Unsko-sanski kanton

**Unsko-sanski kanton** (**USK**) jedan je od deset kantona Federacije Bosne i Hercegovine (Bosna i Hercegovina).

Sastoji se od gradova Bihać, Bosanska Krupa i Cazin te još pet općina. Unsko-sanski kanton na sjeveru, zapadu i sjeveroistoku graniči s Hrvatskom, na istoku i jugoistoku sa Republikom Srpskom te na jugozapadu sa Kantonom 10. Po rezultatima popisa stanovništva iz 2013. Unsko-sanski kanton je sa 273.261 stanovnika i 66,25 stanovnika/km2 četvrti po broju stanovnika i sedmi po gustoći naseljenosti među kantonima Federacije Bosne i Hercegovine, dok je sa površinom od 4.125&nbsp;km² nakon Kantona 10 drugi najveći kanton, što čini 15,79% površine Federacije i 8,10% teritorije Bosne i Hercegovine.

[mini|desno|222x222px|Štrbački buk u [Nacionalni park Una|Nacionalnom parku Una ]]

## Privreda i infrastruktura 
### Privreda 
Prema podacima iz 2016. najvažnije privredne grane u kantonu po broju zaposlenih jesu trgovina na veliko i malo, prerađivačka industrija, hotelijerstvo i ugostiteljstvo, građevinarstvo i drvna industrija. Privredno središte je Bihać, grad koji ima najviše zaposlenih i najveću prosječnu platu u kantonu (929KM), koja je 226KM veća od najmanje (Cazin / 703KM) i 118KM veća od prosječne plate u USK (811KM).

Najveći aduti privrednog razvoja kantona su njegov povoljan geoprometni položaj, mnoštvo prirodnih resursa i sirovina (šume, rijeke, vode, ruda), povoljna klima te prirodne ljepote i pogodnosti za turizam.

#### Poljoprivreda 
[mini|desno|222x222px|Vrelo rijeke [Krušnica|Krušnice u Bosanskoj Krupi ]]Poljoprivredne površine približno su jednake šumskim površinama i uz povoljan klimatski faktor predstavljaju dobru osnovu za poljoprivrednu proizvodnju. Ukupne poljoprivredne površine iznose 196.308ha, od čega su oranice i bašte 102.490ha, pašnjaci 91.203ha i voćnjaci 2.615ha. Značajne površine koje se tretiraju kao neobradive (32,2 %), uz programska ulaganja mogu se pretvoriti u obradiva zemljišta, tako da ovo područje može dati veoma značajan doprinos u proizvodnji hrane. Inače, ovo područje Ujedinjene nacije zvanično su proglasile područjem na kojem se, zbog ekoloških uvjeta, može proizvoditi zdrava hrana.

#### Drvna industrija 
Rastu šuma, koje u znatnoj mjeri opredjeljuju i ekonomsku strukturu ovog kantona doprinose edafski i orografski faktori koji su prisutni na ovome terenu. Prema stručnim procjenama, ove su šume s većim procentom drvne mase po hektaru od drugih dijelova Federacije Bosne i Hercegovine (90m3 dubeće drvne mase po glavi stanovništva). Šume su jedno od najvećih bogatstava Unsko-sanskog kantona. Ukupne šumske površine su 190.880ha, od čega su visoke šume 85.899ha, niske šume 86.234ha i goleti 18.747ha. Šumarstvo i prerada drveta na ovom području imaju dosta dugu tradiciju tako da u gotovo svim općinama postoje kapaciteti za uzgoj i eksploataciju šuma, a u općinama Bihać, Bosanska Krupa, Sanski Most, Ključ i Bosanski Petrovac i razvijeni kapaciteti za preradu drveta.

#### Energetika i rudarstvo 
Područje kantona po svojoj geološkoj građi predstavlja perspektivnu bazu za istraživanja i eksploataciju korisnih sirovina. Iako je stepen geološke istraženosti ovoga područja veoma nizak, otkrivena su značajna ležišta mrkog uglja na području Sanskog Mosta (Kamengrad), koja se planiraju eksploatatirati u sklopu izgradnje Termoelektrane Kamengrad, boksita u Bosanskoj Krupi, mangana u Bužimu, barita u Velikoj Kladuši, gline u Cazinu i Sanskom Mostu, gipsa u Kulen Vakufu, arhitektonskog kamena bihacita u Bihaću, kvarcnog pijeska u Sanskom Mostu i Bihaću, te ostalih mineralnih sirovina koje se koriste u proizvodnji građevinskih materijala.

### Infrastruktura 
#### Saobraćaj 
USK je izuzetno dobro komunikacijski povezan s Hrvatskom, a time i ostalim zemljama Evrope. Najkraći kopneni put prema velikim lukama i značajnim središtima (Split, Šibenik, Zadar, Rijeka) vodi preko Bihaća i Bosanskog Petrovca. Unska pruga vezala je područje Splita, Zadra i Šibenika sa Zagrebom. Željezničkom prugom i magistralnim putem (330&nbsp;km) kanton je povezan sa Sarajevom i ostalim dijelovima Bosne i Hercegovine.

##### Putevi 
Na području kantona postoji 468,4&nbsp;km regionalnih puteva, od kojih je 305&nbsp;km asfaltirano, te 344&nbsp;km magistralnih puteva (290&nbsp;km asfaltirano).[mini|Magistralni put M5 između [Bihaća i Bosanskog Petrovca]]Kroz Unsko-sanski kanton prolaze sljedeći magistralni putevi:

Sa zapada na istok: Magistralni put M14 (Bihać – Draksenić)

Sa juga na sjever: Magistralni put M4.2 (Velika Kladuša – Srbljani), M5 (Bihać – Foča), M11 (Ripač – Lohovo), M14.2 (Bosanska Krupa – Bosansko Grahovo) i M15 (Kozarska Dubica – Posušje)

##### Željeznica 
Unska pruga (Novi Grad – Bihać – Knin) u dužini od 178&nbsp;km, prije rata bila je najrentabilniji način prevoz robe i putnika u pravcu sjever-jug. Danas je za prevoz robe i putnika osposobljen dio te pruge na relaciji Blatna – Martin Brod.
##### Aviopromet 
[mini|Unska pruga između [Bihaća i Bosanske Krupe]]
Na području kantona ne postoji nijedan komercijalni aerodrom. Postoje dva objekta zračnog prometa koji nisu u funkciji: vojni aerodrom "Željava", na granici sa Hrvatskom, a prije rata u Bosni i Hercegovini bio je veoma moderan sa svim tehničkim karakteristikama, ali je toku rata veoma oštećen i sva navigacijska oprema je opljačkana, te aerodrom "Ćoralići", sa šljunčanom pistom dužine 1.200m i pratećim objektima. U blizini Bihaća postoji i sportski aerodrom "Golubić", bez asfaltne piste.

#### Elektroenergetski sistem 
Ukupno instalirana snaga proizvođača električne energije na Unsko-sanskom kantonu je 8,5MW i daju je hidroelektrane "Krušnica" (0,5MW) i HE "Una-Kostela" (8MW). Na kantonu je prisutan, a neiskorišten, značajan hidroenergetski potencijal, te su u toku aktivnosti na izradi minimuma potrebne dokumentacije za izgradnju hidroelektrana na Unsko-sanskom kantonu.

Kanton ima napajanje električnom energijom sa četiri strane:[mini|Potpuno razrušena unutrašnjost [Vojni aerodrom Željava|Vojnog aerodroma Željava]]**Dalekovodi u Unsko-sanskom kantonu:**
*dalekovod 220KV: Prijedor – Bihać
* dalekovod 110KV: Donji Lapac – Kulen Vakuf – Bihać te Kulen Vakuf – Bosanski Petrovac
* Ključ – Sanski Most
* dalekovod 110KV: Drvar – Bosanski Petrovac
* dalekovod 110KV: Prijedor – Sanski Most

#### Vodosnabdjevanje 
Svaki općinski centar ima svoj vodovodni sistem kojima se upravlja neovisno od drugih. Vodovodna mreža je dosta devastirana, tako da se gubici vode kreću i do 30 %. Velik broj izvora, čistih vodotoka i već istraženi dio podzemnih akumulacija ukazuje na to da ovo područje može, uz materijalna ulaganja, potpuno obezbijediti vodu za stanovništvo i industriju.

#### Obrazovanje 
U kantonu postoji ukupno 24 osnovnih škola (20 državnih i četiri privatnih). Univerzitet u Bihaću, osnovan 1997, broji ukupno sedam fakulteta i 4.881 studenata (stanje: 2007/08). Osim univerziteta u Bihaću, u USK postoji još jedna privatna visoka škola – Visoka međunarodna škola Cazin.

#### Zdravstvo 
Glavna bolnica u kantonu je kantonalna bolnica "Dr. Irfan Ljubijankić" u Bihaću, pored koje postoje još brojni domovi zdravlja te banja *Gata*, koja se također nalazi u Bihaću.

## Politika 
### Kantonalna skupština 
Skupštinu kantona na osnovu Općih izbora u BiH 2022. sačinjava 30 zastupnika.

## Također pogledajte 
* Radiotelevizija Unsko-sanskog kantona

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt Vlade Unsko-sanskog kantona
* Turistička zajednica unsko-sanskog kantona 

Kategorija:Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine
*