open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boban Batrićević

**Boban Batrićević** (rođen 1988. u Cetinju) je crnogorski historičar, civilni aktivista i profesor na Fakultetu za crnogorski jezik i književnost.

## Biografija
Batrićević pripada grupi iz Crne Gore koja podržava presudu Haškog tribunala o genocidu u Srebrenici 1995. nad Bošnjacima, te drži da je to veoma značajna tema i za crnogorsko društvo, o čemu je imao izlaganje na Međunarodnoj konferenciji Sarajevo i svijet u organizaciji Foruma Bosnae. Autor je preko pedeset naučnih radova. Od 2019. do 2022. godine radio je na trogodišnjem projektu Češke akademije nauka „Jews in Montenegro: From invisibility to community“. Bio je član UNESCO radne grupe za obnovu jugoslovenskog paviljona u Memorijalnom centru Auschwitz-Birkenau u Poljskoj. Kopripređivač je prvog toma zbirke dokumenata „Monumenta Montegrina Vaticana“ iz vatikanskog arhiva Archivio di Stato. Posebnu pažnju u svojim istraživanjima posvećuje historiji propagande i totalitarnih pokreta, kao i teoriji kulture i identiteta. Do sada je objavio tri autorske monografije i dva kopriređivačka izdanja. Autor je poglavlja o Crnoj Gori u „Historiji Jugoslavije 1918-1991“ koju je objavio  turski izdavač Nobel iz Ankare. Član je naučne redakcije časopisa „Journal of Balkan and Black sea Studies“. Učesnik je međunarodnih naučnih skupova, te učešće na Svjetskom kongresu jevrejskih studija u Jeruzalemu te konferenciju Balkan Express na Karlovom univerzitetu u Pragu.

Pored naučnog, Batrićević je aktivan i u civilnom sektoru. Godine 2022. izabran je za potpredsjednika Crnogorskoga PEN centra. U svojstvu crnogorskog delegata bio je učesnik 88. Kongresa svjetskih PEN centara održanog na Univerzitetu u Upsali. Član je Međunarodnog komiteta Pisci za mir. Godine 2023. prisustvovao je 71. Molitvenom doručku u Washingtonu dok je dva puta bio učesnik Internacionalnog okupljanja u njemačkom Bundestagu u Berlinu. Redovni je kolumnista crnogorskog portala Antena M.

## Djela 
### Autorske knjige 
**Bog našeg nacionalizma: Recepcija, reinterpretiranje i korišćenje Njegoševa lika i djela u političkoj propagandi i diskursu vlasti u Crnoj Gori 1851-2013.* Cetinje-Podgorica, 2018. Fakultet za crnogorski jezik i književnost & Nova Pobjeda.
* ''U kandžama jevrejske aždaje': Antisemitska propaganda u Crnoj Gori u Drugome svjetskom ratu.* Cetinje, 2021. Fakultet za crnogorski jezik i književnost.
**Dnevnik kontrarevolucije: Kako nam je ukradena budućnost?'' (Zbirka eseja). Cetinje, 2022. Fakultet za crnogorski jezik i književnost & Crnogorski PEN centar

### Poglavlje u knjizi 
„Yugoslavya'da Karadağ (1918-1991)“. *Yugoslavia Tarihi 1918-1991*. Ankara, 2021. Nobel, 143-181.

### Priređene knjige 
*Batrićević, Boban & Čirgić, Adnan (2019). *Crnogorska partizanska tužbalica* (posmrtne pjesme učesnicima Narodnooslobodilačkoga rata). Cetinje. Fakultet za crnogorski jezik i književnost
* Burzanović, Slavko & Batrićević, Boban (2020). *Monumenta Montenegrina Vaticana: Konkordat između Knjaževine Crne Gore i Svete Stolice iz 1886. godine*. Cetinje. Ministarstvo kulture i medija

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1988.
Kategorija:Biografije, Cetinje
Kategorija:Crnogorski aktivisti
Kategorija:Crnogorski historičari
Svjetska ekonomija

[mini|350x350piksel| Svjetski [Bruto domaći proizvod|BDP po glavi stanovnika između 1500. i 2003.]]
**Svjetska ekonomija** ili **globalna ekonomija** je ekonomija svih ljudi svijeta, koja se odnosi na globalni ekonomski sistem, koji uključuje sve ekonomske aktivnosti koje se odvijaju unutar i između nacija, uključujući proizvodnju, potrošnju, upravljanje ekonomijom, rad općenito, razmjenu finansijskih vrijednosti i prometa roba i usluga. U nekim kontekstima, ova dva pojma su različita "međunarodna" ili "globalna ekonomija" koja se mjere odvojeno i razlikuju od ekonomija država, dok je "svjetska ekonomija" jednostavno skup mjerenja odvojenih zemalja. Iznad minimalnog standarda koji se tiče vrijednosti u proizvodnji, upotrebi i razmjeni, definicije, prikazi, modeli i vrednovanja svjetske ekonomije uvelike variraju. Ona je neodvojiva od geografije i ekologije planete Zemlje.
## Reference 
Kategorija:Ekonomska globalizacija
Kategorija:Svjetska ekonomija
Dođi u pet do pet / Jer želim sada sve da znam

**"Dođi u pet do pet / Jer želim sada sve da znam"** dvanaesta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton 1976. Na A-strani je pjesma "Dođi u pet do pet" komponirana u stilu pop muzike i šlagera tipičnom za dotadašnji repertoar ovog muzičkog sastava. Njena prva javna izvedba bila je na festivalu Vaš šlager sezone održanom iste godine, a po njenom objavljivanju ostvarila je dobar uspjeh kod publike i često se u to vrijeme mogla čuti na radio i televizijskim stanicama kako u Bosni i Hercegovini tako i u bivšoj Jugoslaviji. 
Na B-strani je pjesma pod nazivom "Jer želim sada sve da znam", koja predstavlja njihov mali izlet u rokenrol muziku. 
Muziku i aranžman za obje pjesme uradio je gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović, na tekst Slobodana Đurasovića. Komponirane su u stilu šlagera, pop i rokenrol muzike, a posebno su se istakli svojom kvalitetnom pjevačkom izvedbom Jasna Gospić, te instrumentalnom pratnjom ostali članovi ovog nekadašnjeg sarajevskog pop-rok sastava. Ovo je ujedno i prva pjesma koju je Gospić snimila s Ambasadorima na početku njene pjevačke karijere. Zanimljivost je da je na ovoj singl ploči bubnjeve svirao Perica Stojanović.          
Singl pločom "Dođi u pet do pet / Jer želim sada sve da znam" Ambasadori su potvrdili pjevački i izvođački kvalitet te ostvarili dobar uspjeh u okviru tadašnje jugoslavenske i sarajevske pop-rok scene iz druge polovine 1970-ih. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Dragan S. Stefanović.

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1977.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Asim Horozić

**Asim Horozić** (Tuzla, 9. 2. 1958 – Tuzla, 1. oktobar 2023) rođen je 1958. u Tuzli, gdje je završio osnovnu i srednju muzičku školu. Svirao je harmoniku od osme godine i pisao kompozicije za školski orkestar. Diplomirao je kompoziciju na Muzičkoj akademiji u Sarajevu u klasi V. Komadine (1982) djelom Koncert za violinu i orkestar u A-duru. Nakon Akademije vraća se u Tuzlu, gdje je radio kao docent na Odsjeku za razrednu nastavu na Filozofskom fakultetu, na predmetu Muzička kultura s metodikom. Radio je i u Srednjoj muzičkoj školi kao nastavnik klavira, sviranja horskih partitura, solfeđa, harmonijske analize, poznavanja muzičkih instrumenata, muzičkih oblika i muzičkog folklora.
Od 2005. bio je docent za kompoziciju na Muzičkoj akademiji u Sarajevu. Bavio se komponovanjem muzike za pozorište, harmonizacijom i aranžmanima sevdalinki, ilahija i kasida i obradama tradicionalnih pjesama iz Bosne i Hercegovine. Vrlo je često koristio bosanskohercegovačke folklorne izvore.

## Djela 
* opera *Hasanaginica* (2000)
* opera za djecu *Aska i vuk* (2003), libreto je napisao Nijaz Alispahić
* *Kapija*, koncertni stavak za klarinet i orkestar (1997)
* Koncert za klavir i orkestar u e-molu (1995), 
* Koncertna fantazija za flautu i orkestar
* Fantazija za harmonikaški orkestar
* *Duša*
* *Sarajevska fantazija* za simfonijski orkestar...

## Bibliografija 
* Udžbenici: *Harmonija 2* i *Harmonija 3* za srednje muzičke škole

## Reference 
## Vanjski linkovi 
https://www.youtube.com/watch?v=Ky1woVUKajs Asim Horozić - Kapija koncertni stavak za klarinet i orkestar

Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Umrli 2023.
Kategorija:Biografije, Tuzla
Kategorija:Bosanskohercegovački kompozitori
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Kruženje petrodolara

alt=refer to caption|mini| Fluktuacije neto prihoda od izvoza nafte OPEC-a od 1972. godine, pokazujući povišene nivoe prilagođene inflaciji tokom 1974–1981 i 2005–2014
**Kruženje petrodolara** je međunarodna potrošnja ili ulaganje prihoda zemlje od izvoza nafte („**naftodolari** “). Generalno se odnosi na fenomen velikih država izvoznica nafte, uglavnom članica OPEC- a plus Rusije i Norveške, koje zarađuju više novca od izvoza sirove nafte nego što bi mogle efikasno da ulože u vlastite ekonomije. Rezultirajuće globalne međuzavisnosti i finansijski tokovi, od proizvođača nafte do potrošača nafte, mogu doseći razmjere od stotina milijardi američkih dolara godišnje – uključujući širok raspon transakcija u različitim valutama, neke vezane za američki dolar, a neke ne. Ovi tokovi su pod velikim uticajem odluka na nivou vlade u vezi sa međunarodnim investicijama i pomoći, sa važnim posljedicama i za globalne finansije i za naftnu politiku. Fenomen je najizraženiji u periodima kada je cijena nafte historijski visoka.
alt=refer to caption|mini| Inflacija i kamatne stope su porasle sa cijenama nafte 1970-ih, ali ne i 2000-ih.

## Reference 
Kategorija:Ekonomija nafte
Kategorija:Međunarodne finansije
Medena curice (daj mi vruće rakije) / Soldatski bal

**"Medena curice (daj mi vruće rakije) / Soldatski bal"** četvrta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Plavi orkestar. Objavila ga je na LP ploči i kaseti zagrebačka izdavačka kuća Jugoton 1985. u okviru promocije njihovog prvog studijskog albuma "Soldatski bal". Muziku i tekstove za obje pjesme napisali su gitarist Mladen Pavičić i pjevač Saša Lošić. Ubrzo nakon njihovog objavljivanja, postale su ubrzo veoma popularne kako u SR Bosni i Hercegovini, tako i u ostalim područjima bivše Jugoslavije. Na A-strani je naslovna pjesma "Medena curice (daj mi vruće rakije)" u kojoj su se posebno istakli Lošić svojim pjevanjem kao i Pavičić na električnoj gitari. U ovoj pjesmi primjetni su elementi bosanskohercegovačke narodne muzike. Na B-strani je "Soldatski bal" komponirana u malo složenijem aranžmanu s nekoliko promjena brzine ritma u pjesmi, te uvodom na električnoj gitari u stilu sevdalinke. Ova singl-ploča, kao i njihov prvi studijski album zajedno s prvim albumom Crvene jabuke (koji je ubrzo zatim uslijedio) predstavljali su važne događaje iz druge polovine 1980-ih na tadašnjoj sarajevskoj pop-rok sceni. Producent je bio gitarist Parnog valjka Husein Hasanefendić.

## Muzičari 
* Admir Ćeremida – bubnjevi
* Samir Ćerеmida – bas-gitara
* Saša Lošić – pjevač, kompozitor i pisac tekstova
* Mladen Pavičić – električna gitara, prateći pjevač

## Muzički primjeri 
* "Medena curice (daj mi vruće rakije)"
* "Soldatski bal"

## Reference 
Kategorija:Singlovi iz 1985.
Kategorija:Singlovi "Plavog orkestra"
Kategorija:Singlovi u izdanju Jugotona
Civilizacija doline Inda

[mini|Iskopane ruševine [Mohenjo-daro|Mohenjo-dara, pokrajina Sindh, Pakistan, prikazuju Veliko kupatilo. Mohenjo-daro, na desnoj obali rijeke Ind, mjesto je UNESCO-ve svjetske baštine, prvo mjesto u južnoj Aziji koje je tako proglašeno.]]
**Civilizacija doline Inda** bila je civilizacija bronzanog doba u sjeverozapadnoj južnoj Aziji koja je trajala od 3300. do 1300. pr. n. e, a u svom zrelom obliku od 2600. do 1900. pr. n. e. Uz stari Egipat i Mezopotamiju, bila je jedna od tri rane civilizacije Bliskog istoka i južne Azije, a od tri je bila najraširenija, sa svojim nalazištima koja su pokrivala područje od većeg dijela Pakistana do sjeveroistočnog Afganistana i sjeverozapadne Indije. Civilizacija je cvjetala na aluvijalnoj ravni rijeke Ind, koja teče cijelim Pakistanom.

Izraz *Harappan* ponekad se primjenjuje na civilizaciju Inda prema nalazištu Harappa, koje je prvi put iskopano početkom 20. stoljeća u tadašnjoj provinciji Punjab u Britanskoj Indiji, sadašnjem Punjabu u Pakistanu. Otkriće Harappe i ubrzo zatim Mohenjo-dara bilo je vrhunac rada koji je započeo nakon uspostave Arheološkog istraživanja Indije u Britanskoj Indiji 1861. Postojale su ranije i kasnije kulture nazvane Rana Harappa i Kasna Harappa na istom području. Rane harapske kulture naselile su se iz neolitskih kultura, od kojih je najstarija i najpoznatija Mehrgarh u Balučistanu, Pakistan.

Gradovi starog Inda bili su poznati po svom urbanističkom planiranju, kućama od pečene opeke, razrađenim sistemima odvodnje, vodoopskrbnim sistemima, grupama velikih nestambenih zgrada i tehnikama zanatstva i metalurgije. Mohenjo-daro i Harappa su vrlo vjerovatno imali između 30.000 i 60.000 ljudi, a civilizacija je mogla sadržavati između jednog i pet miliona ljudi tokom svog procvata. Postupno isušivanje regije tokom 3. milenija p. n. e. možda je bio početni poticaj za njegovu urbanizaciju. Na kraju je također smanjio opskrbu vodom dovoljno da izazove propast civilizacije i rasprši njezino stanovništvo na istok.

Iako je prijavljeno više od hiljadu nalazišta iz doba zrelog Harappa i gotovo stotinu iskopano, postoji pet glavnih urbanih središta: Mohenjo-daro u donjoj dolini Inda (proglašeno mjestom Svjetske baštine UNESCO-a 1980. kao "Arheološke ruševine u Moenjodaru"), Harappa na zapadu regije Punjab, Ganeriwala u pustinji Cholistan, Dholavira u zapadnom Gudžeratu (proglašeno mjestom Svjetske baštine UNESCO-a 2021. kao "Dholavira: grad Harappana") i Rakhigarhi u Haryani. Harapski jezik nije izravno potvrđen, a njegova pripadnost je nesigurna, budući da je indsko pismo ostalo nedešifrirano. Odnos s dravidskom ili elamo-dravidskom jezičkom porodicom favorizira dio znanstvenika.

## Reference 
Kategorija:Civilizacije bronzanog doba
Kategorija:Civilizacije
Naučna revolucija

**Naučna revolucija** je bila niz događaja koji su obilježili nastanak moderne nauke tokom ranog modernog perioda, kada su razvoji u matematici, fizici, astronomiji, biologiji (uključujući ljudsku anatomiju) i hemiji transformisali poglede društva na prirodu. Naučna revolucija se dogodila u Evropi u drugoj polovini renesansnog perioda, sa publikacijom Nikole Kopernika iz 1543. godine *De revolutionibus orbium coelestium* (*O revolucijama nebeskih sfera*) koja se često navodi kao njen početak.

Doba naučne renesanse se u određenoj mjeri fokusirala na obnavljanje znanja starih ljudi i smatra se da je kulminirala u publikaciji Isaka Newtona *Principia* iz 1687. godine koja je formulirala zakone kretanja i univerzalne gravitacije, čime je dovršena sinteza nova kosmologija. Naknadno doba prosvjetiteljstva je vidjelo da se koncept naučne revolucije pojavio u djelu Jean Sylvain Bailly iz 18. vijeka, koji je opisao dvofazni proces brisanja starog i uspostavljanja novog. I dalje postoji naučni angažman u vezi sa granicama naučne revolucije i njenom hronologijom.
[lijevo|mini| Portret [Galileo Galilei|Galilea Galileja, Leonija|205x205piksel]]

[mini| [Ptolomejev sistem|Ptolemejski model sfera za Veneru, Mars, Jupiter i Saturn. Georg von Peuerbach, *Theoricae novae planetarum*, 1474.|256x256piksel]]
[lijevo|mini| [Francis Bacon je bio ključna figura u uspostavljanju naučne metode istraživanja. Portret uradio Frans Pourbus Mlađi (1617.).|240x240piksel]]
[desno|mini| [Isaac Newton|Isak Njutn na portretu Godfrija Knelera iz 1702|238x238piksel]]
[mini| Francuska [akademija nauka osnovana je 1666.|202x202piksel]]
[lijevo|mini| Portret [Johannes Kepler|Johannesa Keplera|240x240piksel]]
[mini| *[Matematički principi prirodne filozofije|Principi* Isaka Newtona, razvili su prvi set unificiranih naučnih zakona.|205x205piksel]]

## Reference 
## Literatura 
* Burns, William E. *The Scientific Revolution in Global Perspective* (Oxford University Press, 2016) xv + 198 pp.
* Cohen, H. Floris. *The Rise of Modern Science Explained: A Comparative History* (Cambridge University Press, 2015). vi + 296 pp.
* 
* 
* Henry, John. *The Scientific Revolution and the Origins of Modern Science* (2008), 176 pp
* Knight, David. *Voyaging in Strange Seas: The Great Revolution in Science* (Yale U.P., 2014)  viii + 329 pp.
*  Lindberg, D.C. *The Beginnings of Western Science: The European Scientific Tradition in Philosophical, Religious, and Institutional Context, 600 B.C. to A.D. 1450* (Univ. of Chicago Press, 1992).
* 
* 
* 
* 
* Weinberg, Steven. *To Explain the World: The Discovery of Modern Science* (2015)  xiv + 417 pp.
* Westfall, Richard S. *Never at Rest: A Biography of Isaac Newton* (1983).
* 
* Wootton, David. *The Invention of Science: A New History of the Scientific Revolution* (Penguin, 2015) . xiv + 769 pp. 

## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Naučna revolucija
Spisak nacionalnih parkova u Azerbejdžanu

**Nacionalnim parkovima u Azerbejdžanu** upravlja Ministarstvo ekologije i prirodnih resursa. Prvi nacionalni park u Azerbejdžanu jest Zəngəzur, osnovan 2003. Otad je osnovano još devet nacionalnih parkova, od kojih je posljednji Qızılağac (2018).

Ukupna površina nacionalnih parkova Azerbejdžana iznosi 421.366,4 hektara, što čini gotovo 5% površine zemlje.

## Nacionalni parkovi 
## Vanjski linkovi 
* Nacionalni parkovi na mrežnim stranicama azerbejdžanskog Ministarstva ekologije i prirodnih resursa
Potencijalna supersila

mini|300px| 
**Postojeća supersila**

**Potencialjne supersile**
**Potencijalna supersila** je država za koju se spekuliše da bude – ili da ima potencijal da uskoro postane – supersila.

Trenutno samo Sjedinjene Države ispunjavaju kriterije da se smatraju supersilom. Međutim, Sjedinjene Države više nisu jedina neosporna najvažnija supersila i jedina svjetska hipersila koja dominira u svim domenima (tj. vojsci, kulturi, ekonomiji, tehnologiji, diplomatiji).

Od 1990-ih Evropska unija, Indija, Kina, i Rusija, su opisane kao potencijalne supersile. Japan se ranije smatrao potencijalnom supersilom zbog svog visokog ekonomskog rasta. Međutim, njegov status potencijalne supersile je erodirao od 1990-ih zbog starenja stanovništva i ekonomske stagnacije.

## Također pogledajte
*ASEAN
*BRICS
*Mercosur

## Reference
Kategorija:21. vijek
Kategorija:Vojna terminologija
Dijana Mihajlova

**Dijana Mihajlova** () je nekadašnja bugarska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Mihajlova nije nastupala na olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Mihajlova je nastupila samo jednom i to na SP 1984. Najbolji rezultat joj je bio u utrci na 5&nbsp;km kada je s 4:15.6&nbsp;min zaostatka i jednim promašajem bila sporija od pobjednice Venere Černjišove, koja je završila utrku s tri promašaja. U ekipnim utrkama nije nastupila.

### Svjetski kup 
U Svjetskom kupu nije nastupala.

## Kraj karijere 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Bugarski biatlonci
Johanna Saarinen

**Johanna Saarinen**  rođena 8. septembra 1973. u Köyliöu je nekadašnja finska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Saarinen je nastupila samo jednom na Olimpijskim igarama i to na ZOI 1992. Najbolji rezultat joj je 45-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km, kada je s 7:39.8&nbsp;min zaostatka i tri promašaja bila sporija od Njemice Antje Misersky, koja je završila utrku s jednim promašajem.

### Svjetska prvenstva 
Nastupala je na jednom Svjetskom prvenstvu u periodu 1991-92. ali nije osvojila nijednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji  bilo je 34-o mesto na SP 1991, u utrci na 7,5
 km, kada je s 4:27.2&nbsp;min zaostatka i tri promašaja bila sporija iza pobjednice Grete Ingeborg Nykkelmo. U ekipnim utrkama najbolji rezultat joj je osmo mjesto na istom prvenstvu u štafetnoj utrci s Tuijom Sikiö,  i Seijom Hyytiäinen.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u  Svjetskog kupa imala je u sezoni 1990/91. kada je 17. januara 1991. godine osvojila šesto mesto u utrci na 15&nbsp;km s zaostatkom od 1:49.1&nbsp;min i četiri promašaja iza pobjednice Jelene Golovine, što joj je najbolji rezultat u karijeri. U ekipnim utrkama osvojila je peto mjesto u štafeti u sezoni 1991/92. 26. januara 1992. u Antholzu s Tuijom Sikiö, i Seijom Hyytiäinen.

## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1973.
Kategorija:Biografije, Säkylä
Kategorija:Finski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Finski olimpijci u biatlonu
Zapadna kultura

[mini| *[Vitruvijev čovjek|Vitruvijanski čovek* Leonarda da Vinčija . Zasnovan na korelaciji idealnih ljudskih proporcija sa geometrijom koju je opisao drevni rimski arhitekta Vitruvije u III knjizi svoje rasprave *De architectura*.]]
[mini| [Vatikan u Evropi (dom Rimske kurije )]]
[mini| [Platon, vjerojatno najutjecajnija figura u ranoj zapadnoj filozofiji, utjecao je na gotovo svu kasniju zapadnu i bliskoistočnu filozofiju i teologiju.]]
**Zapadna kultura**, poznata i kao **zapadna civilizacija**, **zapadnjačka kultura** ili **zapadno društvo**, je krovni pojam koji se odnosi na raznoliko nasljeđe društvenih normi, etičkih vrijednosti, tradicionalnih običaja, sistema vjerovanja, političkih sistema, artefakata i tehnologija zapadnog svijeta. Pojam se može odnositi na kulture zemalja sa istorijskim vezama za evropsku zemlju, ili na broj evropskih zemalja, kao i na raznolikost kultura unutar same Evrope. Najraniji koncept Evrope kao kulturne sfere (umesto jednostavnog geografskog pojma) pojavio se tokom karolinške renesanse 9. vijeka, što se odrazilo na teritorije zapadnog hrišćanstva. Međutim, "evropski" kao kulturni pojam nije uključivao teritorije na kojima su pravoslavna crkva ili islam predstavljali dominantnu religiju do 19. vijeka. Zapadna kultura nastaje miješanjem grčko-rimske kulture, kršćanske kulture i germanske kulture.

Ekspanzija grčke kulture u helenistički svijet istočnog Mediterana dovela je do sinteze između grčke i bliskoistočne kulture, i velikog napretka u književnosti, inženjerstvu i nauci, te omogućila kulturu za ekspanziju ranog kršćanstva i grčki Novi zavjet. Ovaj period se preklapao i pratio Rim, koji je dao ključne doprinose u pravu, vladanju, inženjerstvu i političkoj organizaciji.

## Reference 
### Citati 
Kategorija:Kulturološka antropologija
Kategorija:Zapadna kultura
Lise Meloche

**Lise Meloche**, rođena 19. aprila 1960. u Ottawi, u Ontariju, Kanada je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
Prije svoje biatlonske karijere, Lise Meloche bila je alpska skijašica kao petogodišnjakinja, a zatim je bila uspješna u utrkama kanua. Godine 1979. bila je juniorska prvakinja Kanade u kajaku dvosjedu. Nakon što je od 1983. nadalje postigla uspjeha u skijaškom trčanju - uključujući sedmo mjesto na prvenstvu Sjeverne Amerike i sudjelovanje u utrci Svjetskog kupa, počela je baviti se biatlonom kao članica National Capitala 1984. i odmah osvojila prvo prvenstvo Kanade, kao i njezin jedini naslov na prvenstvu Sjeverne Amerike.

### Olimpijske igre 
Lise Meloche je nastupila na dvijema olimpijskim igrama: Na Zimskim olimpijskim igrama 1992. i ZOI 1994, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 18-o mjesto na ZOI 1994. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 3:20.8&nbsp;min bila sporija pod pobjednice Kanađanke Myriam Bédard. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat 11-o mjesto na ZOI 1992. u štafetnoj utrci s Myriam Bédard i Jane Isakson.

### Svjetska prvenstva 
Meloche je nastupila na sedam Svjetskih prvenstava od SP 1984. do SP 1994, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je šesto mjesto na SP 1986. u utrci na 5&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 1:40.5&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kaije Parve. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat peto mjesto na istom prvenstvu u štafetnoj utrci s Yvonne Visser i Ellen Gillies.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Meloche je imala u sezoni SK 1983/84. U SK 1984/85. na takmičenju u finskom Lahtiju 1. marta 1985. osvojila je šesto mjesto u utrci na 10&nbsp;km, a dva dana kasnije u utrci na 5&nbsp;km peto mjesto. Slijedeće SK 1985/86. nakon nekoliko dobrih rezultata osvojila je treće mjesto u ukupnom plasmanu. U štafetnim utrkama najbolji joj je plasman bilo peto mjesto u istoj sezoni s Yvonne Visser i Ellen Gillies, a u ekipnim utrkama je jednom pobijedila u SK 1990/91. u  kanadskom Canmoru s Gillian Hamilton, Inger-Kristin Berg i Myriam Bédard

## Prestanak karijere 
Lise Meloche udala se za biatlonca i skijaša-trkača Davida McMahona i živi u Old Chelsea, Outaouais u Québecu. Sportski je fiziolog je i kineziolog i zajedno sa suprugom, vodi produkcijsku tvrtku za filmove za obuku i nastavu u skijaškom trčanju  S njim je radila na nekoliko skijaških filmova i videa, od kojih je u nekima i sudjelovala. Predaje u *John Mccrae Secondary School*.

## Nagrade 
Izabrana je u *North Bay Sports Hall of Fame *.

## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Kategorija:Biografije, Ottawa
Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Kanadski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Kanadski kanuisti
Kategorija:Kanadski skijaši-trkači
Danijela Minkova

**Danijela Minkova** () je nekadašnja bugarska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Minkova nije nastupala na olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, od 1985-87. Minkova je nastupila tri puta. Najbolji rezultat su joj tri 17-a mjesta u utrkama na 10&nbsp;km: na SP 1985, SP 1986. i SP 1987; a u ekipnim utrkama šesto mjesto na  SP 1987. u štafetnoj utrci s Marijom Manolovom i Cvetanom Krastevom.

### Svjetski kup 
U Svjetskom kupu je nastupala jednom i to u sezoni 1984/85. u italijanskom Antholzu 26. januara 19858. kada je osvojila peto mjesto.

## Kraj karijere 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Bugarski biatlonci
Pat Konantz

**Pat Konantz** je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Pat Konantz nije nastupila na Olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Konantz je nastupila na samo jednom Svjetskom prvenstvu i to na SP 1988., ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u 
pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 40-o mjesto na SP 1988. u utrci na 5&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 5:24.6&nbsp;min bila sporija od pobjednice Petre Behle. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat šesto mjesto na istom prvenstvu u štafetnoj utrci s Lise Meloche i Jane Isakson.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Konantz je imala u sezoni SK 1987/88 na takmičenju u norveškom Holmenkollenu 11. marta 1988. osvojila je 21-o mjesto u utrci na 10&nbsp;kms dva promašaja i zaostatkom od 7:41.6&nbsp;min bila sporija od pobjednice Elin Kristiansen.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Ellen Gillies

**Ellen Gillies** je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Ellen Gillies nije nastupila na Olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Gillies je nastupila dva puta na Svjetskim prvenstvima i to na SP 1986 i na SP 1987, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bila su je dva 28-a mjesta na SP 1986. u utrci na 5&nbsp;km, kada je s pet promašaja i zaostatkom 5:19.0&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kaija Parve, te na istom prvenstvu u utrci na 10&nbsp;km sa sedam promašaja i zaostatkom 11:44.6&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Evu Korpelu. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat peto mjesto na istom prvenstvu u štafetnoj utrci s Lise Meloche i Yvonne Visser.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Gillies je imala u sezoni SK 1990/91. na takmičenju u kanadskom Canmoru 16. marta 1991. osvojila je 30-o mjesto u utrci na 7,5&nbsp;km s jednim promašajem i zaostatkom od 4:33.3&nbsp;min bila sporija od pobjednice Svjetlane Pečorske.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Nacionalna biblioteka Albanije

**Nacionalna biblioteka Albanije** () jest albanska nacionalna biblioteka sa sjedištem u glavnom gradu Tirani. Osnovana je 1920, a svečano otvorena 10. decembra 1922.

## Historija 
Bibliotečka komisija Albanije počela je planiranje Nacionalne biblioteke Albanije (NBA) još 1917. prije njenog stvaranja 10. jula 1920. Između 1917. i 1995, kolekcije su porasle sa 3.000 na skoro 1 milion predmeta. Tokom tog vremena, automatizovani bibliotečki sistem je prvi put uveden u Albaniji jer većini institucija nedostaje tehnologija.

U nastojanju da promoviše razvoj biblioteka i tehnologije, Albanija je osnovala Biblioteku Skupštine Albanije 1992. i udružila se sa EIFL-om 2020.

## Reference 
Kategorija:Biblioteke u Albaniji
Albanija
Kategorija:Kultura u Tirani
Jane Isakson

**Jane Isakson**, rođena 15. oktobra 1965. u Edmontonu, u Alberti, Kanada je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Jane Isakson je nastupila na dvijema olimpijskim igrama: Na Zimskim olimpijskim igrama 1992. i ZOI 1994, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 50-o mjesto na ZOI 1992. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 4:10.5&nbsp;min bila sporija pod pobjednice Anfise Rezcove, koja je nastupila za Ujedinjeni tim.  U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat 11-o mjesto na ZOI 1992. u štafetnoj utrci s Myriam Bédard i Lise Meloche.

### Svjetska prvenstva 
Isakson je nastupila na pet Svjetskih prvenstava od SP 1988. do SP 1994, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 18-o mjesto na SP 1988. u utrci na 5&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 1:58.9&nbsp;min bila sporija od pobjednice Petre Behle. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat šesto mjesto na istom prvenstvu u štafetnoj utrci s Lise Meloche i Pat Konantz; kao i šesto mjesto u ekipnoj utrci s Inger-Kristin Berg, Yvonne Visser i Lise Meloche.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Isakson je imala u sezoni SK 1987/88. U SK 1988/89. na takmičenju u zapadnonjemačkom Ruhpoldingu 26. januara 1989. osvojila je 25-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km. Najbolji rezultat joj je 18-o mjesto na istom takmičenju dva dana kasnije u utrci na 7,5&nbsp;km. U štafetnim utrkama najbolji joj je plasman bilo četvrto mjesto u SK 1990/91. u Oberhofu s Yvonne Visser i Lise Meloche.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Kategorija:Biografije, Edmonton
Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Kanadski olimpijci u biatlonu
Vera Vučeva

**Vera Vučeva** () rođena 22. januara 1973. je nekadašnja bugarska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Vučeva je samo jednom nastupila na Olimpijskim igrama i to na ZOI 1992. Nastupila je samo u utrci sprinta, kada je sa  osvojila 23-o mjesto s 2:31.8&nbsp;min zaostataka i jednim promašajem iza pobjednice Anfise Rezcove, koja je nastupila za Ujedinjeni tim.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu nije nastupala.

### Svjetski kup 
U Svjetskom kupu je prvi  put nastupila 23. januara 1992. u sezoni 1991/92. u Antholzu, kada je osvojila 47-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km s 6:45.4&nbsp;min zaostatka i pet promašaja, iza pobjednice Nadežde Aleksijeve. Najbolji rezultat joj je 23-o mjesto dva dana kasnije u utrci na 7,5&nbsp;km s 1:48.2&nbsp;min zaostatka i jednim promašajem, iza pobjednice Svjetlane Pečorske.

## Kraj karijere 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1973.
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Mansko nacionalno naslijeđe

**Nacionalna baština Ostrva Man** (manski: *Eiraght Ashoonagh Vannin*) jest organizacija nacionalne baštine za Ostrvo Man, samoupravne britanske krunske zemlje. Organizacija upravlja značajnim dijelom fizičke imovine otoka, uključujući preko 3.000 hektara obale i krajolika. Također drži imovinu, arhive, umjetnička djela, biblioteke i muzejske zbirke u povjerenju za naciju Man. Ona je statutarna agencija za nacionalnu baštinu Ostrva Man i registrovana dobrotvorna organizacija (№ 603).

## Pregled 
Mansko nacionalno naslijeđe je dobrotvorni fond i registrovana dobrotvorna organizacija osnovana statutom kao (i još uvijek formalno poznata kao) **Manski muzej i nacionalni fond**. Njim upravlja upravni odbor.

Uloga organizacije je da predvodi zajednicu Ostrva Man u prepoznavanju, razumijevanju, vrednovanju i promociji svog kulturnog naslijeđa i identiteta širom svijeta.

To je određeno tijelo Vlade Ostrva Man, povezano preko Odjeljenja za ekonomski razvoj. Vlada Ostrva Man osigurava sredstva za osnovne aktivnosti fonda i neke kapitalne projekte

Također upravlja Nacionalnim muzejom i umjetničkom galerijom Ostrva Man, Nacionalnom službom za spomenike, te Nacionalnom bibliotekom i arhivom.

## Muzeji 
Mansko nacionalno naslijeđe ima sljedeće muzeje:

* Castle Rushen, Castletown
* Cregneash Folk Village, Cregneash
* Muzej Grove, Ramsey
* Kuća Manannan, Peel
* Great Laxey Wheel & Mines Trail, Laxey Wheel, Laxey
* Manski muzej, Douglas
* Nautički muzej, Castletown
* Stara gimnazija, Castletown
* Stara kuća ključeva, Castletown
* Peel Castle, Peel
* Rushen Abbey, Balasalla
* Sound Center, blizu Cregneasha
* Niarbyl, Dalby Niarbyl

## Spomenici lokaliteta i terena 
Sljedeći spomenici su pod zaštitom nacionalne baštine Ostrva Man:

* Balladoole
* The Braaid
* Cashtal yn Ard
* Cronk ny Merriu
* Kolekcija kamenog križa Mana
* Meayll Hill
* St Michael's Isle

## Prirodna baština 
Sljedeća dobra su pod zaštitom nacionalne baštine Ostrva Man:

* The Ayres
* Curraghs
* Eary Cushlin & Creggan Mooar
* Dhoon i Bulgham Brooghs
* Killabrega
* Zemljište prema moru od Marine Drivea
* Lower Silverdale
* Maughold Head & Brooghs i Gob ny Rona
* Niarbyl
* Calf Sound i Calf of Man
* Upper Ballaharry

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nacionalna baština Ostrva Man
* Prijatelji Nacionalne baštine Ostrva Man

Kategorija:Organizacije osnovane 1951.
Kategorija:Ostrvo Man
Kategorija:Vlada Ostrva Man
Kategorija:Kultura Ostrva Man
Kategorija:1951. na Ostrvu Man
Nacionalna biblioteka Farskih ostrva

mini|Nacionalna biblioteka Farskih ostrva na markici iz 1978.
[mini| Originalna zgrada biblioteke, sa slike [Flora Heilmann|Flore Heilmann iz 1937.]]
**Nacionalna biblioteka Farskih ostrva** (farski: *Føroya Landsbókasavn*) jest nacionalna biblioteka Farskih ostrva, autonomne teritorije u okviru Kraljevine Danske. Također je i javna i istraživačka biblioteka.

U biblioteci se nalazi najveća zbirka djela napisanih na Farskom jeziku, djela koja su Farani napisali na drugim jezicima ili su prevedena, te djela napisana o Farskim ostrvima.

## Historija 
Biblioteka je počela 1828, kada su danski *Amtmaður* (guverner) Christian Ludvig Tillisch (na funkciji 1825–1830) i njegov *Amtsrevisor* Jens Davidsen počeli sastavljati knjige za "Biblioteku Farskog okruga" (danski: *Færø Amts Bibliotek*). Pomagali su im danski učenjak Carl Christian Rafn i privatni građani, a 5. novembra 1828. osigurali su godišnji grant od kralja. Godine 1831. zbirka je uključivala 2860 knjiga.

Biblioteka je dobila svoju zgradu 1830, a Jens Davidsen je radio kao bibliotekar do svoje smrti 1878. Do 1850. bilo je oko 5.000 knjiga, ali projekt je stagnirao između 1878. i 1905, kada je farski parlament, Løgting, prestao dodjeljivati sredstva. Biblioteka je procvjetala počevši od 1921, pod vodstvom lingviste Madsa Andreasa Jacobsena (1891–1944), koji se školovao za bibliotekara 1920.

Od decembra 2013. u zemlji postoji i 18 općinskih i 13 školskih biblioteka, kojima prvenstveno upravlja Nacionalna biblioteka (prva općinska biblioteka koja je osnovana bila je ona u Klaksviku, 1950-ih). Osim toga, Muzej umjetnosti i neke druge institucije imaju svoje biblioteke.

## Također pogledajte 
* Spisak nacionalnih biblioteka
* Nacionalna biblioteka Danske
* Javna i nacionalna biblioteka Grenlanda

## Reference 
## Literatura 
* Ársfrágreiðing 2011., Nacionalna biblioteka Farskih ostrva (na farskom)

## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 
* Nacionalno naslijeđe Farskih ostrva
* Bøkur og skjøl , Nacionalna baština Farskih ostrva

Farska ostrva
Kategorija:Biblioteke na Farskim ostrvima
Kategorija:Biblioteke u Danskoj
Narodna biblioteka Srbije

**Narodna biblioteka Srbije** jest nacionalna biblioteka Srbije, smještena u glavnom gradu Beogradu. To je najveća biblioteka i najstarija ustanova u Srbiji, koja je u poslednja dva vijeka više puta uništena.

## Historija 
Biblioteku je 1832. osnovao knjigovezac Gligorije Vozarović u svojoj knjižari, a njenu prvu zbirku činili su pokloni izdavača i knjižara Vozarovića i drugih srpskih kulturnih ličnosti. Dimitrije Davidović je 28. februara 1832. poslao Milošu Obrenoviću pismo o uređenju biblioteke. U novembru iste godine knez Miloš je naredio da se po jedan primjerak svake štampane knjige stavi na raspolaganje biblioteci.

Tokom Prvog svjetskog rata zgrada i zbirke Biblioteke su oštećene bombardovanjem, pa je mali preostali fond radi zaštite premješten iz Beograda u Niš i Kragujevac. Oštećenja, gubici i nedostatak objekata značajno su omeli rekonstrukciju 1918. i narednih godina. Nakon rata, a prema Zakonu o narodnoj biblioteci i Zakonu o štampi, oba iz 1919, Biblioteka postaje centralna državna biblioteka i dobija pravo na nabavku obaveznog primjerka iz cijele Kraljevine Jugoslavije. Zalaganjem Jovana Tomića (1903–1927), dio originalne beogradske biblioteke vraćen je iz Sofije, Bugarska. Godine 1925. Narodna biblioteka se uselila u zgradu na Kosančićevom vencu da bi bila bombardovana i uništena u požaru 16 godina kasnije od 6. do 9. aprila 1941. na početku Drugog svjetskog rata.

Bombardovanje Luftwaffea Nacističke Njemačke na grad koji je službeno proglašen otvorenim, potpuno je uništilo zgradu Biblioteke, uključujući neprocjenjivu zbirku knjiga od 500.000 tomova, neprocjenjivu zbirku od 1424 ćiriličnih rukopisa i povelja, zbirku starih mapa, srednjovjekovnih rukopisa i grafika, otprilike 1.500 jedinica, zbirke od 4.000 časopisa kao i 1.800 naslova novina, arhivu turskih dokumenata o Srbiji i kompletne prepiske istaknutih ličnosti kulturne i političke historije Srbije, kao i sve fondove spiskova i kataloga. Cjelokupna nacionalna kulturna baština koja postoji u štampi gotovo je nestala preko noći.
* Vladimir Pištalo (2021)

## Reference 
## Vanjski linkovi
*
* Digitalna Narodna biblioteka Srbije
* Online Javni katalog Narodne biblioteke Srbije 
* Konzorcijum biblioteka Srbije za objedinjenu nabavku (KoBSON)
* The European Library
* Europeana

Kategorija:Biblioteke u Srbiji
Srbija
Kategorija:Kultura u Beogradu
Nacionalna biblioteka Andore

mini|**Hotel Rosaleda**
**Nacionalna biblioteka Andore** () osnovana je 1930, a zatim ponovo otvorena 1974. Od 2020. nalazi se u bivšem hotelu Rosaleda u Encampu.

Između ostalih funkcija, to je arhiva zakonskih primjeraka i biblioteka autorskih prava za Andoru.

## Historija 
Nacionalna biblioteka Andore osnovana je 8. septembra 1930,

* 8 ogranaka biblioteke
* 1 univerzitetsku biblioteku
* 25 školskih biblioteka

## Reference 
Andora
Kategorija:Kultura Andore
Terminologia Anatomica

***Terminologia Anatomica*** (obično skraćeno TA) je međunarodni standard za ljudsku anatomsku terminologiju. Razvio ga je Federativni međunarodni program za anatomsku terminologiju, program Međunarodne federacije udruženja anatoma (IFAA).
## Historija 
Šesto izdanje prethodnog standarda, *Nomina Anatomica*, objavljeno je 1989. Prvo izdanje *Terminologia Anatomica*, koje zamjenjuje Nomina Anatomica, razvili su Federativni komitet za anatomsku terminologiju (FCAT) i Međunarodna federacija udruženja anatomista (IFAA) i objavljeno je 1998. U aprilu 2011. ovo izdanje je objavljeno na internetu od strane Federativnog međunarodnog programa za anatomske terminologije (FIPAT), nasljednika FCAT-a. Prvo izdanje sadržavalo je 7635 latiničnih jedinica.
## Reference 
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Terminologija anatomije
José Luis Reséndez

**José Luis Reséndez Santos** (Monterrey, Nuevo León, Meksiko, 14. oktobar 1978) meksički je glumac i model, najpoznatiji po ulogama u telenovelama Televise i Telemunda.

Reséndezova najpoznatija uloga jeste ona Nazarija u seriji *Između ljubavi i mržnje*.
## Filmografija
**Amigas y rivales* – Juan
**Između ljubavi i mržnje* – Nazario 
**El juego de la vida*
**Las vías del amor*
**Clase 406* – Gilberto Bernal
**Clap, el lugar de tus sueños* — César
**Mujer, casos de la vida real*
**Maćeha* – Greco Montes
**Alborada* – Andrés Escobar
**Heridas de amor* – Fabricio Beltrán Campuzano
**Opijeni ljubavlju* – Hilario Quijano
**Amor sin maquillaje*
**Tormenta en el paraíso* – David Bravo
**Ružna Betty* – Esteban
**Un gancho al corazón* – Fausto Buenrostro
**Mujeres asesinas* – Miguel Arroyo
**Camaleones* – Pedro Recalde
**Los herederos del Monte* – José del Monte
**Flor Salvaje* – Pablo Aguilar
**Corazón valiente* – Juan Marcos Arroyo
**Dama y obrero* – Pedro Pérez
**Señora Acero* – Acasio Martínez / El Teca / Alfredo Díaz
## Reference 
Kategorija:Meksički glumci
Kategorija:Rođeni 1978.
Kategorija:Biografije, Monterrey
Odrpanče / Voljela bih

**"Odrpanče / Voljela bih"** trinaesta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton u decembru 1977. Na A-strani je pjesma "Odrpanče" komponirana u rokenrol stilu za koju je tekst napisao Slobodan Đurasović. Posebnu zanimljivost u pjesmi predstavlja prateći puhački duet Andrej Stefanović na saksofonu i Krešimir Vlašić na trubi.    
Na B-strani je balada pod nazivom "Voljela bih", u kojoj su se posebno istakli Slobodan Vujović na električnoj gitari i pjevačica Jasna Gospić. 
Muziku i aranžman za obje pjesme uradio je gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović, kao i tekst za pjesmu "Voljela bih". Također, svojom kvalitetnom instrumentalnom pratnjom istakli su se i ostali članovi ovog nekadašnjeg sarajevskog pop-rok sastava. Ovo je ujedno i druga singl ploča koju je Gospić snimila s Ambasadorima na početku njene pjevačke karijere. Zanimljivost je da je i na ovoj singl ploči bubnjeve svirao Perica Stojanović.          
Singl pločom "Odrpanče / Voljela bih" Ambasadori su potvrdili pjevački i izvođački kvalitet u okviru tadašnje jugoslavenske i sarajevske pop-rok scene iz druge polovine 1970-ih. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Dragan S. Stefanović.

## Muzički primjeri 
* Odrpanče
* Voljela bih

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1977.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Gail Niinimaa

**Gail Niinimaa** je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Gail Niinimaa nije nastupila na Olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Niinimaa je nastupila dva puta na Svjetskim prvenstvima i to na SP 1985 i na SP 1986, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 20-o mjesta na SP 1985. u utrci na 5&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom 4:57.9&nbsp;min bila sporija od pobjednice Sanne Grønlid. U ekipnim utrkama nije nastupala.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Niinimaa je imala u sezoni SK 1984/85.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Nacionalna biblioteka Turske

**Nacionalna biblioteka Turske** () je nacionalna biblioteka osnovana je 15. aprila 1946.  u Ankari, Turska.

## Historija 
Nacionalna biblioteka Turske, osnovana u Ankari, 15. aprila 1946. pod Ministarstvom obrazovanja preko Direkcije za publikacije. Biblioteka je u početku imala 8.000 štampanih djela, ali je već u prvoj godini prerasla prvobitnu zgradu, a da bi zbirka bila dostupna javnosti, 17. aprila 1947. preselila se u privremenu zgradu. Ubrzo je arhiva dostigla 60.000.

Planovi za izgradnju nove zgrade Nacionalne biblioteke počeli su 1965, nakon što se shvatilo da postojeća zgrada neće ispunjavati uslove u budućnosti. Izgradnja je počela 1973, a završena je 5. augusta 1983. Od svog završetka, biblioteka je opsluživala svoje korisnike na oko 39.000 kvadratnih metara prostora. Prema podacima za 2017, u arhivi biblioteke nalazi se 4.087.909 rukopisa i štampanih radova. Prema statistici iz iste godine, broj korisnika biblioteke, koja ima 26.478 registrovanih članova, iznosi 629.905.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*Milli Kütüphane (Nacionalna biblioteka Turske)
*Spisak nacionalnih biblioteka 

Kategorija:Biblioteke u Turskoj
Turska
Kategorija:Kultura u Ankari
Yvonne Visser

**Yvonne Visser**, rođena 9. jula 1965. u  Millarvillu, Alberta, Kanada je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Yvonne Visser je nastupila na samo jednim Olimpijskim igrama i to na Zimskim olimpijskim igrama 1992. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bila joj je 52-o mjesta na utrci na 15&nbsp;km, kada je s pet promašaja i zaostatkom 8:51.0&nbsp;min bila sporija od pobjednice Njemice Antje Harvey. U ekipnim utrkama nije nastupala.

### Svjetska prvenstva 
Visserova je nastupila na pet Svjetskih prvenstava od SP 1986. do SP 1994, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 18-o mjesto na SP 1986. kada je s dva promašaja i zaostatkom od 3:24.0&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kaije Parve. u ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo peto mjesto na istom prvenstvu u štafetnoj utrci s Lise Meloche i Ellen Gillies.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Visserove u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1985/86.

U prvom nastupu u zapadnonjemačkom Ruhpoldingu 26. januara 1989. u sezoni 1988/89. osvojila je 22-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km s pet promašaja i zaostatkom od 7:32.3&nbsp;min iza pobjednice Martina Göbel. Najbolji plasman joj je bilo drugo mjesto u  sezoni 1990/91. u Oberhofu , kada je bez promašaja i zaostatkom od 7.7&nbsp;s bila sporija iza Elin Kristiansen. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman četvrto mjesto u istoj sezoni u Oberhofu s Myriam Bédard i Jane Isakson.

## Prestanak karijere 
Živi u Nanaimu u Britanskoj Kolumbiji.

## Nagrade 
Godine 1999. proglašena je najboljim ženskim biatlonskim trenerom

## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Kategorija:Biografije, Millarville
Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Kanadski olimpijci u biatlonu