Bosanska Krupa

**Bosanska Krupa** je grad i naseljeno mjesto u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Smještena je u dolinama rijeka Une i Krušnice. Najveći dio grada razvio se na niskom prevoju između brda Huma i Starog grada na nadmorskoj visini od 176 m u proširenom dijelu rijeke Une. Općina Bosanska Krupa graniči sa općinama: Bihać, Cazin, Bužim, Bosanski Petrovac, Sanski Most, Novi Grad, te Dvor u Republici Hrvatskoj. Rijeka Una, prolazi kroz centar Bosanske Krupe. Putnim komunikacijama grad je povezan sa Zapadnom i Južnom Evropom.

## Historija 
mini|desno|265px|Grafika sredjovjekovne Bosanske Krupe
Ime Bosanske Krupe potječe od staroslavenske riječi "krupa" koja ima više značenja. Riječ *krupa* se sačuvala u imenu vrste atmosferskih padavina, u jednom ženskom pomagalu za uljepšavanje, a označavala je i dolinu, te kasnije dobila značenje uzvišenja u dolini, međutim jedno od najviše spominjanih značenja za naziv *krupa* jeste da je dobila ime po djevojci koja se zvala Krupana i koja je živjela u sadašnjoj Krupi.

### Prahistorija 
O naseljenosti područja bosanskokrupske općine još u prahistorijsko doba svjedoče lokaliteti zvani gradine, a kao sigurni dokazi služe materijalni ostaci iz tog vremena. Temelji i zidovi gradinskih ljudskih naselja otkopani su na Kekića glavici pored Zalina, na Oblali kod Malog Radića i na gradini pored sela Suvaja. Područje Krupe i okoline bilo je periferna teritorija keltsko-ilirskog plemena Japoda koje su Rimljani pokorili 35. godine prije nove ere. Od ljudskih naselja iz rimskog doba najpoznatije je ono što je otkriveno na mjestu Gromila u selu Ljusina kod Krupe. Tu su otkopani temelji rimskih zgrada i razni predmeti. Mnogobrojni otkopani grobovi rimskih vojnika u kojima su pored ljudskih kostiju nađeni rimski novac, jedna sablja i drugi predmeti, govore o prisustvu starih rimljana na ovom područjima. U periodu rimske vlasti područje oko srednje Une pripadalo je rimskoj provinciji Dalmaciji. Nakon podjele Rimskog carstva 395. godine na Istočno i Zapadno, Pounje je ušlo u sastav Zapadnog rimskog carstva. Ne postoje nikakvi pouzdani podaci o zbivanjima na ovim prostorima u vrijeme Zapadnog rimskog carstva. Poznato je samo da su u 5, 6, i 7. vijeku u pounske krajeve prodirali Goti i širila se vlast Bizantije da bi na kraju doselili Avari i slavensko stanovništvo.

### Srednji vijek 
mini|desno|265px|Bosanska Krupa 1890. godine
U srednjem vijeku područje današnje krupske općine pripadalo je hrvatskoj kraljevini i Ugarskoj državi. U 10. vijeku ulazilo je u sastav župe Pset. U 13. vijeku gubi se ime Pset, a prvi put se javlja ime Krupa. Za tvrđavu u Krupi čiji se ostaci nalaze na brežuljku zvanom Grad, zna se da je postojala u 13. vijeku, ali se ne zna ko je bio njen graditelj. Po legendi ovu tvrđavu sazidala je djevojka Krupana. Prvi poznati gospodari Krupe bili su vlastela Babonići. Od 1410. do 1429. godine Krupa je kraljevski grad kojim su upravljali kastelani u ime ugarskog kralja. Kasnije je Krupa darovana Fridrihu Celjskom da bi je 1456. godine prisvojio Martin Frankopan. Od 1463. do 1490. godine Krupa je opet u posjedu ugarskog vladara i njom upravljaju senjski kapetani. Od 1490. godine vlasnik grada je Ivan Korvin. Nakon toga Krupa po treći put postaje kraljevski grad, da bi uskoro došla u ruke bana Ivana Karlovića. Od 1531. godine do pada pod osmansku vlast Krupa je bila vlasništvo knezova Zrinjski. Kara-Mustafa paša Sokolović je 23. juna 1565. godine zauzeo krupsku tvrađavu i od tada je Krupa pod osmanskom vlašću sve do 1878. kada vladavinu u cijeloj Bosni preuzima Austo-ugarska monarhija.

Posljednji hrvatski kapetan bio je vojvoda Matija Bakić, koji se utopio na utoku rijeke Krušnice u Unu. Dok se vodila presudna bitka na lijevoj obali rijeke Une, na mjestu gdje se danas nalazi željeznička stanica nalazila se utaborena desetak dana ugarska vojska, sastavljena većinom od Slavena, pod zapovjedništvom Nijemca Auersperga koji nije htio pomoći opkoljenim Krupljanima. Jedna grupa od osamdesetak Slavena je pokušala doći u pomoć, ali su ih osmanski vojnici spriječili.

### Novi vijek i Savremeno doba 
Austrijanci su opsijedali Krupu 1581, 1690, 1692 i 1716. Krupski grad je popravljan 1783. i 1816. Godine 1833. bilo je u gradu 12 topova.

Osmanlije su u grad smjestili jaku posadu, koja je 1577. imala 300 konjanika i 400 pješaka. U Krupi je bio dizdar i kapetan. Od druge polovine 18. vijeka dizdari i kapetani Krupe bili su Badanjkovići ili Badnjevići. Među poznatijim krupskim dizdarima su: Turhanaga 1627, Omeraga 1637, Redžepaga 1638 i 1641, Mehmedaga 1730, i zadnji Muharemaga (umro u Krupi 1875. u 82-oj godini života).

Prema službenom austrougarskom popisu Krupa je 1885. godine imala 2.096 stanovnika. 1918. godine, nakon završetka Prvog svjetskog rata i sloma Austo-ugarske Krupa je u sastavu Kraljevine SHS a zatim Jugoslavije. Nakon završetka Drugog svjetskog rata Bosanska Krupa se nalazila u sastavu SFRJ.

### Rat u Bosni i Hercegovini 
mini|desno|265px|Bosanska Krupa nakon rata 1995.

#### Vojne akcije i preuzimanje grada 1992. 
Prema presudi u predmetu *Brđanin*, borbe u Bosanskoj Krupi počele su 22. aprila 1992, nakon čega su srpske snage uspostavile kontrolu nad gradom i njegovom okolinom. Prema vojnoj analizi *Balkan Battlegrounds*, srpske teritorijalne snage iz područja Grmeča, uz učešće jedinica JNA, prešle su Unu, opkolile Bosansku Krupu i do 23. aprila 1992. zauzele veći dio grada, dok su se preostale snage lojalne Republici Bosni i Hercegovini povukle prema zapadnim i uzvisinskim dijelovima općine.

#### Zločini, logori i sudski postupci za 1992. 
U presudi navedeno je da su u školi *Petar Kočić* ubijeni brojni zatočenici, uključujući grupu civila strijeljanih automatskim oružjem, dok su zatočenici u Jasenici i Bosanskoj Krupi bili izloženi fizičkom zlostavljanju od strane lokalnih srpskih policajaca i paravojnih grupa. Prema podacima na stranici predmeta i izvještavanju portala *Detektor*, ta presuda je potom potvrđena u žalbenom postupku.

Na stranici predmeta *Milorad Kotur* Sud Bosne i Hercegovine naveo je da je optužnica protiv Kotura potvrđena 11. januara 2021. te da ga tereti za učešće u ubistvu 51 civila na području Bosanske Krupe, uključujući ubistva 44 logoraša izvedenih iz logora Omarska i likvidiranih kod jame *Lisac* u Donjem Duboviku, kao i ubistva sedam civila koji su se kretali iz pravca Prijedora prema Bihaću.

U ranijem predmetu protiv Gojka Kličkovića, Mladena Drljače i Jovana Ostojića, Sud Bosne i Hercegovine je 2010. prvostepeno oslobodio optužene, a u odnosu na Ostojića oslobađajuća presuda je potvrđena i u žalbenom postupku; za Kličkovića i Drljaču je nakon ponovljenog postupka donesena pravosnažna oslobađajuća presuda.

#### Operacije 1995. 
Jedinice Armije Republike Bosne i Hercegovine (ARBiH) pružile su otpor i s vremenom oslobodile područje, najprije za vrijeme operacije "Južni potez" u septembru 1995, tokom kojih su zajedno djelovale ARBiH, Hrvatska vojska (HV) i Hrvatsko vijeće odbrane (HVO). Ova operacija zaustavila je VRS ofanzivu kod Ključa i Bosanske Krupe, što je značajno uticalo na preokret u regiji.

Bosanska Krupa bila je jedan od glavnih ciljeva 5. korpusa ARBiH-a u operaciji *Sana 95*. Prema vojnoj analizi *Balkan Battlegrounds*, operativna grupa *Sjever* 5. korpusa, sastavljena od 503, 505. i 511. brigade, napala je pravac Bosanska Otoka – Bosanska Krupa sredinom septembra 1995., a nakon dvodnevnih borbi odbrana VRS-a je slomljena te je grad zauzet.

Zauzimanje Bosanske Krupe bilo je dio šireg prodora ARBiH-a prema Bosanskom Novom, Ključu i Sanskom Mostu, čime je VRS potisnut iz velikog dijela zapadne Bosne.

Nermin Porić optužen za zločin protiv ratnih zarobljenika na području Bosanske Krupe 1995, pri čemu mu se na teret stavlja komandna odgovornost jer nije spriječio ubistva i zlostavljanja njemu podređenih pripadnika niti je nakon toga pokrenuo postupke kažnjavanja odgovornih.

Prema podacima Istraživačko dokumentacionog centra Sarajevo, u regiji pod opsadom (Bihać, Bosanska Krupa, Cazin i Velika Kladuša) nestalo je ili poginulo oko 4.856 osoba, uključujući civile.

#### Značaj 
Zbog položaja na Uni i na komunikacijama prema Bihaću, Bosanskom Novom i unutrašnjosti Bosanske krajine, Bosanska Krupa imala je veliki operativni značaj za obje zaraćene strane. Tokom 1992. kontrola grada omogućila je srpskim snagama stabilizaciju fronta prema Bihaću, dok je u 1995. njegovo zauzimanje otvorilo ARBiH-u pravac daljeg napredovanja prema dolinama Sane i Japre.

### Naselje Bosanska Krupa 
## Demografija 
; Legenda

### Popis stanovništva 1971. 
Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1971. sproveden je 1971. Prema popisu stanovništva 1971. općina Bosanska Krupa imala je 50.856 stanovnika raspoređenih u 48 naselja.

### Popis stanovništva 2013. 
Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 2013. sproveden je u periodu od 1. do 15. oktobra 2013. Prema popisu stanovništva 2013. općina Bosanska Krupa imala je 25.545 stanovnika raspoređenih u 37 naselja.

## Obrazovanje 
Na području ovog grada radi i jedan privatni fakultet:
* IBCollege-Industry and Business-Fakultet za industriju i posao

Bosanska Krupa ima dvije škole u kojima se može steći srednje obrazovanje:
* JU "Opća gimnazija" - Bosanska Krupa
* JU "Srednja mješovita škola Safet Krupić" - Bosanska Krupa

Na području grada Bosanske Krupe se nalazi više osnovnih škola:
* JU "Prva osnovna škola" - Bosanska Krupa
* JU "Druga osnovna škola" - Bosanska Krupa
* JU "Druga osnovna škola" - područna škola na Pilani - Bosanska Krupa
* JU "Druga osnovna škola" - područna škola Ostrožnica - Ostrošnica
* JU "Druga osnovna škola" - područna škola Veliki Badić - Veliki Badić
* JU "Druga osnovna škola" - područna škola Arapuša - Arapuša
* JU "Osnovna škola Otoka" - Bosanska Otoka
* JU "Osnovna škola Jezeski" - Jezerski
* JU "Prva osnovna škola Pištaline" - Pištaline
* JU "Osnovna škola Mahmić selo" - Mahmić Selo

## Kultura 
mini|desno|265px|Džamija i tvrđava u centru grada
mini|desno|265px|Katolička crkva, džamija i pravoslavna crkva u Bosanskoj Krupi
Zgrada Doma kulture u Bosanskoj Krupi je jedan od najstarijih objekata ovakve vrste i načina gradnje na području općine. Po svom specificnom arhitektonskom, te građevinskom zdanju koje je sagrađeno od kamena, vidi se i na prvim fotografijama panorame Bosanske Krupe da je izgrađen 1903. godine.

Prije izbijanja rata u Bosni i Hercegovini, zgrada Doma kulture je bila jedino zdanje u čijem su se prostoru svakodnevno odvijale sve kulturne aktivnosti i potrebe za duhovnu nadogradnju stanovnika općine Bosanska Krupa: kinofikacija, pozorišne predstave, estradna djelatnost, gostovanje velikih muzičkih orkestara kao npr. zagrebačkih filharmoničara, Sarajevske filharmonije, redovna gostovanja istaknutih horskih mješovitih grupa, književni susreti po kojima smo bili poznati na cijeloj teritoriji bivše Jugoslavije, te međunarodna likovna kolonija “Krušnica” koja ima svoju tridesetogodišnju tradiciju.
Kao i općina Bosanska Krupa, koja je iz rata 1992. izašla među najporušenijim općinama u Bosni i Hercegovini, tako i zdanje Doma kulture je pretrpjelo velika oštećenja i dovelo ovaj objekat u stanje opće neupotrebljivosti. Zahvaljujući italijanskoj asocijaciji "Ponti di Pace" Doma kulture je obnovljen.

JU Centar za kulturu, obrazovanje i informisanje općine Bosanska Krupa objedinjuje sve organizacije, udruženja graðana koja rade na polju kulture i amaterizma mladih i njihovih kreativnih organizacionih projekata, te likovne umjetnike i slikarsku koloniju “Krušnica” koja ima tradiciju dugu 32 godine. Trenutno pri Centru za kulturu aktivno djeluju: -KUD “Grmeč”, Otvorena kamerna scena, atelje likovnih umjetnika, Omladinski informativni kulturni centar (OIKC), Internet klub "Teledom" sa savremenom informatičkom opremom, Galerija Doma kulture, Kamerni teatar.

### Programske aktivnosti tokom godine 
*Tradicionalna manifestacija festival "Djeca pjevaju hitove"
*Septembarski dani kulture i sporta sa mnogobrojnim kulturnim i sportskim sadržajima
*Međunarodna likovna kolonija “Krušnica” koja okuplja umjetnike iz evropskih zemalja za Ljetnom školom slikanja za mlade umjetnike
*Turističko, kulturne i sportske manifestacije jedinstvene po svom sadržaju od početka juna do kraja augusta
** Memorijalna trka unskih lađara
** Tradicionalno takmičenje unskih lađara
** Internacionalna Una-regata
* Festival folklora u Bosanskoj Otoci
* Takmičenje pjevača amatera "Prvi glas Unsko-Sanske doline"
* Obilježavanje svih značajnih državnih i vjerskih praznika kao i značajnih datuma iz bliže prošlosti.
*Međunarodne manifestacije: Smotra folklora u Bosanskoj Otoci, Smotra folklora u Bosanskoj Krupi, Festival Horskog staralaštvaa(mješoviti horovi) Međunarodna likovna kolonija "Krušnica".
Sve ove aktivnosti realiziraju Kulturno umjetnička društva: KUD “Grmeč”, KUD “Mladost” - Otoka, KUD “Art Fantasy”, KUD “Jezerski”, KUD “Una” i ULU “Krusnica”.

### Nacionalni spomenici 
## Sport 
U nogometu, općini postoje četiri nogometna kluba. Najstariji su NK Bratstvo iz Bosanske Krupe osnovano još 1918. godine, zatim NK Sloga iz Otoke Bosanske (1922) i NK Željezničar iz Bosanske Krupe (1973) te ŽNK Željezničar 2011 osnovan 2011. godine. Trenutno sva tri kluba igraju u istom rangu, u Drugoj nogometnoj ligi F BiH grupa "Zapad". Pored ovih nogometnih klubova gravitiraju pri istim i škole nogometa gdje se aktivno radi sa omladinskim pogonom. Jedini košarkaški klub na općini je KK "Bratstvo", zatim su tu ŽOK "Una", Kajak-kanu klub "Kormora", Ronilački klub "Slap", dva karate kluba - KK "Una" i KK "Feniks" i drugi. Nekoliko godina najzapaženiju sportsku ulogu imao je ženski RK "Magram" koji se takmičio u rukometnoj Premijer ligi BiH, ali je zbog financijskih problema morao istupiti iz takmičenja.

## Poznate ličnosti 
* Džemaludin Čaušević, reis-ul-ulema
* Kosta Hakman, slikar
* Enver Krupić, akademski slikar
* Muhamed Delić, akademski slikar
* Branko Ćopić, pisac
* Boško Karanović, grafičar
* Faruk Šehić, pisac
* Rizo Džafić, univerzitetski profesor i književni kritičar
* Enes Kišević, pjesnik
* Murat Šuvalić, pjesnik i književnik
* Redžo Terzić, pukovnik i ambasador
* Bora Drljača, pjevač narodne muzike
* grof Martin Frankopan
* grof Stjepan Babonić Krupski
* Safet Krupić, filozof

## Također pogledajte 
* Unsko-sanski kanton
* Bosanska krajina

## Literatura
* Radoslav Lopašić, Bihać i bihaćka krajina, Matica hrvatska, Zagreb 1943, 160-177;
* Hamdija Kreševljaković, Stari bosanski gradovi, Naše starine 1, Sarajevo 1953, 35;
* Ivan Bojanovski, Krupa na Uni, Krupa – srednjovjekovno i tursko utvrđenje, Arheološki pregled 16, 129-132;
* Ivan Bojanovski, Neki rezultati proučavanja srednjovjekovnih gradova u Bosni s posebnim osvrtom na transformaciju burga u artiljerijsku tvrđavu, Naše starine 18-19, Sarajevo 1989, 114-115;
* Benedikt Kuripešić, Putopis kroz Bosnu, Srbiju, Bugarsku i Rumeliju 1530, Sarajevo 1950.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Bosanske Krupe 

*
Kategorija:Službeni gradovi Bosne i Hercegovine
Kategorija:Gradovi u Federaciji Bosne i Hercegovine‎
Kategorija:Gradovi u Unsko-sanskom kantonu