem mjestu iznosi 80 m. U razdoblju vrhunca ledenog doba cijeli zaliv je bio značajno iznad površine mora i činio nastavak današnje doline Chao Phraye u središnjem Tajlandu. 
mini|250p|Tradicionalni ribarski brodovi u zalivu
Istovremeno, obale zaliva značajno ugrožava erozija. Tako je oko 50% tajlandske obale u zalivu ugroženo erozijom, dok je istovremeno samo oko 10% njegove obale na Andamanskom moru ugroženo istom opasnosti.

Struje u zalivu su vrlo spore što dovodi do značajne sedimentacije. Sporo strujanje u zalivu, u kombinaciji sa značajnim dotokom slatke vode, rezultira niskim salinitetom od 3,05-3,25% (Tihi okean 3,45%). Slanija voda struji iz Južnog kineskog mora samo na većim dubinama.

Topla voda ovog tropskog mora na mnogim mjestima je pogodovala nastajanju koraljnih grebena.

## Privreda 
Najveći privredni značaj zaliv ima kao ribolovno područje. Osim toga, nađene su manje zalihe nafte i nešto veće zemnog plina.

Od 50-ih godina 20. vijeka turizam sve više dobija na značenju. U nekim područjima je već postao najvažnija privredna grana. Od 70-ih i 80-ih godina Pattaya (Tajland, jugoistočno od Bangkoka) od malog ribarskog sela je narasla u centar međunarodnog turizma. Razvoj su pratile sve loše propratne pojave, od masovnog turizma s gradnjom hotelskih divova ("betonizacija") pa do planetarno (zloglasno) poznatog seksturizma. Sličan razvoj doživjela su i neka druga turistička odredišta Tajlanda, samo u manje izraženom obliku. 

Postoje i pokušaji nešto drugačijih načina razvoja turizma, kao na primjer na ostrvu Ko Samui. U njegovoj blizini nalaze se područja koja se smatraju najljepšim za ronjenje u cijeloj Jugoistočnoj Aziji. Tu se pokušava turistički razvoj usmjeriti ka nekim drugačijim, "mekšim" vidovima.

Kategorija:Zalivi
Kategorija:Mora
Kategorija:Tihi okean
Državno područje

**Državno područje** ili **državna teritorija** je ukupnost prostora (jedinstvenog ili u više međusobno odvojenih dijelova, kao npr. eksklave) koji potpadaju pod suverenitet jedne države. U državno područje ubrajaju se kopno, rijeke, jezera, unutrašnje morske vode i teritorijalno more te zračni prostor iznad njih kao i podzemlje i podmorje. Teritorijalna država u tom prostoru ima isključivu vlast i na njemu vrijedi njen pravni poredak (ograničen međunarodnim pravom i eventualnim pravima trećih država).

## Vanjski linkovi 
* http://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/convention_overview_convention.htm

Kategorija:Država
Istraživanja

Neka od najvažnijih istraživanja zapadne civilizacije (hronološkim redom):

## Također pogledajte 
* Spisak istraživača
* Velika geografska otkrića
* Istraživanje Australije
* Istraživanje visokih Alpa

Kategorija:Historija
Kategorija:Istraživanje
Mealyjev automat

mini|200p|desno|Dijagram stanja jednostavnog Mealyjevog automata
U teoriji računanja, **Mealyjev automat** je vrsta konačnog automata čija je funkcija izlaza pridružena trenutnom stanju *i* ulaznom znaku (simbolu). Slijedi da će odgovarajući dijagram stanja sadržavati i ulazni i izlazni znak za svaki brid (granu) prijelaza usmjerenog grafa. Kao suprotnost tome, izlaz Mooreovog konačnog automata zavisi isključivo od trenutnog stanja automata, pri čemu prijelazi nemaju pridružen nikakav ulaz. Međutim, za svaki Mealyjev automat postoji istovjetni Mooreov automat čiji je skup stanja unija skupa stanja Mealyjevog automata i Kartezijevog produkta skupa stanja Mealyjevog automata i ulazne abecede.

Ime "Mealyjev automat" vuče korijene od svoga pronalazača: G. H. Mealya, jednog od pionira konačnih automata, koji ih je prvi opisao u radu *A Method for Synthesizing Sequential Circuits*, Bell System Tech. J. vol 34, pp.&nbsp;1045–1079, September 1955.

## Formalna definicija 
Mealyev automat je uređena šestorka, 
(*S*, *S*0, Σ, Λ, *T*, *G*), koju čine
* konačan skup stanja (*S*)
* početno (ili inicijalno) stanje *S*0 koje je element skupa (*S*)
* konačan skup ulaznih znakova (ulazna abeceda (Σ) 
* konačan skup izlaznih znakova (izlazna abeceda) (Λ) 
* funkcija prijelaza (*T* : *S* × Σ → *S*) 
* izlazna funkcija (*G* : *S* × Σ → Λ)

## Također pogledajte 
* Mooreov automat

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Teorija automata
Linearno ograničen automat

**Linearno ograničen automat** (LOA) je ograničen oblik nedeterminističkog Turingovog automata. Posjeduje diskretnu traku koja sadrži znakove (simbole) konačne abecede, pomičnu glavu za čitanje i pisanje koja operiše vremenski diskretno, te konačan skup stanja. Razlikuje se od Turingove mašine u tome što, iako se traka na početku smatra beskonačne dužine, samo konačni kontinuirani njen dio čija je dužina linearno proporcionalna dužini početnog ulaznog niza se može čitati/pisati od strane glave za čitanje i pisanje. Ovo ograničenje čini LOA nešto preciznijim modelom stvarnog računara nego Turingova mašina.

Linearno ograničeni automati prihvataju klasu kontekstno zavisnih jezika. Jedino ograničenje nad gramatikom takvih jezika jest da ne postoji produkcija koja preslikava niz znakova (string) u kraći niz znakova. Stoga ne postoji produkcija niza znakova u kontekstno zavisnom jeziku koja sadrži rečenični oblik duži od samog niza. Budući da postoji bijektivna korespondencija između linearno ograničenog automata i takvih gramatika, nije potrebno više trake nego što zauzima početni niz znakova da bi sam niz znakova bio prepoznat od strane linearno ograničenog automata.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Teorija automata
Novi svijet

mini|250p|Naslovna stranica Martireovog djela *De orbe novo* ("Na novom svijetu")
[mini|desno|250p|Karta Amerike ([francuski jezik|franc.''Carte d'Amérique''), Guillaume Delisle, 1774.]]
**Novi svijet** je jedan od imena koji se koristi za Ameriku. Ovaj termin se počeo koristiti krajem 15. vijeka, kada su Ameriku otkrili Evropljani. Prije ovog otkrića, Evropljani su smatrali da se svijet sastoji od Evrope, Azije i Afrike, tj. Stari svijet. Ovaj izraz se koristi za kopneno područje Amerike, a ne za historijski period.

Kada se Kristofor Kolumbo vratio u Evropu 1493. sa svoga prvog putovanja, 1. novembra te godine Pietro Martire D'anghiera ga je u pismu nazvao "otkrivačem Novog Svijeta" (lat:: *novi orbis*). Martire je ovaj izraz koristio i u drugom pismu, kao i u knjizi "Na novom svijetu" (*De orbe novo*).

Ovaj izraz je koristio i Giovanni da Verrazano, 1524. u svom dnevniku putovanja uzduž Sjeverne Amerike.

Budući da se izraz "Novi svijet" smatra izrazito evropskim, njegova upotreba je bitno smanjena zadnjih decenija. Danas se ovaj izraz koristi većinom u historijskom kontekstu, kao i u biologijskom, npr. vrste Starog i Novog Svijeta.

Dok se obično Amerika smatra Novim Svijetom, Australazija se može smatrati Starim, Novim ili Najnovijim svijetom, zavisno od konteksta. Budući da je flora i fauna ovog područja bitno drugačija od one u Starom i Novom svijetu, ovo se smatra zasebnim područjem.

## Također pogledajte 
* Velika geografska otkrića
* Kristofor Kolumbo
* Amerika

## Reference 
Kategorija:Amerike
Kategorija:Okeanija
Kategorija:Antarktik
Kategorija:Kulturne regije
Kategorija:Geografske regije
Kategorija:Humana geografija
Kategorija:Zapadna hemisfera
Kategorija:Velika geografska otkrića
Kategorija:Kultura Amerikâ
Kategorija:Kultura Okeanije
Kategorija:Kultura Antarktika
Kategorija:Evropska kolonizacija Amerikâ
Kategorija:Evropska kolonizacija u Okeaniji
Kategorija:Klasifikacije država
Kategorija:Historija kulture
Ćelijski automat

**Ćelijski automat** je model fizikalnog sistema.

U tom modelu, diskretizirane veličine su prostor i vrijeme. Interakcije su ograničene samo na lokalnost.

Ćelijski automati imaju sastav od pravilne rešetke od n-dimenzija, koju čine polja ćelija. Pri tome svaka ta ćelija može biti u jednom od konačnog broja mogućih stanja.

Stanje svake ćelije se mijenja/osvježava u diskretiziranim vremenskim intervalima (pri čemu je pravilnost tih ažuriranja lokalna). Pritom, stanje ćelije u vremenskoj tački t+1 je zavisna veličina, na koju utiče stanje susjedstva te ćelije u trenutku k.

Susjedstvo te ćelije definišemo kao tu samu ćeliju, koja je predmetom posmatranja, i određeni broj susjednih ćelija. Ovo zavisi od protežnosti ćelijskog automata i vrsti susjedstva (postoje, naprimjer, Von Neumannovo susjedstvo, Mooreovo susjedstvo...)

## Također pogledajte 
* Booleov ćelijski automat
* Toroidna rešetka
* Elementarni ćelijski automat (eng. ECA)
* Stanislaw Uram
* Stephen Wolfram
* John Conway
* Martin Gardner
* Konrad Zuse


Kategorija:Teorija sistema
Kategorija:Dinamički sistemi
Kategorija:Računske akademske discipline
Konačni automat

mini|desno|200px|Turnstile
**Konačni automat** je model diskretnog matematičkog sistema koji se sastoji od konačnog broja stanja, prijelaza između tih stanja, i akcija koje obavlja. Stanje sprema informacije o prošlosti, tj. odražava promjene na ulazu od početka sistema do sadašnjosti. Prijelaz indicira promjenu stanja i opisan je uslovom koji treba biti zadovoljen da bi se prijelaz omogućio. Akcija je opis aktivnosti koja treba biti obavljena u datom trenutku. Postoji nekoliko tipova akcija, zavisno od tipa automata:

;Pristupna akcija: izvrši akciju *prilikom ulaska* u stanje
;Izlazna akcija: izvrši akciju *za vrijeme izlaska* iz stanja
;Ulazna akcija: izvrši akciju zavisno od trenutnog stanja i ulaznih uslova
;Prijelazna akcija: izvrši akciju dok se obavlja određeni prijelaz

Koncept konačnog automata je centralni koncept teorije računanja, s obzirom na to da počinje sa osnovnim procesima kojima završni bitovi pravilno enkodiranih informacija mogu teoretski biti rukovani inteligentno od strane mašine.

Konačni automati su najčešće predstavljeni dijagramom stanja ili tabelom prijelaza. Najuobičajenija prezentacija je prikazana dolje: kombinacija trenutnog stanja (B) i uslova (Y) uzrokuje prijelaz u sljedeće stanje (C). Potpune informacije o akcijama mogu biti dodate samo preko fusnota. Definicija konačnog automata koja uključuje potpune informacije o akcijama je moguća koristeći tabele prijelaza.

Pored upotrebe u modeliranju reaktivnih sistema poput onih ovdje predstavljenih, upotreba konačnih automata je značajna u mnogim različitim područjima, uključujući električno inžinjerstvo, lingvistiku, računarstvo, filozofiju, biologiju, matematiku i logiku. Konačni automati su klasa automata proučavana u teoriji automata i teoriji računanja

U računarstvu, konačni automati se koriste za modeliranje ponašanja aplikacije, dizajn digitalnih sistema, programsko inžinjerstvo, jezične procesore, mrežne protokole te proučavanje računjljivosti i jezika.
## Također pogledajte 
* Konačni transduktor
## Vanjski linkovi 
* Free On-Line Dictionary of Computing opis konačnog automata
* NIST Dictionary of Algorithms and Data Structures opis konačnog automata
* Video lecture

Kategorija:Teorija automata