ACTG1

**Gama-aktin** je protein koji je kod ljudi kodiran genom **ACTG1**. Gama-aktin je široko eksprimiran u ćelijskim citoskeletima mnogih tkiva; u ćelijama prugastih mišića odraslih. gama-aktin je lokaliziran na Z-disk i kostamerne strukture, koje su odgovorne za transdukciju i prenos sile u mišićnim ćelijama. Mutacije u *ACTG1* povezane su sa nesindromnim gubitkom sluha i Baraitser-Winterovim sindromom, kao i podložnošću adolescentnih pacijenata toksičnosti vinkristina.

## Struktura
**Aminokiselimska selvenca**

Dužina polipeptidnog lanca je  375  aminokiselina, a molekulska težina 41.793 Da.

1020304050
MEEEIAALVIDNGSGMCKAGFAGDDAPRAVFPSIVGRPRHQGVMVGMGQK
DSYVGDEAQSKRGILTLKYPIEHGIVTNWDDMEKIWHHTFYNELRVAPEE
HPVLLTEAPLNPKANREKMTQIMFETFNTPAMYVAIQAVLSLYASGRTTG
IVMDSGDGVTHTVPIYEGYALPHAILRLDLAGRDLTDYLMKILTERGYSF
TTTAEREIVRDIKEKLCYVALDFEQEMATAASSSSLEKSYELPDGQVITI
GNERFRCPEALFQPSFLGMESCGIHETTFNSIMKCDVDIRKDLYANTVLS
GGTTMYPGIADRMQKEITALAPSTMKIKIIAPPERKYSVWIGGSILASLS
TFQQMWISKQEYDESGPSIVHRKCF

:Simboli

**C**:  Cistein 
**D**: Asparaginska kiselina 
**E**: Glutaminska kiselina 
**F**:  Fenilalanin 
**G**:  Glicin 
**H**:  Histidin 
**I**:  Izoleucin 
**K**: Lizin 
**L**: Leucin 
**M**:  Metionin 
**N**:  Asparagin 
**P**:  Prolin 
**Q**:  Glutamin 
**R**:  Arginin 
**S**:  Serin 
**T**:  Treonin 
**V**:  Valin 
**W**:  Triptofan 
**Y**:  Tirozin

Aktini su visoko konzervirani proteini koji sudjeluju u različitim tipovima pokretljivosti ćelija i održavanju citoskeleta. U kičmenjaka identificirane su tri glavne grupe aktintinskih izoformi, alfa, beta i gama.

Alfa aktini nalaze se u mišićnim tkivima i glavni su sastojak kontraktilnog aparata sarkomera. Beta i gama aktini koegzistiraju u većini tipova ćelija kao komponente citoskeleta i kao posrednici unutrašnje ćelijske pokretljivosti. Aktin gama 1, kodiran ovim genom, nalazi se u u citoplazmi mišićnih ćelija i u mišićnim ćelijama na kostamernim strukturama ili u poprečnim tačkama adhezije ćelijsa–ćelija koje idu okomito na dugu os miocita.

## Funkcija 
U miocitima, sarkomere se pridržavaju sarkolemaama putem kostamera, koje se poravnavaju na Z-diskovima i M-linijama. Dvije primarne citoskeletne komponente kostamera su dezmin, srednji filament i gama-aktinski mikrofilamenti. Pokazalo se da je gama-aktin u interakciji sa drugim kostamernim proteinom,  distrofinom presudan za kostamerno formiranje mehanički jakih veza između citoskeleta i sarkolema i membrana. Dodatne studije pokazale su da se gama-aktin kolokalira sa alfa-aktininom i GFP - označenim gama aktinom lokalizovanim na Z-diskovima , dok je GFP - alfa-aktin  na šiljastim krajevima tankih filamenata, što ukazuje da se gama aktin specifično lokalizuje na Z-diskovima  u prugastim mišićnim ćelijama.

Smatra se da tokom razvoja miocita, gama-aktin ima ulogu u organizaciji razvijanja i sastavljanju razvijanja sarkomera, što se dijelom dokazuje i njegovom ranom kolokalizacijom sa alfa-aktininom. Gama-aktin se na kraju zamjenjuje izoformama sarkomernog alfa-aktina, sa niskim nivoima gama-aktina koji perzistiraju u miocitima  odraslih koji se povezuju sa Z-diskovima i kostamernim domenima.

Bolji uvid u funkciju gama-aktina u mišićima proizašao je iz studija koje koriste transgenezu. U skeletnomišićnom specifičnom gama-aktinu kod nokaut-miševa, ove životinje nisu pokazale uočljive abnormalnosti u razvoju; međutim, nokaut-miševi pokazali su slabost mišićnih vlakana i nekrozu, zajedno sa smanjenom izometrijskom silom trzanja, poremećene intrafibrilske i interfibrilske veze između miocita i miopatija .

## Klinički značaj 
U pacijenata sa oštećenjem sluha identificirana je autosomno dominantna mutacija u *ACTG1* u lokusu DFNA20/ 26 na 17q25-qter. Mutacija Thr 278 Ile identificirana je u proteinskom heliksu 9 gama-aktina, za koji se predviđa da će promeniti strukturu proteina. Ova studija identificirala je prvu bolest koja uzrokuje mutaciju gama-aktina i podvlači važnost gama-aktina kao strukturnih elemenata u trepljstim ćelijama unutrašnjeg uha. Od tada su i druge * ACTG1 * mutacije povezane sa nesindromnim oštećenjem sluha, uključujući Met 305 Thr.

Misens mutacije u *ACTG1* na Ser 155 Phe također je identifikovana kod pacijenata sa Baraitser-Winterovim sindromom, što je poremećaj u razvoju koji karakteriše urođena ptoza, prekomjerno zasvođene obrve, hipertelorizam, okularni kolobom, lizencefalija, nizak rast, napadi i gubitak sluha.

Diferencijalna ekspresija *ACTG1*-ove iRNK također je identifikovana kod pacijenata sa sporadičnom amiotrofnom lateralnom sklerozom, razarajućom bolešću sa nepoznatom uzročnošću, koristeći sofisticirani bioinformatički pristup koji koristi Affymetrix dugooligonukleotidnog BaFL metoda.

Jednonukleotidni polimorfizmi u *ACTG * povezani su s toksičnošću vinkristina, što je dio standardnog režima liječenja za djetinjstvenu akutne limfoblastne leukemije. Neurotoksičnost bila je češća kod pacijenata koji su bili nositelji mutacije *ACTG1* u sekvenci Gly 310 Ala, što sugerira da ovo može imati ulogu u ishodima pacijenta oliječenih  vinkristinom.

## Interakcije 
Dokazano je da ACTG1 komunicira sa: 
* CAP1, 
* DMD, and  
* Plektin.

## Također pogledajte 
* Aktin

## Reference 
## Dopunska literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Geni na hromosomu 17
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika