Malpighiales

[thumb|*[Aspidopterys cordata* (Malpighiaceae)]]
**Malpighiales** je  jedan od najvećih redova cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. Ima oko 36 porodica sa oko 16.000 vrsta, što čini oko 7,8% svih eudikotiledona.

Red je vrlo raznolik, jer sadrži veoma različite biljke, kao što su vrba, ljubičica, rod Poinsettia i biljka koke, a teško ih je povezati, osim  molekulskofilogenetičkih analiza. Nije dio niti jednog klasifikacijskog sisteme koji se temelji samo na morfologiji biljaka. Proračuni na bazi molekulskog sata procjenju porijeklo njihove matične grupe na prije otprilike 100 miliona godina, a reda Malpighiales na prije oko 90 miliona godina.

Malpighiales se dijele na 32 do 42 porodice, zavisno od toga kojem je kladusu u redu dodijeljen taj taksonomski rang. U APG III sistemu, prepoznato je 35 porodica. Medusagynaceae, Quiinaceae, Peraceae, Malesherbiaceae, Turneraceae, Samydaceae i Scyphostegiaceae konsolidirane su u ostale porodice. Do sada je najveća Euphorbiaceae, sa oko  6.300 vrsta u 245 rodova.

U 2009, istraživanja sekvenci  DNK u 13 gena, 42 porodice smještene su u 16 grupa, veličine od jedne do 10 porodica. Odnosi između tih 16 grupa ostaju slabo riješeni.

== Ograničavanje===

Malpighiales je monophyletski red, a u molekularnim filogenetičkim studijama dobija snažnu statističku podršku. Otkad je objavljen APG II sistem, 2003., urađene su male promjene u oghraničavanju obima  reda. Porodica Peridiscaceae proširena je od dva roda u tri, a potom u četiri i prebačena je u Saxifragales.

Rodovi  *Cyrillopsis* (Ixonanthaceae), *Centroplacus* (Centroplacaceae), *Bhesa* (Centroplacaceae), *Aneulophus* (Erythroxylaceae), *Ploiarium* (Bonnetiaceae), *Trichostephanus* (Samydaceae), *Sapria* (Rafflesiaceae), *Rhizanthes* (Rafflesiaceae) i  *Rafflesia* (Rafflesiaceae) dodani su ili potvrđeni kao članovi reda Malpighiales do kraja 2009.

Promijenjena su i neka su razgraničenja porodica, a što je najvažnije, segregacija Calophyllaceae iz Clusiaceae *sensu lato*,  onda kada je dokazano da je ova druga parafiletska.  Postoje i neke razlike u mišljenju o razgraničenju porodica. Naprimjer, Samydaceae i Scyphostegiaceae mogu se prepoznati kao porodice ili uključene u veliku verziju Salicaceae.

Grupu je teško fenotipski okarakterizirati zbog jasne morfološke raznolikosti, u rasponu od tropskih holoparazita s divovskim cvjetovima, stablašica umjerenog pojasa i biljkama sa sitnim, jednostavnim cvjetovima. Vrste sa nazubljenim listovima  s jednom venom ulaze u sužen i često otpadajući vrh (tj. violoidni, salicoidni ili teoidni). U rodovima *Balanopsu* i *Dihapetalum*, nedavno je otkriven i zejlanol. Oni su u kladusu balanops (zvanom *Chrysobalanaceae* sl.). Parijetalni podred (kluzioidni kladus i Ochnaceae s.l. bili su također dio Parietalesa) odgovara uobičajenim violama kao i osam od 10 porodica reda, skupa sa Salicaceae. Tih osam (Achariaceae, Violaceae, Flacourtiaceae, Lacistemataceae, Scyphostegiaceae, Turneraceae, Malesherbiaceae i Passifloraceae) obično se smatraju srodnim redom ili podredom magnolijama;  nalaze se u ovoj većini izvedenih  podredova, tako da su osam (od 10) porodica ovog podreda u grupi Violales. Porodica Flacourtiaceae pokazala se polifiletskom jer su cijanogeni članovi smješteni u Achariaceae, a oni sa salicoidnim zupcima prebačeni u Salicaceae. Scyphostegiaceae, koje imaju samo jedan roda (*Scyphostegia*) pripojene su u Salicaceae.

## Filogenija 
### 2009
Filogenija reda Malpighiales, na njenoj osnovnoj i najdubljoj razini, do sada neriješena politomija od 16 kladusa. Procijenjeno je da će za njeno potpuno razjašnjenje biti potrebni podaci o najmanje 25.000 baznih parova u sekvencama DNK, po taksonu. Slična je situacija i sa redom Lamiales, koji se detaljno analizira.

Filogenetsko stablo u nastavku je iz rada Wurdacka i Davisa (2009). Poželjna statistička podrška za svaku granu je 100%, a brojevi u kladogramu označavaju moguće granice variranja  pokazatelja podrške.

### 2012
U 2012, Xi et al. uspjeli su dobiti bolje filogenetsko stablo od prethodnika, korištenjem podataka o velikom broju gena. U analizu uključili su 82 plastidna gena iz 58 vrsta (zanemarili su problematične Rafflesiaceae), uz  aposteriorne dijelove, koji su  identificirane primjenom modela  pristrasnosti u analizi  smjese. Xi i suradnicu  identificirali su 12 dodatnih i tri glavna, bazna kladusa.

{{Clade| style=line-height:75%;
|1=
}}

Promjene u klasifikaciji Grupe za filogeniju angiospermi iz  2016 (APG IV) odnosile su se na uključivanje Irvingiaceae, Peraceae, Euphorbiaceae i Ixonanthaceae, skupa sa kladusom COM iz  fabida (roside I) u malvide  (roside II).

## Reference 
## Bibliografija 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Kategorija:Flora Evrope