Karađoz-begov hamam u Blagaju

**Karađoz-begov hamam** nalazi se u Blagaju uz desnu obalu rijeke Bune. Desetak metara uzvodno od prvog kamenog mosta još su vidljive zidine starog hamama, koji odavno ne služi svojoj namjeni.
Hadži Mehmed-beg Karađoz bio je vakuf Mostara i Hercegovine, te brat vezira Rustem-paše i hercegovačkog namjesnika Sinan-paše. Iz sredstava njegovog vakufa sagrađen je hamam u Blagaju Hamam nije bio jednostruk poput Ćejvan-ćehajinog hamama u Mostaru, nego je imao posebna odjeljenja za muškarce i za žene. Veći dio je porušen tako da nije poznato kako je izgledao nakon izgradnje. Vidljiv je samo dio kupole iznad središnje prostorije i dijelovi prizemnih zidova nekih prostorija. Voda za potrebe hamama uzimala se iz rijeke Bune pomoću kola ili naročitog žlijeba.

Hamam je sagrađen poslije 1570. godine, a prvi put se spominje 1664. godine u putopisu Evlije Čelebije. Vjerovatno je napušten nakon izbijanja kuge, koja je harala 1814. godine. Hamam nije bio zapisan u registrima blagajskog suda, a jedino se 1730. godine spominje Merjema, kćerka hamamdžije iz Blagaja, za koju se navodi da je od oca naslijedila neke nekretnine i da ima jednog brata.

Karađoz-begov hamam u Blagaju bio je popločan velikim pločama, a presvođen kupolama i bačvastim svodovima. Prema dostupnim crtežima hamama u Blagaju u njegovoj središnjoj prostoriji nije bilo vodoskoka. Osnovica prostorije šadrvana bila je kvadrat, dimenzija 4 x 4 m, sa zidovima debljine 70&nbsp;cm, presvođena kupolom, koja je na sredini imala otvor za prirodno osvjetljavanje. Visina prostorije šadrvana do tjemena kupole  iznosila je oko 4,5 m. Osim vrata, na bočnom zidu se nalazio i prozor. Uz bočne zidove šadrvana nalazili su se minderluci širine i do 2 m. Kapaluk je prva prostorija do šadrvana, čija osnovica je bila pravougaonik, dimenzija 1,5 x 2,1 m, sa zidovima debljine 70&nbsp;cm, presvođen bačvastim svodom, visine oko 3 m. Temperatura ove prostorije bila je viša u odnosu na temperaturu u šadrvanu. Uz jedan bočni zid nalazila se široka kamena klupa. Kapaluka se u zimsko doba koristio za presvlačenje, a inače se koristio za odmaranje poslije kupanja i izlaganja pari. U prostoru za kupanje nije se nalazio mejdan. Osnova halvata bio je kvadrat, dimenzija 2,3 x 2,1 m, sa zidovima debljine 70&nbsp;cm, natkriven kupolom, visine oko 3,5 m do tjemena kupole. U tri ugla halvata bile su sofe 30–40&nbsp;cm visoke, oblika četvrtine kruga. Na njima se sjedilo za vrijeme kupanja i ležalo za vrijeme banjanja. Između dvije estrade nalazila se kurna, a iznad nje po dvije slavine od mjedi za toplu i hladnu vodu. U halvatu hamama u Blagaju bile su tri estrade i dvije kurne. Iza halvata nalazila se zasvođena hazna, dimenzija 1,1 x 2,1 m, visine oko 3 m. U hazni se grijala voda i kroz cijevi, položene u zidove, razvodila po prostorijama za kupanje, dok je hladna voda tekla ravno iz vodova cijevima položenim u zidove. U sredini hazne bio je bakreni kazan, ali postavljen tako da mu je dno okrenuto prema stropu hazne, a otvor prema ognjištu, tako da je plamen dodirivao njegovu unutrašnjost. U haznu se moglo ući samo kroz jedan otvor iz halvata, na kojem je bio željezni kapak koji se otvarao samo onda kad je haznu trebalo popravljati. U toku Drugog svjetskog rata bio je izravno pogođen bombom, i tom prilikom bio je poprilično uništen. Od Karađoz-begovog hamama djelimično su sačuvane prostorije šadrvana, kapaluka i halvata. Svi sačuvani zidovi objekta prekriveni su rastinjem, a unutar objekta nabacana je zemlja.

## Reference 
Kategorija:Vakuf
Kategorija:Arhitektura u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Kultura u Blagaju