open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Velika nagrada Štajerske 2020.

**Velika nagrada Štajerske 2020.** (službeno poznata kao **"Formula 1 Pirelli Grosser Preis Der Steiermark 2020"**) automobilska je utrka Formule 1 koja se održala 12. jula 2020. na stazi Red Bull Ring u Spielbergu, u Štajerskoj, u Austriji. Ovo je bila druga trka u sezoni 2020. i prva trka za veliku nagradu Štajerske.

Vozač Mercedesa Lewis Hamilton osvojio je prvu pol poziciju u sezoni i ukupno 89. u karijeri i ostvario svoju prvu pobjedu u sezoni. Drugo mjesto zauzeo je timski kolega Valtteri Bottas, a treće mjesto osvojio je vozač Red Bulla Max Verstappen.

## Rezultati treninga 
### Prvi trening 
Vremena prvih pet vozača na prvom treningu.

### Drugi trening 
Vremena prvih pet vozača na drugom treningu.

### Treći trening 
Treći trening pred veliku nagradu Štajerske otkazan je zbog loših vremenskih uslova uzrokovanih obilnom kišom.

## Kvalifikacije (subota) 
: Lando Norris – kažnjen za 3 mjesta – pretjecanje pod žutim zastavama na prvom treningu.
: Charles Leclerc – kažnjen za 3 mjesta – ometanje Kvjata u kvalifikacijama.
: Antonio Giovinazzi – kažnjen za 5 mjesta – zamjena mjenjača.
: Romain Grosjean nije uspio ostvariti 107% vrijeme; ali je dobio dozvolu za trku od sudija. Počeo utrku iz boksa nakon što je napravio izmjene u automobilu tokom "Parc Ferme".

## Trka (nedjelja) 
## Rangiranje nakon utrke 
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je prvih 5 plasmana uključeno za obje tabele.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 85. pobjeda za Lewisa Hamiltona;
* 1. najbrži krug za Carlosa Sainza.

### Konstruktori 
* 104. pobjeda za Mercedes.

### Motor 
* 190. pobjeda za Mercedes.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  formula1.com – Rezultati 1. treninga
*  formula1.com – Rezultati 2. treninga
*  formula1.com – Rezultati kvalifikacija
*  formula1.com – Rezultati utrka
*  statsf1.com - detalji utrke

Štajerska
Kategorija:2020. u Austriji
2020
Haloarchaea

[250px|thumb|Halofilni jednoćelijski organizmi  daju boje ovom baznu za isparavanje. Zavisno od razine [saliniteta, dominiraju različite vrste (među njima i halobakterije), što uvjetuje različite boje.]]
**Haloarchaea** ili ranije **Halobacteria** ili **Halomebacteria**  je razred organizama se nalazi u vodi koja je zasićene ili gotovo zasićena solju. Nazivaju ih još i halofili, mada se ovaj naziv odnosi i na druge organizme koji žive u medijima sa velikom koncentracijom soli. Svojim pigmentom stvaraju crvene površine bakteriorodopsina. Koriste ovaj pigment za apsorpciju svjetlosti, koja će biti izvor energije za stvaranje adenozin-trifosfata. Ovaj postupak nije povezan sa drugim oblicima fotosinteze. Oni nisu u mogućnosti ostvarivati  dobijati ugljik iz ugljik-dioksida.

Halobakterije imaju plinske vezikule da lebde, pa su to aerobne. Pod anaerobnim uslovima, inducira da sintezom membrane i plinskih vezikula pluta u vodenom okruženju. Flotacija se povećava sa dostupnošću svetlosti bombardiranjem elektrona i oksidativnom fotofosforilacijom.
 
Halobakterije mogu preživjeti u zaslanjenom okruženju, budući da osim fotosinteze imaju zaseban put stvaranja energije. Neki dijelovi njihove ćelijske membrane obojeni su [ljubičasto]. Ovi dijelovi potiču fotosintetske reakcije s pigmentom bakteriorodopsin umjesto hlorofila. To im omogućava da stvore gradijent protona kroz ćelijsku membranu koja omogućava stvaranje ATP za sopstvenu upotrebu.

## Također pogledajte
*Halofili

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Taxones de la familia de las halobacteriaceas
* List of Prokaryotic Names with Standing in Nomenclature - Class *Halomebacteria*
* List of Prokaryotic Names with Standing in Nomenclature - Order *Halobacteriales*
* List of Prokaryotic Names with Standing in Nomenclature - Family *Halobacteriaceae*
* Clase *Halobacteria* Taxonomicon
* Halobacteria NCBI Taxonomy Browser

Kategorija:Archaea
Kategorija:Ekstremofili
Petrovac na Moru

mini|280px|Petrovac na Moru, gradska plaža
**Petrovac na Moru** (ćir. *Петровац на Мору*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Budva, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Budva.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Petrovac na Moru je imao 1.398 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1919. iskazivano pod imenom **Kastel Lastva**.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Crkva Sv Ilije Petrovac.jpg|srpska pravoslavna crkva "Sv. Ilija"
Datoteka:KatičiSvetaNeđelja.jpg|ostrva Katič i Sv. Neđelja
Datoteka:Petrovac 2010-04-06 - panoramio - Zlatomir Bacic (Back… (1).jpg|detalj
Datoteka:Petrovac 2010-04-06 - panoramio - Zlatomir Bacic (Back… (3).jpg|gradska ulica
Datoteka:Petrovac 2010-04-06 - panoramio - Zlatomir Bacic (Back… (4).jpg|arhitektura
Datoteka:Petrovac, 2014-04-22 - panoramio (2).jpg|šetalište
Datoteka:Petrovac, 2014-04-22 - panoramio (3).jpg|gradski detalj
Datoteka:Petrovac, 2014-04-22 - panoramio.jpg|gradski detalj
Datoteka:Hotel Danica, Petrovac, 2014-04-22 - panoramio.jpg|hotel "Danica"
Datoteka:Petrovac, Montenegro - panoramio (23).jpg|obala
Datoteka:Венецианская крепость "Кастелло".JPG|kastel

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Kategorija:Naselja u Boki
Severska vas

**Severska vas** je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Ajdovščina, regija Goriška, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ajdovščina. 1952. naselje je ukinuto i priključeno naselju Budanje.

## Stanovništvo
**Napomena**: *U 1952. priključeno naselju Budanje u kom su sadržani podaci u 1948.*

#### Teritorijalna organizacija i pripadnost naselja
**Napomena**: ***MNO** je skr. za **Mjesni narodni odbor**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Plazmogamija

[thumb|250px|Rani stadij plazmogamije kod *[Rhizopus* sp. pod svjetlosnim mikroskopom, na početku formiranja nezrele zigosporangije. A = Haploidna gamatangija (*n*), B = Suspenzor]] 
**Plazmogamija**  je oblik  spolnog razmnožavanja gljiva, u kojem se protoplazma dviju roditeljskih ćelija (obično iz miceliji) spaja bez fuzije jedra, čime efektivno dovodi dva haploidna  bliska jedra u istoj ćeliji. Nakon ovog stanja slijedi kariogamija, gdje se dva jedra spajaju i zatim ulaze u proces  mejoze kako bi nastale spore.

Dvojedarno stanje koje dolazi nakon plazmogamije često će ostati dugo generacija prije nego što gljive dožive kroz kariogamiju. Kod nižih gljiva, plazmogamiju obično odmah prati i kariogamija.

## Reference
Kategorija:Mikologija
Kategorija:Razmnožavanje
Gametangija

a (crveno) i oogonija (desno) alge *Chara contraria*.]]
**Gametangija** – u botanici –  je naziv za spremnik u kojem se formiraju spolno diferencirane reproduktivne ćelije (gameti), koje služe za spolno razmnožavanje.

U njemačkoj i engleskoj literaturi, *gametangium* se odnosi na pojedinačne ćelije talofita  (kao što su gljive) u kojima se gamete tvore i na višećelijskim gametangijama sa sterilnim zidom (mahovine)  i vaskularne biljke). U francuskoj literaturi izraz je ograničen na potonje značenje.

U slučaju mahovina i vaskularnih biljaka (paprati i sjemenjače) ženske  gametangije arhegonije  nazivaju se muški anteridije. Gametangija formira gametofite sa  smjenom generacija.

U slučaju algi i gljiva ženska  gametangija naziva se oogonija,  a mušk anteridija, spermatogonija ili androgametocist.
Ako se gamete ne otpuste prije spolog procesa, ali se cjelokupna gametangija spoji, to je "gametangiogamija". Gametangija može biti istog dizajna (izogametangiogamija) ili različitog (anizogametangiogamija).

Termin  gametangija u nauku uveo je Eduard Strasburger 1877., istovremeno s imenom gamet.

## Reference
Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Razmnožavanje
Kategorija:Germinativne ćelije
Spisak nacionalnih parkova u Bjelorusiji

U Bjelorusiji postoje **četiri nacionalna parka**. Bjalovješka pušča prekogranični je park između Bjelorusije i Poljske, a također je na UNESCO-ovom spisku Svjetske baštine. Parkovi pokrivaju malo više od 5.000&nbsp;km2.

## Nacionalni parkovi 
## Također pogledajte 
* Zaštićena područja u Bjelorusiji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Belaviaservice
* Parkovi i rezervati u Bjelorusiji


Bjelorusija
Sveti Stefan (Budva)

mini|280px|Sveti Stefan, gradska plaža
**Sveti Stefan** (ćir. *Свети Стефан*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Budva, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Budva.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Sveti Stefan je imao 364 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Svaty Stefan, kosteliky z 14. a 16. stoleti.jpg|srpska pravoslavna crkva "Sv. Stefan" i još jedna od ukupno četiri gradske crkve
Datoteka:Svaty Stefan, dvorky mezi domy.jpg|gradski detalj
Datoteka:Svaty Stefan, hradebni ulicka.jpg|gradska ulica
Datoteka:Svaty Stefan, domky rybaru Pastrovicu, premenene na lux. apa.jpg|stare paštrovske kuće
Datoteka:Svetistefan1756.JPG|pogled na grad
Datoteka:Sveti Stefan (26871691021).jpg|pogled na more
Datoteka:Crvena Glavica, 2014-04-24 - panoramio (2).jpg|Crvena glavica
Datoteka:Villa Miločer.jpg|Miločer, vila kraljice Marije
Datoteka:Budva - Sveti Stefan 4.jpg|stijene
Datoteka:Budva - Küste um Sveti Stefan.jpg|krajolik
Datoteka:Budva Purger 11545.jpg|Sveti Stefan na staroj razglednici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Kategorija:Naselja u Boki
Sveti Stefan

Sveti Stefan ili Sveti Stjepan, ime više hrišćanskih svetitelja:

* Sveti Stefan Prvomučenik je hrišćanski svetac i rođak apostola Pavla, pravoslavna crkva ga proslavlja 9. januara, a rimokatolička 26. decembra
* Sveti Stefan Carigradski je živio početkom 6. i početkom 7. vijeka. Pravoslavna crkva ga proslavlja 12. marta
* Sveti Stefan I Carigradski je bio carigradski patrijarh (889-893) iz makedonske dinastije. Pravoslavna crkva ga proslavlja 30. maja 
* Sveti Stefan I Ugarski, Sveti Ištvan, je bio prvi kralj Ugarske (1001-1038) i svetitelj 
* Sveti Stefan Dečanski je bio srpski kralj (1321-1331) i svetitelj. Pravoslavna crkva ga proslavlja kao "Mratindan" 24. novembra
* Sveti Stefan Permski je bio permski episkop koji je živio u XIV vijeku. Pravoslavna crkva ga proslavlja 9. maja
* Sveti Stefan Štiljanović je posljednji knez Paštrovića i svetitelj koji je živio u drugoj polovini XV i prvoj polovini XVI vijeka. Pravoslavna crkva ga proslavlja 17. oktobra
* Sveti Stefan Pečerski je bio vladimirski episkop koji je živio u 11. vijeku. Pravoslavna crkva ga proslavlja 10. maja
* Sveti Stefan Piperski je bio hrišćanski podvižnik 17. vijeka iz Crne Gore. Pravoslavna crkva ga proslavlja 2. juna
* Sveti Stefan, ispovjednik Surožski, hrišćanski svetitelj iz 8. vijeka

**Crna Gora**:

* Sveti Stefan (Budva), grad u općini Budva

## Također pogledajte
* Stefan
Stefan

**Stefan** od grčkog Stephanos(Στεφανοσ), u značenju ovjenčani, krunisani

* Stefan (ime), muško ime; Pojavljuje se u varijantama Stefan/Stefko, Stepan/Stepa, Stevan/Steva/Stevo/Stevica, Stjepan/Stjepko, Stipan/Stipe/Stipica, Šćepan, Štefan/Štef itd.
* Stefan (vladar), vladarska titula
također i ime većeg broja srednjovjekovnih vladara i hrišćanskih svetitelja

## Također pogledajte
* Sveti Stefan
* Štefan
Spisak jezera na Kosovu

Ovo je **spisak jezera na Kosovu**. Spisak je nepotpun a jezera su navedena po abecednom nizu, s nekim od osnovnih podataka.

mini|Lokacija jezera na Kosovu

*
Kosovo
Jezera
Muallim

**Muallim** (uz: mualim), muallima (uz: mualima) riječ je arapskog porijekla, a znači „učitelj“, „učiteljica“.

## Etimologija 
Korijen riječi muallim (IPA: /mu.ʕal.lim/ ) je ع ل م (ʿ-l-m), a izvedena je od glagolskog pridjeva radnog glagola عَلَّمَ - ʿalleme; „učiti“.

Imenica مُعَلِّم muʿallim (muški rod množina:مُعَلِّمُون - muʿallimūn; ženski rod jednina:مُعَلِّمَة -muʿallima) ima značenje:

* učitelj, nastavnik, instruktor, tutor, pedagog, odgajatelj
* majstor trgovine
* navigator, vrsta službenika za usklađenost standarda i procedura na brodu, koji provjerava jesu li tehničke stvari na brodu ispravne

### U drugim jezicima 
Pored bosanskog, ova riječ se udomaćila i u drugim jezicima:

* azarbejdžanski: müəllim
* Hausa: mālàmī
* malteški:mgħallem
* nogajski: мугалим (mugalim)
* Svahili: mwalimu
* ujgurski:|مۇئەللىم (mu'ellim)

## Etimologija (od glagolskog pridjeva trpnog) 
Korijen riječi muallem (IPA: / mu.ʕal.lam/ ) također je ع ل م (ʿ-l-m), a izvedena je od glagolskog pridjeva trpnog glagola عَلَّمَ - ʿalleme; „učiti“.

Pridjev مُعَلَّم muʿallem (muški rod množina:مُعَلَّمُون - muʿallemūn; ženski rod jednina:مُعَلَّمَة -muʿallema odnosno množina:مُعَلَّمَات‎ - muʿallemāt), ima značenje: Početkom 1917/1918. školske godine Darul-muallimin je ujedinjena s Gazi Husrev-begovom medresom kao zasebna jedinica.

## Literatura 
Dr. Senahid Halilović, PRAVOPIS BOSANSKOGA JEZIKA ZA OSNOVNE I SREDNJE ŠKOLE, II izdanje, Zenica 2004., str. 22

Mina Kujović, NADZORNIČKI IZVJEŠTAJ ZA DARUL-MUALLIMIN U SARAJEVU IZ 1916. GODINE, Novi Muallim, proljeće 2017, god. XVIII, br. 69, str. 96-99

## Reference 
Kategorija:Islam
Kategorija:Arapski jezik
Kategorija:Vjeroučitelj
Muallim (čvor)

**Muallim** je riječ arapskog porijekla a znači *učitelj*, odnosno *učiteljica*.

Može se odnositi na:

*Muallim/mualim, učitelj, vjeroučitelj,
*Muallim, časopis,
*Al-Mualim, lik iz Ubisoft-ove video-igre Assassin's Creed,
*Al-Mu`allim, kompilacijski album Sami Yusufa,
*Mualim (okrug), jedanaesti okrug u Peraku, Malezija,
*Mualim (ostrvo), malo ostrvo u grupi ostrva Vojvoda od Jorka u arhipelagu Bismark, Papua Nova Gvineja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Višeznačne odrednice
Janez Vajkard Valvasor

**Janez Vajkard Valvasor** () bio je kranjski plemić, geograf, polihistor, historičar, topograf, etnograf, crtač i član Londonskog kraljevskog društva za unaprjeđenje prirodnih znanosti.

## Život 
mini|Valvasor na freski Jurija Šubica, naslikanoj 1885.
Janez Vajkard Valvasor se rodio 28. maja 1641. godine na Starom trgu u Ljubljani. Njegovi roditelji su bili Ana Marija Ravbar i pokrajinski odbornik Jernej Valvasor, potomak stare plemićke porodice iz Bergama. Valvasorov otac je bio vlasnik zemljišta Gamberk i Medija u Izlakama, gdje je mladi Valvasor proveo svoje djetinjstvo zajedno sa 16 braće i sestara. Naslov barona je prema mišljenju historičara Borisa Goleca pripisao sam sebi.

Gimnaziju je završio kod Isusovaca u Ljubljani. O njegovom školovanju i bogatstvu govori i ogromna biblioteka u kojoj je imao sva tada značajna djela. Skupljao je instrumente, stari novac i razne zanimljivosti. U svojim radovima se trudio pisati objektivno, ali ga je snažno obilježila vjera u vraga i vještice. Svoje znanje je popunjavao putujući po inostranstvu (Njemačka, Sjeverna Afrika, Francuska, Švicarska) i u vojnim službama pa je 1663. i 1664. godine sudjelovao u ratovima protiv Osmanlija. Kad se 1672. godine vratio, kupio je tvrđave Bogenšperk, Črni potok i porušenu tvrđavu Lichtenberg te kuću u Ljubljani. Sve to bogatstvo je kasnije morao prodati zbog troškova. Godine 1692. je ostao bez većine svoje imovine koju je uložio u putovanja i u knjige. Iste godine kad je kupio sve svoje bogatstvo, oženio se s trinaestogodišnjom Anom Rozino Graffenweger s kojom je imao devet djece. Petero je umrlo vrlo rano, a Rozina je umrla pri porodu zadnjeg djeteta. Tri mjeseca nakon njene smrti oženio se sa Anom Maksimilo Zetschker. S njom je imao još četvero djece. Iste godine kad je bilo kršteno njegovo zadnje dijete je Valvasor umro, i to godine 1693. u 52. godini u Krškom.

## Polihistor 
Valvasor je bio stručnjak u više područja znanosti (polihistor). Njegovi radovi nisu bili ograničeni na jedno područje ili nauku, već su obuhvatali nekoliko različitih područja. Iako je po zanimanju bio vojnik, veći je dio života proveo u znanosti, sakupljajući i proučavajući Kranjsku, središnji dio današnje Slovenije te je tako zapustio opsežni naučni rad. Valvasor je bio jedan od prvih sistematičnih kartografa u Sloveniji. Prvi se bavio bakropisom i osnovao svoju grafičku kompaniju. O njegovom obrazovanju i bogatstvu svjedoči i moćna biblioteka u kojoj je u to vrijeme imao sva važnija naučna djela. Skupljao je instrumente, stari novac i razne zanimljivosti. U svojim djelima nastojao je pisati objektivno, ali su ga vjera u vraga, vještice itd. snažno obilježili. Trošak aktivnosti premašio je njegove financijske mogućnosti, pa je 1692. godine rasprodao većinu svoje imovine. 

Zahvaljujući svom doprinosu slovenskoj znanosti i kulturi, Valvasor je jedna od ključnih ličnosti slovenske historije. Bio je prikazan na novčanici od 20 SIT.
Kategorija:Rođeni 1641.
Kategorija:Umrli 1693.
Kategorija:Slovenski historičari
Kategorija:Slovenski plemići
Kategorija:Janez Vajkard Valvasor
Narod i pravda

**Narod i pravda** (**NiP**) jest bosanskohercegovačka politička stranka desnog centra.

## Historija 
Osnovana je 12. marta 2018. godine, nakon što je Elmedin Konaković dao ostavku na sve stranačke funkcije u Stranci demokratske akcije. Osnivačka skupština održana je istog dana, u prisustvu 60 osnivača, na kojoj je Konaković izabran za predsjednika, Senada Bosno i Elvedin Okerić dopredsjednici, a Mirza Selimbegović generalni sekretar.

## Izbori 
Na općim izborima održanim iste godine, stranka je osvojila 6 mjesta u Skupštini Kantona Sarajevo, dva mjesta u predstavničkom domu FBiH i jedno mjesto u domu naroda FBiH.

### Parlament 
## Napomene 
## Reference 
Kategorija:Političke stranke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Političke stranke osnovane 2018.
*
Kategorija:Bošnjačke političke stranke
Kategorija:Bošnjačke političke stranke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Trojka (koalicija)
Kategorija:Liberalne političke stranke u Bosni i Hercegovini
Donja Lastva

mini|280px|Donja Lastva, rimokatolička crkva "Sv. Rok"
**Donja Lastva** (ćir. *Доња Ластва*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Tivat, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Tivat.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Donja Lastva je imala 751 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Crkva svetog Roka u Donjoj Lastvi.jpg|detalj sa crkve
Datoteka:Crkva svetoga Roka.jpg|crkveni oltar
Datoteka:Iz Donje Lastve prizor.jpg|rimokatolička kapela
Datoteka:Kapela u Donjoj Lastvi.jpg|unutrašnjost kapele
Datoteka:Donja Lastva, Montenegro - panoramio - ines lukic.jpg|obala
Datoteka:Donja Lastva, Montenegro - panoramio - ines lukic (3).jpg|gradski detalj
Datoteka:Downtown Tivat - panoramio.jpg|šetalište
Datoteka:Jadranska magistrala, Donja Lastva, Montenegro - panoramio.jpg|pogled na more u bokokotorskom zalivu
Datoteka:Prizor iz Donje Lastve.jpg|spomenici na mjesnom katoličkom groblju
Datoteka:Zalazak 987 - panoramio.jpg|zalazak sunca

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Kategorija:Naselja u Boki
Euryarchaeota

**Euryarchaeota** (grčki εὐρύς - *eurus* = široko + ἀρχαῖα - *arhea* = staro, u smislu  široki stari kvalitet)  je  jedno od dva koljena u domenu Archaea. Drugo je Crenarchaeota.

## Opis 
"Euryarchaeota" su različiti po izgledu i metaboličkim svojstvima. Koljeno sadrži organizme različitih oblika, uključujući i štapičaste i koke. Može se pojaviti ili gram-pozitivnom ili gram-negativnom obliku, ovisno o tome je li u ćelijskom zidu prisutan  pseudomurein. Također imaju različite načine života, uključujući metanogene, halofile, reduktore sulfata i ekstremne termofile u svakom.

Iako se ranije mislilo da euryarchaeota žive samo u ekstremnim sredinama (u smislu temperature, sadržaja soli i / ili pH), članak Korzkovkova i ostalih, pokazao je da također žive u umjerenim sredinama, poput niskotemperaturnih kiselih okruženja. U nekim slučajevima euriarhaeote premašile su broj prisutnih bakterija. Pronađene su i u drugim umjerenim sredinama, kao što su izvori vode, močvare, tla i rizosfere.

Neke Euryarchaeota su vrlo prilagodljive; organizmi reda Halobacteriales obično se nalazi u izuzetno slanim i sumpornim okruženjima, ali mogu rasti i u koncentraciji soli nižoj od one u morskoj vodi, od  2,5%. i Nacionalnom centru za biotehnološke informacije (NCBI)

U filogeniji zasnovanoj na 16S rRNK-baziranom oslobađanju 121 LTP iz Projekta „Sve vrste živih stabala“ (''The All-Species Living Tree' Project'')

 
Napomena:
♠ Soj se nalazi u popisu Nacionalnog centra za biotehnološke informacije  (NCBI), ali ne i na Listi of prokariotskih imena sa uspostavljenom nomenklaturom (LPSN).

## Takošer pogledajte
* Archaea 
* Monera

## Reference
## Dopunska literatura
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
* Comparative Analysis of Euryarchaeota Genomes (at United States Department of Energy|DOE's Integrated Microbial Genomes System)`1


Kategorija:Archaea
Spisak jezera u Rusiji

**Spisak jezera u Rusiji** predstavlja spisak većih jezera ove državi na čijoj teritorije se nalazi oko 2 miliona jezera ukuone površine veće 350.000&nbsp;km2 (bez Kaspijskog jezera).

Ukupne rezerve vode u jezerima Rusije iznose 26.000&nbsp;km3. Većina jezera ledničkog je porijekla.

Najveća jezera u evropskom dijelu Rusije (koja se nalaze uglavnom u sjeverozapadnom dijelu) su Ladoga i Onega (17.680 odnosno 9.720&nbsp;km2).

Najveće jezero u Sibiru i Rusiji (izuzev Kaspijskog jezera) je Bajkalsko jezero koje je ujedno i najdublje na svijetu. Ovo jezero sadrži oko 85% slatke jezerske vode u Rusiji i 22% svjetskih rezervi slatke vode. Dužina jezera je 636&nbsp;km, prosječna širina oko 48&nbsp;km a površina jezera je 31.700&nbsp;km2.

## Spisak jezera 
Spisak ruskih jezera površine veće od 200&nbsp;km2 dat je u sljedećoj tabeli.

*
Rusija
Jezera
Muderris (čvor)

**Muderris** je riječ arapskog porijekla, a znači *profesor*.

Može se odnositi na:
* Muderris, profesor, predavač
* Nezim Halilović, poznatiji po nadimku "Muderris"
Muderris

**Muderris** (uz: muderis) riječ je arapskog porijekla, a znači "profesor".

## Etimologija 
Korijen riječi *muderris* je د ر س‎ (d-r-s), a izvedena je od glagolskog pridjeva radnog glagola دَرَّسَ‎ derrese; "učiti".

Imenica مُدَرِّس muderris (muški rod množina: مُدَرِّسُون‎ – muderrisūn; ženski rod jednina:  مُدَرِّسَة‎ – muderrisa) ima značenje:

* profesor, nastavnik, tutor
* učitelj,
* majstor

## Etimologija (od glagolskog pridjeva trpnog) 
Korijen riječi *muderres* također je د ر س‎ (d-r-s), a izvedena je od glagolskog pridjeva trpnog glagola دَرَّسَ‎ derrese; "učiti".

Pridjev مُدَرَّس muderres (ženski rod jednina: مُدَرَّسَة‎ – muderresa, ženski rod množina مُدَرَّسَات‎ – muderresāt;  muški rod množina:  مُدَرَّسُون‎ – muderresūn) ima značenje: ili univerziteta (medreset-ul-džāmiʿa, džāmiʿ-ul-islamijje ili samo džāmiʿa).

U Bosni i Hercegovini je u drugoj polovini 19. i početkom 20. vijeka djelovala je Darul-muallimin (Učiteljska kuća, odnosno učiteljska škola koja je početkom 1917/1918. školske godine ujedinjena s Gazi Husrev-begovom medresom kao zasebna jedinica), državna škola u kojoj su se obrazovali muallimi koji su nakon završenog školovanja, pored podučavanja djece u sibjan mektebima i mektebi ibtidaijama, mogli predavati u nižim medresama u zvanju muderrisa.

## Reference 
Kategorija:Islam
Kategorija:Arapski jezik
Albino (reper)

**Stjepan Jelica** poznatog američkog pjevača Post Malonea i njegove pjesme Rockstar. Iza sebe ima veliki broj singlova, a sarađivao je sa brojnim muzičarima i pjevačima kao što su Edo Maajka, Klinac, Zoza, Helem nejse, Edita Aradinović. Stjepan je oduvijek odbijao misliti o tome kao o hendikepu, Glas u galami, te mnoge druge. Svoj prvi EP album je objavio 2017. godine pod nazivom Rulet. Popularnost među publikom je doživio kada je objavio cover/remix pjesmu Rasta gdje upoznaje Miloša Jovanovića - Rebija i Branislava Pećaranina, ekipu iz 3Pointsa
* Nema ljubavi na ler duet sa Makk (2017)
* Rasta (Rockstar remix) (2018)
* Sveti Weed (2020)
* Makadam (2020)
* Rat i mir (2020)
* Svjestan (2020)
* Glas u galami (2020)
* 4x4 (2020)
* 15 (2020)
* 30.februar(2020)

### Albumi 
* Rulet (EP, 2017)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1998.
Kategorija:Biografije, Jajce
Kategorija:Bosanskohercegovački pjevači
Kategorija:Bosanskohercegovački kantautori
Kategorija:Živi ljudi
Paramilon

**Paramilon** je ugljikohidrat sličan škrobu. Hloroplasti u rodu *Euglena* sadrže hlorofil koji pomaže u sintezi ugljikohidrata koji se skladište u obliku škrobnih granula i paramilona. Paramilon se stvara u pirenoidima euglena. Euglenidi imaju hlorofile a i b, a fotosintetetske proizvode pohranjuju u neobičnom obliku koji se naziva paramilonski škrob, β-1,3 polimer glukoze. Paramilon je uskladišten u tijelima sličnim šipkama širom citoplazme, zvana paramilonska tijela, koja su na svjetlosnoj mikroskopiji često vidljiva kao bezbojne ili bijele čestice. Njihov oblik je često specifičan za vrste roda *Euglena* koje ih proizvode.

## Reference
Kategorija:Polisaharidi
Pyramimonas

***Pyramimonas*** je rod  zelenih algi iz reda Pyramimonadales.
  *Pyramimonas* sp., skala = 1.0&nbsp;μm]]
## Reference
Kategorija:Alge
Kategorija:Pyramimonadophyceae
Dobrota (Kotor)

mini|280px|Dobrota, rimokatolička crkva "Sv. Matej"
**Dobrota** (ćir. *Доброта*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Kotor, Crna Gora. U suštini predstavlja prigradsko naselje gradskog (urbanog) tipa grada Kotora sa kojim *de facto* čini jedinstvenu cjelinu.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Kotor.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Dobrota je imala 8.189 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Iglesia_de_San_Eustace,_Dobrota,_Bahía_de_Kotor,_Montenegro,_2014-04-19,_DD_09.jpg|rimokatolička crkva "Sv. Eustahije"
Datoteka:Dobrota, sant'eustachio, interno 01.JPG|unutrašnjost crkve
Datoteka:Along the Waterfront at Dobrota (Explore 9-6-13) (9687373142).jpg|stare gradske kuće
Datoteka:Curiosity (28329938277).jpg|gradski detalj
Datoteka:Dobrota House and Boats (9840788016).jpg|obala
Datoteka:Dobrota, Bahía de Kotor, Montenegro, 2014-04-19, DD 11.JPG|obala
Datoteka:E80, Dobrota, Montenegro - panoramio (1).jpg|marina
Datoteka:Dobrota, Montenegro - panoramio (11).jpg|gradski detalj
Datoteka:Dobrota, Montenegro - panoramio (18).jpg|kišni dan u Kotorskom zalivu
Datoteka:Zalazak 987 - panoramio.jpg|panorama
Datoteka:Dobrota, Montenegro - panoramio (7).jpg|detalj
Datoteka:Dobrota, Montenegro - panoramio (8).jpg|gradske kuće
Datoteka:Dobrota, Montenegro 2017.jpg|ulica
Datoteka:DobrotaPalazzi(1).jpg|vile na obali
Datoteka:Pogled ... - panoramio.jpg|krajolik
Datoteka:Preview of the Bay of Kotor from Dobrota Palazzi resort.jpg|obala
Datoteka:View of Kotor, Montenegro.jpeg|Kotorski zaliv
Datoteka:Rudolf von Alt - Ansicht von Dobrota gegen Mula bei Cattaro - 1841.jpg|Rudolf von Alt: "Ansicht von Dobrota gegen Mula bei Cattaro" (1841)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Kategorija:Naselja u Boki
Alexander Löhr

mini|desno|Löhr 1939.
**Alexander Löhr** (Drobeta-Turnu Severin, 20. marta 1885. – Beograd, 26. februara 1947.) bio je njemački vojnik, oficir u vojskama Austro-Ugarske, Republike Austrije, te nakon nacističke okupacije Austrije i oficir nacističkih zračnih snaga Trećeg Rajha, Luftwaffea.

## Biografija 
### Mladost 
Alexander Löhr rođen je u Kraljevini Rumuniji 20. maja 1885. godine. Bio je najmlađe dijete u svojoj porodici. Zbog vjere majke, pripadao je Istočnoj pravoslavnoj crkvi. Löhr je, poput svoje braće, pohađao carsku njemačku osnovnu školu. 1903. godine postavljen je u Beč, gdje je do 1906. pohađao Terezijsku vojnu akademiju u Burg Wiener Neustadt, a zajedno je sa svoja dva brata tokom ljetnih praznika proputovao  Ruskim i Osmanlijskim carstvo, kao i Grčkom i Egiptom. Diplomirao je na vojnoj akademiji 18. augusta 1906.

### Međuratno Razdoblje 
Löhr, koji je unapređen u čin majora 1. jula 1920, primljen je u novoformirane austrijske oružane snage 1. septembra 1920. 15. marta 1938. godine prebačen je u Luftwaffe, gdje je postao komandant Luftwaffeovih snaga u Austriji. Do tada je unaprijeđen u general-poručnika. Bio je zapovjednik Luftflottea (Zračne flote 4) na Istoku, od maja 1939. do juna 1942. godine.

### Drugi svjetski rat 
Na početku Drugog svjetskog rata Löhr je postao komadant 4. zračne flote. Bio je učesnik napada na Jugoslaviju, Sovjetski Savez i Poljsku. Zračne snage kojim je komandovao bombardovale su Beograd. Zapovjedao je prvim većim antipartizanskim operacijama u NDH. Veći dio rata, kao nadležni general, bio je u stalnoj vezi s njemačkim predstavnicima u NDH, te je bio upoznat sa stanjem i problemima u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Prilikom propasti NDH, zapovjedao je povlačenjem njemačke vojske na sjever. Potpisao je kapitulaciju 9. maja 1945. i predao se partizanima u Sloveniji, ali je tri dana poslije pobjegao i uspio se probiti do Britanaca kojima se predao. Britanci su ga izručili jugoslavenskim komunističkim vlastima.

## Presuda i smrt 
Sudilo mu se za ratne zločine počinjene za vrijeme antipartizanskih operacija vođenih tokom 1943, uključujući ubijanje talaca i paljenje sela, kao i nepoštovanje bezuslovne kapitulacije Njemačke. Nakon što je osuđen za počinjene zločine pogubljen je strijeljanjem 26. februara 1947. u Beogradu. Također osuđeni na smrt i pogubljeni vješanjem bili su zapovjednik SS-a August Schmidhuber i visoki oficiri Wehrmachta Johann Fortner, Fritz Neidholdt, Günther Tribukait i drugi.

## Reference 
Kategorija:Umrli 1947.
Kategorija:Rođeni 1885.
Kategorija:Austrijski ratni zločinci
Kategorija:Austrijanci njemačkog porijekla
Arta (regija)

**Regija Arta** () jedna je od 6 regija Džibutija. Površinom je druga najmanja regija, poslije regije glavnog grada Djiboutija. Prema podacima iz 2019. u regiji je živjelo 50.017 stanovnika što je gustoća od 28 stanovnika po km2.

## Historija 
Nomadski način života u regiji Arta datira najmanje 2.000 godina. Tokom srednjeg vijeka, regijom Arta vladali su Ifatski i Adalski sultanat. Kasnije je činila dio francuskog protektorata Somalilanda u prvoj polovini 20. stoljeća. U naselju Loyada, sa predivnim plažama i slikovitim plantažama palmi, nalaze se grobnice velikih historijskih vođa ove regije. Negdje na pola udaljenosti između Loyade i Djiboutija, nalazi se malo naselje Damerjog s očuvanim tradicionalnim sistemom navodnjavanja. Regija Arta nalazi se na granici sociolingvističkih etničkih grupa Afara i somalskih Isa.

## Geografija 
[thumb|left|Plaža u [Tadžurski zaliv|Tadžurskom zalivu]]

Regija se nalazi u južnom i centralnom dijelu zemlje, a graniči s regijama: Tadžura na sjeveru, Djibouti na sjeveroistoku, Dikhil i Ali Sabieh na jugu kao i sa Somalijom na istoku.

Glavni grad regije je Arta. Ostali gradovi su: We`a, Damerjog i Loyada. Planina Hemed s visinom od 1.103 metara predstavlja najvišu tačku regije.

## Reference 
Arta
Kategorija:Regija Arta
Perast

mini|280px|Perast, rimokatolička crkva "Sv. Nikola"
**Perast** (ćir. *Пераст*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Kotor, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Kotor.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Perast je imao 269 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Perast 4.jpg|unutrašnjost crkve "Sv. Nikola"
Datoteka:Church of Our Lady of the Rocks 3.jpg|rimokatolička crkva "Gospa od Škrpjela"
Datoteka:Perast, isola di nostra signora dello scoglio, interno 01.JPG|unutrašnjost crkve
Datoteka:Perast, isola di nostra signora dello scoglio, museo, 01.JPG|crkva Gospe od Škrpjela, muzej
Datoteka:Perast, chiesetta.JPG|rimokatolička crkva "Sv. Marko"
Datoteka:Perast, chiesa.JPG|rimokatolička crkva "Gospa od Ružarija"
Datoteka:Muzeum miejskie w Peraście 02.JPG|palata Bujović, gradski muzej
Datoteka:Perast, palazzo bujovic (museo), interno 02.JPG|palata Bujović, unutrašnjost
Datoteka:Matija Zmajevich.jpg|spomen-bista Matije Zmajevića
Datoteka:Tripo Kokolja - Perast.jpg|spomen-bista slikara Tripa Kokolje
Datoteka:Остров Святого Георгия .jpg|ostrvo Sv. Đorđe sa samostanskom crkvom
Datoteka:Bay of Kotor from Perast.jpg|pogled na Kotorski zaliv
Datoteka:Bay of Kotor near Perast (5) (29242222074).jpg|krajolik
Datoteka:E65, Perast, Montenegro - panoramio.jpg|more
Datoteka:Idemo gore - panoramio.jpg|ulica
Datoteka:Kamienny lew i Zatoka Kotorska w Peraście 02.jpg|kameni lav na obali
Datoteka:Montenegro-perast02.jpg|gradska arhitektura
Datoteka:Morning Clouds over Perast (43026695214).jpg|jutarnji oblaci nad gradom
Datoteka:Perast (30466910291).jpg|panorama
Datoteka:Perast 11.jpg|obala
Datoteka:Perast street view 2.jpg|ulica
Datoteka:Perast, 2014-04-25 - panoramio.jpg|gradska arhitektura
Datoteka:Perast, Montenegro - panoramio (9).jpg|pogled na more
Datoteka:Perast, Montenegro, September, 2015.jpg|pogled na grad

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Kategorija:Naselja u Boki
Prčanj

mini|280px|Prčanj, rimokatolička crkva "Rođenje blažene djevice Marije"
**Prčanj** (ćir. *Прчањ*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Kotor, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Kotor.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Prčanj je imao 1.130 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Iz Prčnja pogled.jpg|gradski detalj
Datoteka:Hotel Old Mariner - panoramio.jpg|hotel "Old mariner"
Datoteka:Jadranska magistrala, Prčanj, Montenegro - panoramio.jpg|obala
Datoteka:Kuća u Prčnju.jpg|gradska arhitektura
Datoteka:Pogled ... - panoramio.jpg|pogled na grad sa mora
Datoteka:Prcanj-03.jpg|pogled na dio grada sa crkvom
Datoteka:Prcanj.jpg|panorama
Datoteka:Prčanj, Jadranska magistrala, Montenegro - panoramio.jpg|gradske kuće
Datoteka:Prčanj, Kotor, Jadranska magistrala, Prčanj, Montenegro - panoramio.jpg|obala
Datoteka:Prčanj, Zaljev hrvatskih svetaca.jpg|gradski detalj
Datoteka:Spomen-ploča Njegošu u Prčnju.jpg|spomen-ploča Njegošu
Datoteka:Spomen-poprsje Andrije Zmajevića.jpg|spomen-bista Andrije Zmajevića
Datoteka:Ivo Visin.jpg|spomen-bista kapetana Iva Visina
Datoteka:Spomen-poprsje Nika Lukovića.jpg|spomen-bista don Nika Lukovića
Datoteka:Spomen-poprsje Njegoša.jpg|Njegoševa spomen-bista
Datoteka:Spomen-poprsje Joza Đurovića.jpg|spomen-bista kapetana Joza Đurovića
Datoteka:Austrohungarypostcardkotor1912-09-07.jpg|Prčanj na staroj austrougarskoj razglednici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Kategorija:Naselja u Boki
Bromus

***Bromus*** je rod u porodici *Poaceae*, cvjetnica u redu Poales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta.

U Bosni i Hercegovini i okolnim balkanskim područjima raste 20-ak taksona ovog roda:
**Bromus arvensis* L.     
**Bromus benekenii* (Lange) Trimen     
**Bromus catharticus* Vahl     
**Bromus commutatus* Schrad.     
**Bromus dijandrus* Roth    
**Bromus erectus* Huds.     
**Bromus erectus* Huds. ssp. *condensatus* (Hack.) Asch. et Graebn.     
**Bromus erectus* Huds. ssp. *erectus*     
**Bromus erectus* Huds. ssp. *transilvanicus* (Steud.) Asch.et Graebn.     
**Bromus hordeaceus* L.     
**Bromus hordeaceus* L. ssp. *hordeace*     
**Bromus hordeaceus* L. ssp. *molliformis* (Billot) Maire i Weiller     
**Bromus inermis* Leyss.     
**Bromus intermedius* Guss.     
**Bromus japonicus* Thunb.     
**Bromus lanceolatus* Roth     
**Bromus madritensis* L.     
**Bromus pannonicus* Kumm. et Sendtn.     
**Bromus racemosus* L.     
**Bromus ramosus* Huds.     
**Bromus rigidus* Roth     
**Bromus scoparius* L.     
**Bromus secalinus* L.     
**Bromus squarrosus* L.     
**Bromus sterilis* L.     
**Bromus tectorum* L.

== Vrste

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Poaceae
Kategorija:Bromus
Perimetrij

**Perimetrij** ili **serozni omotač maternice** je vanjski sloj maternice, ekvivalentan peritoneumu. Embrionski je izveden iz viscelarnog peritoneuma. Perimetrij se sastoji od površinskog mezotelija i tankog sloja labavog vezivnog tkiva ispod njega. Zadnja površina maternice je potpuno pokrivena perimetrijem, ali prednja samo djelomično.

Sa prednje strane, leži preko fundusa i tijela gdje se presavija na gornju površinu mokraćnog mjehura. Nabor peritoneuma tvori *vezikouterinu kesicu*. 
Otraga prekriva fundus, tijelo i grlić maternice, a zatim se presavija na rektum i formira *rektouterinu kesicu*.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ženski reproduktivni sistem
Kategorija:Anatomija čovjeka
Materični dodaci

**Maternični dodaci** ili **materični adneksi**  su strukture koje su gradivno i funkcionalno najuže povezane s maternicom.

## Terminologija 
Mogu se definirati na nešto drugačije načine:
* Neki izvori definiraju dodatke kao jajovodi i jajnici.
* Drugi uključuju potporna tkiva.
* Ostali izvori ih definiraju kao   "stražnji region pravog  pelvisa do širokih ligamenata".
*Jedan rječnik uključuje  falopijske cijevi, jajnike i ligamente (bez preciziranja koji su ligamenti uključeni).

## Klinički značaj 
Izraz "adneksitis" ponekad se koristi za opisivanje upale materničnih dodataka (adneksa). U ovom kontekstu,termin je zamjena za ooforitis i salpingitis.

Termin adneksma masa upotrebljava se u slučajevima kada posmatrana struktura nije precizno poznata.

Oko 63% ektopske trudnoće javlja se sa adneksnom masom. Ovisno o veličini mase,  mogla bi biti potrebna  hitna medicinska pomoć.

Izraz *adneksektomija* u ginekologiji često se koristi za salpingo – ooforektomija (uklanjanje oba: jajovoda i jajnika).

## Galerija 

Illu ovary.jpg|Jajnik

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ženski reproduktivni sistem
Kategorija:Anatomija čovjeka
Dikhil (regija)

**Regija Dikhil** () jedna je od 6 regija Džibutija. Sa površinom od 7.200&nbsp;km 2 najveća je regija u državi. Prema podacima iz 2019. u regiji je živjelo 104.977 stanovnika što je gustoća od 15 stanovnika po km2 i znatno niže u odnosu na nacionalni prosjek koji iznosi oko 37 stanovnika po km2

Glavni grad regije je Dikhil.

## Historija 
Tokom srednjeg vijeka, regiju su kontrolisali Ifatski i Adalski sultanat. Kasnije je bila dio francuskog protektorata Somalilanda u prvoj polovini 20. stoljeća. Iako je regija 25. marta 1927. uspostavljena kao administrativna jedinica pod nazivom Gobad Dikkil, 21. decembra 1927. državne vlasti su priznale regiju pod nazivom *Dekkel Gobad* na čelu sa administratorom Arthurom Diderrichom. Nakon toga, vojska i uprava premješteni su u mjesto zvano Dikhil 26. marta 1928. 19. januara 1939. formirana je regija Ali Sabieh od istočnog dijela regije Dikhil. Nakon nekoliko promjena, ovaj dio definitivno postaje zasebna administrativna cjelina 1958. s imenovanjem određenog administratora. Regija Dikhil ostaje nepromijenjena sve do 2002. godine kada se formira regije Arta.

## Geografija 
[thumb|250px|Pejzaž dijela pustinje [Grand Bara koja se prostire južnim dijelom Džibutija]]

Regija se nalazi u zapadnom dijelu i zauzima oko oko 31% ukupne površine države. Graniči s regijama: Tadžura na sjeveru, Arta na sjeveroistoku i Ali Sabieh na istoku.

## Reference 
Dikhil
Kategorija:Regija Dikhil
Parametrij

**Parametrij**  je fibrozno i masno vezivno tkivo kome oblaže maternicu. Razlikuje se od   perimetrija, koji je krajnji  vanjski sloj maternice.

U parametriju,nalaze se  materična arterija i jajnički ligament.
Pridruženi oblik karlične upalne bolesti je upala parametrija poznata kao parametritis.

## Reference
## Vanjski linkovi
*Dartmouth Human Anatomy: figures/chapter_35/35-8.HTM

Kategorija:Ženski  reproduktivni sistem
Kategorija:Anatomija čovjeka
Granulom

**Granulom** je vrsta upalnog odgovora koji se može vidjeti histološkim pregledom  tkiva. To je razgraničena nakupina histiocita (makrofaga).

Granulomi nastaju kao reakcija čišćenja, sa česticama ili mikroorganizmima koje tijelo ne može pravilno preraditi. Mogu biti prisutne i neke druge karakteristike:
*Ponekad postoje i multijedarne džinovske ćelije, koje nastaju ukapljenjem niza histiocita. Stvara se velika ćelija sa nekoliko ćelijskih jedara. Od ove se mogu razlikovati različite vrste, poput stranog tijela i divovskih Toutonseaovih ćelija.
*Ponekad postoji odumiruća oštećenja (nekroza) što je centralno za granulom. To se, između ostalog, dešava i sa tuberkulozom.
*Javlja se inekrobioza : raspadanje vezivnog tkiva uslijed upalne reakcije. To se događa, naprimjer, kod lipoidne nekrobioze  i stanja zvanog  *granuloma anulare*.
*Uz histiocite, često se nalaze i limfociti i plazma ćelije .
## Bolesti 
*Kao odgovor na strane materijale (reakcija stranog tijela): puknuta atomska cista , silikon , prah od talka , parafin, beriolioza .
*Javljaju se autoimune bolesti kao što su Crohnova bolest, Wegenerova  granulomatoza i Churg-Straussov sindrom . I necrobiosis lipoidica i granuloma anulare takođe su vjerovatno autoimune bolesti.
*Infekcije mikobakterijama , poput tuberkuloze, lepre ili dužeg sifilisa ili bolesti mačjih karcinoma.
*Bolesti poput sarkoidoze i njihove inačice.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Bolesti
Kategorija:Anatomska patologija
Kategorija:Upale
Crkva svetog Ante Padovanskog u Lukavcu

**Crkva svetog Ante Padovanskog u Lukavcu** je rimokatolička crkva u Vrhbosanskoj nadbiskupiji. Nalazi se u dijelu Lukavca, Bosna i Hercegovina, sjeverno od željezničke pruge, u ulici Lukavačkih brigada. U Bosni i Hercegovini ima ukupno 15 crkava, odnosno župa, koje su posvećene svetom Anti Padovanskom. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj 5. novembra 2015. godine, donijela je odluku da se crkva sa župnim dvorom proglasi za  nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović i Ljiljana Ševo (predsjedavajuća komisije). Nacionalni spomenik se sastoji od crkve, župne kuće i dvorišta.

Na zahtjev katoličkih vjernika i uz pomoć Tvornice sode u Lukavcu nadbiskup Josip Štadler je 1910. godine odobrio osnivanje župe u Lukavcu. Do tada Lukavac je pripadao tuzlanskoj župi. Crkvu je projektovao Karlo Paržik 1928. godine u duhu neoromanizma. Karlo Paržik je bio jedan od najznačajnijih protagonista na arhitektonskoj sceni u Bosni i Hercegovini, tokom austrougarskog, ali i perioda između dva svjetska rata. Stilski je najsličnija crkvi u Osovi iz 1926. godine, s naglaskom na kompoziciju volumena i motiv arkada ispod strehe s produženim trakama niz fasadu. Župni dvor projektovao je Florijan Strauss iz Tuzle, vlasnik firme koja je izvela građevinske radove. Radovi su završeni 1930. godine. Župna je kuća daleko manje spomeničke vrijednosti od crkve. Župa je 1932. godine promijenila patrona. Novi zaštitnik župe je sveti Anto Padovanski i po njemu je nazvana novoizgrađena crkva.
 
Crkva Sv. Ante Padovanskog u Lukavcu je primjereno održavana i u vrlo dobrom konstruktivnom stanju. Tokom 2017. god. putem transfera za obnovu kulturnog i graditeljskog naslijeđa Federalnog ministarstva nauke kulture i sporta izvršena je izgradnja drenažnog sistema i obnova fasade.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zavod za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa TK - Crkva Sv. Ante Padovanskog sa župnom kućom, graditeljska cjelina 
* Zbornik radova: Kulturno-historijsko i prirodno naslijeđe općine Lukavac - Lukavac, 31. 10. 2015. 

Kategorija:Crkve u Lukavcu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Lukavcu
L
Kategorija:Vrhbosanska nadbiskupija
26. Sarajevo Film Festival

**26. Sarajevo Film Festival** je međunarodni filmski festival koji se održavao od 14. do 21. augusta 2020. u Sarajevu. Zbog teške situacije u Kantonu Sarajevo, izazvane zarazom virusa korona, ovo izdanje Sarajevo Film Festivala, u potpunosti je održan u online formatu.

Režiser Michel Franco  primit će počasnu nagradu Srce Sarajeva. Glumac Mads Mikkelsen također primit će počasnu nagradu Srce Sarajeva.

Dana 21. augusta 2020. godine nagrađeni su pobjednici: film Visar Morina *Exile* osvojio srce za najbolji film, Ru Hasanov dobio je Srce za najboljeg režisera za film *The island within*.

## Članovi žirija 
mini|153x153piksel|Michel Hazanavicius

### Igrani film 
* Michel Hazanavicius - francuski režiser (predsjednik žirija)
* Carlo Chatrian - umjetnički direktor Berlinale
* Jadranka Đokić - hrvatska glumica
* Srdan Golubović- srpski režiser
* Andrea Stavenhagen

## Takmičarski program 
### Igrani film 
* *Andromeda Galaxy* - More Raça (Kosovo, Španija, Italija, Sjeverna Makedonija)
* *Mavzer* - Fatih Özcan (Turska)
* *Otto The Barbarian* - Ruxandra Ghitescu (Rumunija, Belgija)
* *The island within* - Ru Hasanov (Azerbejdžan, Francuska)
* *All the Pretty Little Horses* - Michalis Konstantatos (Grčka, Belgija, Njemačka)
* *Exile* - Visar Morina (Njemačka, Belgija, Kosovo)
* *Digger* - Georgis Grigorakis (Grčka, Francuska)
* *Mare* - Andrea Štaka (Švicarska, Hrvatska)

## Nagrade 
* Srce Sarajeva za najbolji igrani film : *Exile* - Visar Morina
* Srce Sarajeva za najboljeg reditelja : Ru Hasanov - *The island within*
* Srce Sarajeva za najbolju glumicu : Marija Škaričić - *Mare*
* Srce Sarajeva za najboljeg glumca : Vangelis Mourikis - *Digger*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*SFF Zvanična stranica festivala

Kategorija:Sarajevo Film Festival
Kategorija:2020. u Bosni i Hercegovini
Bijela (Herceg Novi)

mini|280px|Bijela, tabla na ulazu u grad i panorama
**Bijela** (ćir. *Бијела*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Herceg Novi, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Herceg Novi.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Bijela je imala 3.691 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:IMG 20170714-082617-hotel-delfin-bijela-herceg-novi.jpg|hotel "Delfin"
Datoteka:Bijela, Montenegro - panoramio - ines lukic (1).jpg|arhitektura
Datoteka:Bijela, Montenegro - panoramio - ines lukic (2).jpg|spomenik delfinu
Datoteka:Bijela, Montenegro - panoramio - ines lukic (4).jpg|obala
Datoteka:Bijela, Montenegro - panoramio - ines lukic.jpg|gradski detalj
Datoteka:E65, Bijela, Montenegro - panoramio.jpg|info-tabla
Datoteka:Fishponds in Bay of Kotor.jpg|bazeni za uzgoj ribe
Datoteka:IMG-20170714-084740-montenegro-bijela-herceg-novi.jpg|trajekt u luci
Datoteka:Zodijak - panoramio.jpg|detalj
Datoteka:Bijela, Montenegro - panoramio - ines lukic (8).jpg|krajolik

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Kategorija:Naselja u Boki
Koncentriši se, baba

**Koncentriši se, baba** jeste film bosanskohercegovačkog režisera Pjera Žalice snimljen 2020.

## Radnja filma 
Radnja filma događa se u aprilu 1992. Mnogobrojna porodica koja je razbacana po cijeloj Jugoslaviji, okuplja se u Sarajevu oko groba stare majke. Baba nije dobro, ali se prognoza porodičnog ljekara da je njena smrt pitanje minuta, pretvara u sate, te na kraju i u dane. Počinju spletke, prevare i trvenja oko nasljedstva koje će ostati iza starice, a naročito oko velike porodične kuće u Sarajevu. Baba i posljednjim uzdasima svojski učestvuje u tome, a možda je upravo to i održava u životu. Intrige i spletkarenje na štetu jedne od sestara ovoj porodici su važnije od jasnih, zastrašujućih znakova nadolazeće kataklizme. Kada je na kraju prevara otkrivena, bilo je već kasno.

Scenarij je napisao Pjer Žalica. Za šminku je bila zadužena Lamija Hadžihasanović Homorac, snimatelj zvuka Predrag Doder, dizajner zvuka Igor Čamo, autor originalne muzike Dino Šukalo, kostimograf Sanja Džeba, scenograf Sanda Popovac, montažer Redžinald Šimek i direktor fotografije Almir Đikoli.

Film je rađen u produkciji Obala Art Centra, Sarajevo Film Festivala i Turske državne radio-televizije, kao dio projekta Sarajevo grad filma za globalne ekrane.

## Uloge 
* Jasna Žalica
* Emir Hadžihafizbegović
* Alma Prica
* Jadranka Đokić
* Vedrana Božinović
* Admir Glamočak
* Dženita Imamović Omerović
* Bane Popović
* Izudin Bajrović
* Dino Sarija
* Mira Banjac

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački filmovi
Kategorija:Filmovi iz 2020.
Kategorija:Filmovi u režiji Pjera Žalice
Kategorija:Filmovi na bosanskom jeziku