open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Džumadel-uhra

**Džumadel-uhra** (arapski:جمادى الثاني) je šesti od 12 lunarnih mjeseci islamskog kalendara. Dolazi poslije mjeseca džumadel-ula i broji ukupno 29 ili 30 dana. U prijevoda sa arapskog na bosanski jezik, džumade-l-uhra znači *posljednje smrzavanje*.

## Vrijeme nastupa džumadel-uhra
Islamski kalendar je lunarni kalendar i početak mjeseca se računa od pojave mladog mjeseca. Pošto je islamska lunarna godine za 11-12 dana kraća od solarne godine, džumadel-uhra svake naredne godine dolazi ranije i vremenski gledano se kreće kroz sva godišnja doba. U slijedećoj tabeli su datumi početka i završetka mjeseca u periodu između 2010. i 2016. godine. (na osnovu Umm al-Qura kalendara iz Saudijske Arabije)):

## Reference
Kategorija:Džumadel-uhra
Gallieno Ferri

**Gallieno Ferri** bio je italijanski crtač stripova.

## Karijera 
Kao dječak bio je strastveni čitalac stripova. Na njega su poseban uticaj ostavili američki strip crtači Alex Raymond i Harold Foster. Nakon završetka Drugog svjetskog rata završio je školovanje za geometra te se zaposlio. Uporedo sa poslom geometra, crtao je i reklame za razne proizvode. Godine 1948. po prvi put se javio na oglas gdje su se tražili strip crtači. Bila je to mala izdavačka kuća koju je vodio Giovanni De Leo. Ferri dobiva scenarij za prvu epizodu serijala *Il Fantasma Verde* (Zelena sablast), što je bio njegov debitanski rad. Potpisivao se pod pseudonimom **Fergal**. Radio je i na serijalima *Piuma Rossa*, Maskar, Big Bill le Casseur, Thunder Jack i mnogim drugim.

S obzirom na to da je Thunder Jack nastao kao plod italijansko - francuske koprodukcije, a na francuskom tržištu  prošao bolje nego u Italiji, počinje crtati za Francuze. Od 1953. do 1959. crta uglavnom za francusko tržište, osim Thunder Jacka radi i na drugim serijalima (Jim Puma, Agent Secret i dr.) U tom periodu definitivno napušta posao geometra i odlučuje da se u potpunosti posveti crtanju stripova. Nakon ženidbe, 1959. se preselio u Recco.

### Zagor 
mini|lijevo|175px|Ferrijeva naslovnica Zagor SPEC br. 20.

Godine 1960. posjetio je izdavačku kuću Araldo kako bi provjerio da li su zainteresovani za njegove usluge. Tu je upoznao Sergia Bonellija, te njih dvojica zajedno stvaraju Zagora, serijal koji će ih proslaviti. Zagor se pojavio na tržištu 1961. S obzirom na to da je Bonellija ubrzo uhvatila kriza inspiracije i nedostatak vremena, Ferri je na samim počecima kako bi se serijal održao bio prisiljen u nekim epizodama biti i scenarista i crtač. Od izlaska prve epizode bio je u potpunosti posvećen radu na Zagoru. Jedini njegov drugi istaknutiji angažman bio je na serijalu Mister No, gdje je nacrtao prvi broj 1975.

Preminuo je 2. aprila 2016. u Genovi.

## Nagrade 
* Regionalna nagrada za najboljeg crtača stripa Ligurije (1984.)
* Nagrada "Hugo Pratt" (1995)
* Nagrada "Fumo di China" za životno djelo.

mini|desno|300px|Ferrijev Zagor u stripu.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1929.
Kategorija:Umrli 2016.
Kategorija:Biografije, Genova
Kategorija:Italijanski crtači stripa
Gambit

**Gambit** predstavlja vrstu otvaranja u kojoj se na samom početku partije žrtvuje određena manja (slabija) figura da bi se u narednim potezima stekle neke druge prednosti, najčešće pozicijske. Većina gambita radi se da bi se osvojio centar, a to su polja d4, d5, e4 i e5. Postoje gambiti u kojima se može dati mat u nekoliko poteza iz razloga što nekad protivnik ne razumije taj način otvaranja i "nasjedne".

Gambit može predstavljati i žrtvovanje jače figure u središnjici partije (najpopularnije je žrtvovanje dame ili topa). Ovom tehnikom koristio se, između ostalih, i Gari Kasparov u svojim partijama i većinom bi izašao bolji na kraju.

Kategorija:Šahovska otvaranja
Kategorija:Šahovska terminologija
*
Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011 (Brezovica)

**Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011. godine** proveden je od 1. do 28. aprila 2011, prema stanju na dan 31. marta. Popis je proveden na temelju *Zakona o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine* (Narodne novine, broj 92/10).
Zagrebačka gradska četvrt Brezovica je po Popisu stanovništva 2011. godine imala 12.030 stanovnika, što predstavlja 1,52% od ukupnog broja stanovnika Grada Zagreba, odnosno  0,28% od ukupnog broja stanovnika Hrvatske.
## Rezultati 
### Nacionalna pripadnost
### Maternji jezik 
### Religijska pripadnost
## Izvori
## Vanjski linkovi
* Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske

Brezovica
Kategorija:Brezovica (Zagreb)
Šahovski programi

**Šahovski programi** ili **šahovske mašine** (eng. *Chess Engine*) su aplikativni softver napravljen u nekom od poznatih programskih jezika sa mogućnostima da se izvrši analiza najboljih poteza u šahu. Ovi šahovski programi nisu samostalne aplikacije i najčešće zahtjevaju određeni šahovski softverski paket u kojem se može pokrenuti više različitih programa (mašina) istovremeno.

## Snaga/rejting 
Iz godine u godinu, šahovski programi su sve bolji. Njihova snaga se određuje na osnovu ELO rejtinga, a najjači svjetski šahovski programi su dosta jači čak i od najboljih svjetskih šahovskih prvaka. Radi usporedbe, čovjek ima rejting ispod 3000, dok najbolji programi imaju rejting iznad 3300. Pozicionalna analiza je postala osnova da današnji programi imaju tako dobar rejting. Programi kao što su Houdini, Stockfish i Rybka imaju gotovo nepobjediv sistem, kao i mogućnost da na osnovu analiziranja pozicije izbjegnu čak i najgore pozicije i preokrenu igru u svoju korist.

## Softver 
Programski jezici/paketi koji se koriste u programiranju šaha su najčešće C++, Python, JavaScript, Visual Studio...

## Hardver 
Hardver je vrlo bitan faktor kod šahovskih programa. Danas postoji takmičenje u šahu između šahovskih programa gdje se može uočiti razlika između pojedinih CPU arhitektura. Tako npr. najbolje performanse su ostvarile one mašine sa najboljim procesorima, pogotovo 64-bitnim. Osnova svega je ipak softver, jer su neki programi jednostavno jači i bez posebnog hardvera zbog boljeg programiranja.

## Reference 
## Također pogledajte 
Kategorija:Šahovski programi
Kategorija:Računarski šah
Privlaka (čvor)

**Hrvatska**:

* Privlaka (Vukovarsko-srijemska županija), naselje i općina u Vukovarsko-srijemskoj županiji
* Privlaka (Zadarska županija), naselje i općina u Zadarskoj županiji
Crkvenica

**Crkvenica** je jedna od najizdašnijih desnih pritoka Vrbanje. Izvire na sjevernim padinama Šipraškog brda (vrh Glavica, 1267 m), iznad sela Selačka i Kurušići, na oko 1200 metara nadmorske visine. Teče najprije prema zapadu, a zatim naglo savija prema jugu; ušće joj je u Šipragama, tako da ima potkovičast vodotok. 

Gornji tok ove rijeke je gotovo paralelan sa matičnom Vrbanjom koja teče dolinom ispod južnih padina Šipraškog brda koje ih dijeli. Izvrište obuhvata četiri vrela, od kojih je najsnažnije Nebegovače, u rejonu Katunište. Već tu ulazi u sve dublji kanjon, mjestimične i preko 300 m ispod okolnog platoa. Iznad sela Gornje Šiprage, gotovo pod pravim uglom, usmjerava se prema jugu.

Crkvenica je duga oko 10 km, a (uz mnoštvo potoćića i vrela) najveće desne pritoke su joj Mosorski, Jovića i Kamenički potok, te Studenac, a lijeve: Nikolića vrelo i Balijin do (iz dva snažna vrela - Jakuša). Na njoj je nekada (pedesetih godina prošlog vijeka) bilo čak 17 vodenica (mlinova).

U užem području njenog izvorišta je vododijelnica slivova Vrbasa i Bosne. Trnovac i Stopānski su također desne pritoke Vrbanje i teku prema jugoistoku, dok je Crkvena desna pritoka Velika Velike Usore i teče prema sjeverozapadu.

Postoje pouzdane evidencije da je pri ušću Crkvenice u Vrbanju postojalo rimsko naselje sa bazilikom (tj. crkvom, po čemu je i imenovana) i srednjevjekovna starobosanska naseobina. O tome svjedoče ostaci stećaka od sedre; najkompletnije očuvani je potopljen u Vrbanju (u neposrednoj blizini primarne lokacije – uz sāme obale rijeka). Ostali su izrezani i ugrađeni (moguće je zbog vjerovanja u legendu o njihovoj "čudotvornosti") u zidove okolnih kuća ili drugih objekata.

Austrijske vlasti su, u okviru razvoja infrastrukture za eksploataciju šumskog blaga i drugih prirodnih resursa, na području Šipraga izgradile i uskotračnu prugu uz vodotok Crkvenice – do Griča (823 m n/v). Pedesetih i šezdesetih godina prošlog vijeka, pruga je demontirana, a na njenoj trasi su izgrađene lokalne ceste za više sela u slivu Crkvenice.

## Također pogledajte 
* Vrbanja (rijeka)
* Šiprage

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Jovići

**Jovići** su naseljeno mjesto u sastavu općine Ražanac, Zadarska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Zadar.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Jovići su imali 344 stanovnika.

**Napomena**: *Iskazuje se kao naselje od 1948.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Jovići je imalo 534 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Zadarskoj županiji
R-73 (raketa)

**Vympel R-73** (NATO naziv: **  AA-11 Archer**) je sovjetska raketa zrak-zrak kratkog dometa uvedena u operativnu upotrebu 1982. godine. U vrijeme kada je uvedena u upotrebu bila je najnaprednija raketa zrak-zrak.

## Razvoj
R-73 je razvijena kao zamjena za stariju raketu kratkog dometa R-60, razvoj je započet 1973., a u operativnu upotrebu u sovjetskom ratnom vazduhoplovstvu je uvedena 1982. Raketom se može upravljati pomoću modernih komandi postavljenih na pilotsku kacigu. Minimalni domet rakete je 300 metara s djelovanjem na 30.000 metara nadmorske visine. R-73 ima jake sposobnosti manevriranja i predstavlja važan faktor u zračnim borbama, i ova raketa je potakla razvoj zapadnih konkurenata kao što su ASRAAM, IRIS-T, MICA ili Python. 

Raketa se koristi kao sastavni dio arsenala borbenih aviona MiG-21, MiG-23, MiG-29, MiG-31, MiG-35, Su-24, Su-25, Su-27, Su-30, te u naoružavanju borbenih helikoptera kao što su Mil Mi-24, Mil Mi-28 i Kamov Ka-50.

## Korisnici
thumb
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Reference
Kategorija:Rakete
Gamma Virginis

**Gamma Virginis** (γ Vir, γ Virginis)  je  zvijezda  u sazviježđu Djevica. Ubraja se u dvostruke zvijezde.  Primarna zvijezda ima prividan sjaj  od 3.65. Ima i tradicionalne nazive *Porrima, Postvarta, Arich, Laujed-El-Aua*, posljednji je preveden na latinski  kao *Angulus Latratolis* (bs.ugao uzvikivača). Gamma čini zajedno sa Beta, Eta, Delta i Epsilon Virginis asterizam pod nazivom *uzvikivač* (arap.El-Ava)

## Reference 
## Također pogledajte 
* Plejade

Kategorija:Djevica (sazviježđe)
Kategorija:Dvostruke zvijezde
Valladolid

**Valladolid** je glavni grad španske regije Kastilja i León. Prema popisu iz 2013. godine, u Valladolidu živi 309.704 stanovnika. Grad je smješten na obalama rijeka Pisuerga i Esgueva. Nalazi se oko 180 kilometara od Madrida.

## Historija 
Filip II Valladolidu daje titulu grada, najviše zahvaljujući činjenici što se rodio u njemu, preselivši u njega također administraciju svoga kraljevstva.

Između 1601. i 1606. godine Valladolid je bio glavni grad Španije.

## Klima 
Valladolid ima mediteransku klimu. Prosječna ljetna temperatura iznosi 27,4&nbsp;°C. A najviša izmjerena temperatura je iznosila 40,2&nbsp;°C, 1995. godine. A najniža zabilježena temperatura je bila 19&nbsp;°C.

Prosječna količina padavina iznosi 435&nbsp;mm.

## Kultura 
Zbog svoje ljepote, otvorenosti, zanimljive historije, kulture, običaja, mnogobrojnih festivala i sajmova, tokom cijele godine u grad pristiže hiljade turista.

U gradu postoji nekoliko muzeja: 
* Museo Nacional de Escultura
* Museo Patio Herreriano de Arte Contemporáneo Español
* Museo de la Ciencia

## Sport 
Najpoznatiji sportski klub je Real Valladolid, koji se takmiči u prvoj španskoj fudbalskoj ligi. Domaće utakmice igra na stadionu José Zorrilla. Igrači koji su iz ovog kluba nastupali za reprezentaciju Španije su:  Fernando Hierro, José Luis Caminero i Rubén Baraja.

CB Valladolid je gradski košarkaški klub koji igra u ACB ligi. Najpoznatiji košarkaš koji je igrao za ovaj klub je Arvydas Sabonis.

U rukometu Valladolid predstavlja BM Valladolid. Klub se takmiči u Liga ASOBAL.

## Međunarodni odnosi 
Valladolid je ostvario internacionalna prijateljstva sa nekoliko svjetskih gradova:

## Galerija 

Datoteka:Valladolid campogrande invierno01 lou.JPG|Jesen u gradskom parku
Datoteka:Valladolid Antigua 20080816.jpg|Santa María La Antigua
Datoteka:Valladolid - Catedral.jpg|Katedrala Valladolid
Datoteka:Teatro Calderon.jpg|Teatro Calderón
Datoteka:Valladolid rio pisuerga puente mayor playa.jpg|Rijeka Pisuerga
Datoteka:Valladolid iglesia Vera Cruz ni.jpg|La Platería

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Španiji
Sadudin Musabegović

**Sadudin Musabegović** (19. oktobar 1939 – 11. april 2014), bio je istaknuti bosanskohercegovački pisac, teoretičar umjetnosti i redovni profesor na Univerzitetu u Sarajevu.

Rođen je u Prijepolju, gdje je završio osnovno i srednje obrazovanje. Studirao je i diplomirao na Filološkom i Filozofskom fakultetu u Beogradu, gdje je i magistrirao 1965. Pri Institutu za film pohađao je u Beogradu od 1962. do 1965.  Visoku filmsku školu, odsjek režija. Doktorirao je na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 1980. Sve do penzionisanja radio je kao redovni profesor Estetike, Teorije likovnih umjetnosti i Estetike filma na Sarajevskom univerzitetu. Predavao je i na Univerzitetu Džemal Bijedić u Mostaru, a kao gostujući profesor na Indiana University of Pennsylvania. Bio je dekan Akademije likovnih umjetnosti u Sarajevu.

Sadudin Musabegović bio je jedan od najznačajnijih teoretičara umjetnosti i modernih mislilaca u Jugoslaviji nakon Drugog svjetskog rata. Bavio se i filmskom režijom. Za sarajevski *Sutjeska film* snimio je 1972. kratkometražni film *Soba*. Bio je glavni i odgovorni urednik časopisa *Opredjeljenja*, *Lica*, revije *Odjek*, te odgovorni urednik *Dijaloga*, male biblioteke *Dialogos*.

Objavio je više naučnih i esejističkih knjiga, te brojne eseje i studije iz oblasti estetike, filma i likovnih umjetnosti. Za knjigu *Mimesis i konstrukcija* dobio je Šestoaprilsku nagradu Grada Sarajeva i godišnju nagradu izdavačke kuće Veselin Masleša za nauku.

## Bibliografija 
* *Planovi i sekvence*, 1976.
* *Mimesis i konstrukcija*, 1982.
* *Karta i teritorija*, 1995.
* *Žargon otpatka*, 1998.
* *Sliv i vir*, 2000.
* *Raz/lik/a/art*, 2005.
* *Rasuta kazivanja*, 2006.
* *Film kao vremenski oblik*, 2007.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1939.
Kategorija:Umrli 2014.
Kategorija:Biografije, Prijepolje
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Midhat Uščuplić

**Midhat Uščuplić** (15. maj 1933 – 12. august 2011) bio je istaknuti bosanskohercegovački biolog i redovni član ANUBiH.

## Biografija 
Rođen je 1933. u Tuzli. Diplomirao je na Šumarskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu 1958. Predavao je predmete fitopatologija, integralna zaštita šuma i specijalni proizvodi šuma (gljive). Rukovodio je postdiplomskim studijem iz zaštite šuma. Bio je gostujući profesor na Tehničkom univerzitetu u Zürichu i na Univerzitetu Lerida (Španija).

Objavio je više od 150 naučnih i stručnih radova iz oblasti zaštite šuma, te mnoge naučno-popularne članke iz oblasti šumarstva i zaštite okoliša. Autor je ili ko-autor nekoliko univerzitetskih udžbenika i priručnika.

U dva mandata biran je za dekana Šumarskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu. Dobitnik je brojnih priznanja. Za dopisnog člana ANUBiH izabran je 2002, a za redovnog 2008.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1933.
Kategorija:Umrli 2011.
Kategorija:Biografije, Tuzla
Kategorija:Bosanskohercegovački biolozi
Kategorija:Članovi ANUBiH
Mister No

**Mister No** je italijanski pustolovni strip koji je objavila izdavačka kuća Sergio Bonelli Editore u Italiji u proljeće 1975.  Autor ovog stripa je Sergio Bonelli, a prvi crtač Gallieno Ferri, ali on će nacrtati samo prvu epizodu, iako će nastaviti da crta naslovnice u narednih deset godina. Bonelli je objavljivao pod pseudonimom Guido Nolitta. Redovna mjesečna serija trajala je 379 publikacija, a posljednje izdanje objavljeno je u decembru 2006. Tri specijalna izdanja objavljena su od 2006. do 2009.

Opis

Prva priča smještena je u 1952, nekoliko godina nakon završetka Drugog svjetskog rata, a posljednja u 1969.  Broj 295 sadržavao je priču smještenu u Manaus tokom 2000. Specijalni broj 8. sadržavao je priču s Marti Misterija.

Pravo ime Mister Noa je Jerome Drake Junior, njegov otac je Jerome Senior, a rođen je oko 1922. On je bivši vojnik koji je služio u vojsci Sjedinjenih Država. Nakon Drugog svjetskog rata preselio se u Manaus, usred brazilske Amazonske šume, kako bi pobjegao od užasa rata. Pola heroj, pola antiheroj, bori se za vlastiti mir i spokoj koji se nada da će steći u tim divljim teritorijama.

Radi kao pilot aviona i turistički vodič, leteći svojim Piperom. Njegov najbolji prijatelj je Nijemac Otto Kruger, kojeg je prvi put upoznao u São Luísu. Otta su Brazilci prozvali Esse-Esse (S-S) zbog njegove prošlosti kao oficira u nacističkoj njemačkoj vojsci. Gospodin No, poput Esse-Essea, je lijen čovjek koji voli provoditi vrijeme u Paulo Adolfovoj kantini, piti i flertovati s djevojkama, te se često protiv svoje volje upušta u opasne aktivnosti i probleme.

Iako se mnoge avanture Gospodina Noa odvijaju u Brazilu, neke su smještene u druge latinoameričke zemlje, Sjevernu Ameriku, Evropu, Afriku i Aziju.

Mister No je vrlo popularan u Italiji, Francuskoj, Turskoj, Grčkoj i zemljama bivše Jugoslavije, gdje strip trenutno objavljuju i distribuiraju srpska izdanja Veseli Četvrtak, hrvatski Strip-Agent i Libellus.

## Autori 
Osim Bonellija i Ferrija, mnogi drugi umjetnici i autori su doprinijeli seriji. Među njima su pisci Alfredo Castelli, Tiziano Sclavi i Claudio Nizzi; te umjetnici Franco Bignotti, Roberto Diso, Marco Bianchini, Fabio Civitelli, Ferdinando Tacconi i Alessandro Bignamini.

U zadnjem broju najavljeno je da će se serija nastaviti u godišnjim specijalima. Ali i oni su obustavljeni nakon proljetnog broja 2009.

[mini|lijevo|225px|Mister No, crtač [Roberto Disso|Roberto Diso]]

## Reference
Kategorija:Likovi iz stripova
Kategorija:Italijanski stripovi
Kategorija:Stripovi nastali 1975.
Somovljevo more

mini|desno|300px|Somovljevo more

**Somovljevo more** smješteno je u Južnom okeanu, sjeverno od najistočnijeg dijela Antarktika.

Ima površinu 1.150.000&nbsp;km2, a najveća dubina iznosi 3000 m.

Nazvano je po ruskom istraživaču Mihailu Somovu, koji je između 1955. i 1957. predvodio prvu sovjetsku ekspediciju na Antarktik.

## Reference 
Kategorija:Antarktik
Kategorija:Južni okean
Kategorija:Mora
Salton more

mini|desno|165px|Salton more
**Salton more** je slano i endoreično jezero smješteno na jugu Kalifornije, u Sjedinjenim Američkim Državama.

Jezero je nastalo velikom poplavom 1905. godine, kada je rijeka Colorado poplavila područje. Sa procijenjenom površinom od 970&nbsp;km2, jezero Salton je najveće jezero u Kaliforniji. U Salton jezero se ulijeva nekoliko rijeka, a među veće se ubrajaju: Alamo River, New River, Whitewater River.

mini|desno|165px|Položaj salton mora
Najveća dubina jezera je 16 metara.

## Reference 
Kategorija:Kalifornija
Kategorija:Mora
Ceruzit

**Ceruzit** (poznat i pod rudarskim nazivom *bijela olovna ruda*), jeste veoma rasprostranjeni mineral iz mineralne klase karbonata, hemijskog sastava PbCO3 (olovo(II) karbonat). Kristalizira se u ortorompskom kristalnom sistemu i razvija se uglavnom u prizmatične ili piramidalne kristale, ali i masivne mineralne agregate. Srastanjem nastaju pseudoheksagonalne kristalne forme, često sa mrežastom strukturom.

## Posebne osobine 
thumb|lijevo|Ceruzit pri dnevnom svjetlu (lijevo) i pod UV svjetlošću (desno)
Ceruzit ponekad pokazuje žutu fluorescenciju kada se izloži dugotalasnom ultraljubičastom zračenju. U dušičnoj kiselini mineral se burno rastvara, uz pojavu vrenja i otpuštanje ugljik dioksida.

## Etimologija i historija 
Prvi ceruzit pronađen je u italijanskoj provinciji Vicenzi 1565. godine, a opisao je Conrad Gesner, koji ga je nazvao po latinskoj riječi *cerussa* - "bijelo olovo".

## Rasprostranjenost 
Poznata nalazišta ceruzita su, između ostalih, Broken Hill, Novi Južni Vales u Australiji, Mechernich na Eifelu i Clausthal-Zellerfeld na Harzu u Njemačkoj, Mibladen u Maroku, Tsumeb u Namibiji, Kabwe u Zambiji, na Sardiniji, u Češkoj, Arizoni u SAD i drugim mjestima. Do sada (stanje: 2010) ceruzit je pronađen na oko 3.600 mjesta na Zemlji.

## Reference 
Kategorija:Minerali olova
Kategorija:Karbonatni minerali
Ljubač (Ražanac)

mini|260px|Ljubač, zalazak sunca
**Ljubač** je naseljeno mjesto u sastavu općine Ražanac, Zadarska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Zadar.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Ljubač je imao 475 stanovnika.

**Napomena**: *U 1857., 1921. i 1931. sadrži podatke za naselje Krneza. U 1869. podaci su sadržani u naselju Visočane (općina Poličnik).*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Ljubač je imalo 703 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Zadarskoj županiji
Murcia

**Murcia** je grad u Španiji. Glavni je grad istoimene španske regije Murcia. Prema popisu iz 2013. godine, Murcia broji preko 400.000 stanovnika. Po broju stanovnika Murcia zauzima sedmo mjesto u Španiji.

## Položaj 
Grad je smješten u dolini rijeke Segura. Na jugu se izdiže mali planinski vijenac, na zapadu grada nalazi se Sierra Espuña, a na sjeverozapadu leži Sierra del Espartal sa najvišim vrhom provincije-Romolcadores.

Murcia važi za jedan od najsuhljih regiona Evrope. Pošto je oblast smještena u polupustinji, temperatura vrlo lako dostiže i 50&nbsp;°C. Zime su relativno prijatne, ali u određenim oblastima temperatura bude i u minusu.

## Kultura 
Murcia ima jedan od najvećih univerziteta Španije.

Murcia ima dva nogometna kluba, Real Murcia i Ciudad de Murcia.

## Poznate ličnosti 
* Ibn Arabi, filozof i sufijski učitelj
* Abul Abbas al-Mursi, sufija
* Ramón Gaya, slikar
* Francisco Rabal, glumac
* Nicolás Almagro, teniser
* Xuso Jones, pjevač

## Međunarodni odnosi 
Murcia je ostvarila internacionalna prijateljstva sa šest svjetskih gradova:

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Španiji
Delta Virginis

**Delta Virginis** (δ Vir, δ Virginis)  je  zvijezda  u sazviježđu Djevica.  Spada u crvene divove  s prividnim sjajem  od 3.38 a udaljena je 198 sg od Sunca. Ima relatvno visoku radijalnu brzinu. Tradicinalni naziv  je *lajući pas* (arap.*Auva* ili *Min-El-Ava).* Pretpostavlja se da spada i u dvostruke zvijezde. U njenoj orbiti bi mogla biti patuljasta zvijezda s revolucijom od 200.000 godina ali to još nije definitivno potvrđeno.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Bijeli patuljak

Kategorija:Divovske zvijezde
Kategorija:Djevica (sazviježđe)
Bilbao

**Bilbao** je grad u Španiji. Najveći je grad Baskije, španske autonomne zajednice. U gradu živi nešto manje od 350.000 stanovnika. Bilbao je jedan od industrijskih centara Španije, i veoma posjećena turistička destinacija.

## Položaj 
Grad je smješten na sjeveru Španije, na ušću rijeke Nervión u  Kantabrijsko more u Biskijskom zalivu.

## Historija 
Bilbao je osnovan početkom četrnaestog vijeka. Njegov osnivač bio je Diego Lopez de Aro. Od nastanka Bilbao je imao veliku ulogu u trgovini Španije, a taj status nije izgubio do danas. Ovo je centar proizvodnje željeza koje se vadi iz biskajskog rudnika. Tokom devetnaestog i dvadesetog vijeka Bilbao je doživio potpunu industrijalizaciju, što ga je učinilo drugim industrijskim centrom u Španiji, odmah nakon Barcelone. Bilbao je tokom dvadesetog vijeka postao centar separatističkog pokreta baskijske manjine, koja je težila odvajanju ove pokrajine od Španije. Danas je ova grupa zvanično neaktivna.

## Klima 
U Bilbau preovladava okeanska klima, sa uticajem Golfske struje. Ljeta su topla, a zime blage. Prosječna ljetna temperatura iznosi 20, a zimska 8 stepeni celzijusa.

## Kultura 
Bilbao je adresa mnogih historijskih spomenika, prostrane plaže okružene su starim zamkovima i spomenicima, A butici i restorani na glasu.
Najpoznatije turističke atrakcije u gradu su:
* Muzej Guggenheim
* Katedrala Santiago
* Univerzitet Deusto
* Bazilika Begona
* Plaza Nueva

## Sport 
Kao i u većini španskih gradova, najpopularniji sport u Bilbau je fudbal. Fudbalski klub Athletic Bilbao predstavlja ponos grada. Osnovan je 1898. godine. Svoje utakmice igra na stadionu San Mamés.

Pored fudbalskog postoji i košarkaški klub, CB Bilbao Berri. Klub se takmiči u prvoj španskoj ACB ligi.

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Španiji
Rat (čvor)

* Rat, oružani sukob
* *Rât*, lok. za izduženo poluostrvo

:
* Rat (Novi Travnik), naselje u općini Novi Travnik.

:
* Dugi Rat, naselje i općina u Splitsko-dalmatinskoj županiji.
* Veli Rat, naselje u općini Sali, Zadarska županija.

## Također pogledajte 
* Rat Pack
Amundsenovo more

mini|desno|300px|Amundsenovo more

**Amundsenovo more** je more u Južnom okeanu smješteno zapadno od Antarktika, ispred Zemlje Marie Byrd.

Površina mora je 98.000&nbsp;km2, a najveća dubina mora iznosi 585 metara.

Amundsenovo more je dobilo ime po norveškom istraživaču Roaldu Amundsenu koji je bio istraživač sjevernih i južnih polarnih oblasti.

More je uglavnom prekriveno ledom. Ledeni pokrivač ima površinu otprilike kao američka država Texas.

## Reference 
Kategorija:Zapadni Antarktik
Kategorija:Južni okean
Kategorija:Mora u Južnom okeanu
Cvrcka

[mini|200px|Cvrcka, neposredno iznad [Večići|Večića]]
mini|desno|thumb|200x|Karakteristična slika jednog od mnogih kotlaca u kanjonu Cvrcke
**Cvrckâ** je najveća lijeva pritoka Vrbanje

Izvire na sjeveroistočnim padinama Čemernice, na vododijelnici sa Jakotinom (također lijevom pritokom iste rijeke) i potocima koji se ulijevaju u Ugar. Duga je oko 12 km. Ušće joj je kod Vrbanjaca i Večića. Nastaje od dvije čelenke: Međurača (izvor na oko 1100 m n/v) i Vukača (izvor na oko 850 m n/v)

Nakon utoka jedine pritoke – Bukovice, ulazi u dubok, strm i sa zapadne strane nepristupačan kanjon, čija dubina mjestimično iznosi i do 400 m u odnosu na okolni plato. U kanjonskom toku je niz kaskadnih virovâ ("kotlacâ"), a pri njegovom kraju (ispod sela Hrastik) su atraktivna Vilen(j)ska vrela. To je snažan izvor na desnoj litici sa koje voda pada u raspršenim mlazevima. Šezdesetih godina prošlog vijeka, na Cvrckoj je bilo oko 30 vodenica.

Iz kanjona rijeka izlazi u ljevkasto polje tek nešto prije Večića. Ta zaravan se proširuje u Večićko polje, koje se nalazi u uglu što za zatvaraju Cvrcka i Vrbanja, a proteže se oko 3 km uzvodno uz Vrbanju. Široko je oko 2 km.
## Reference
## Također pogledajte 
* Vrbanja (rijeka)
* Večići
* Vrbanjci
* Kotor-Varoš

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Stankovci

**Hrvatska**:

* Stankovci (Hrvatska), naselje i općina u Zadarskoj županiji
* Stankovci (Žakanje), naselje u općini Žakanje, Karlovačka županija
Bobovica (rijeka)

**Bobovica** je (u lokalnom stanovništvu) ustaljeni naziv najizdašnije desne pritoke u gornjem toku Vrbanje, iako se na geografskim kartama češće obilježava kao "Kruševica". Zanimljivo je da se isto tako redovno naziva i označava i jedna druga (također desna) pritoka Vrbanje, čije je ušće tridesetak kilometara nizvodno (u Obodniku. Duga je oko 12&nbsp;km.
                                    
Izvire (na oko 1220 m n/v), iz tri potočića,  između sjeverozapadnih padina Meokrnja i jugoistočnih Očauša, tj u istočnoj strmini uzvisine Vijenac (1375 m n/v), u klancu prema Ciganskoj planini - znatno nižoj poziciji od izvora rijeke u koju se uliva. Već izvorišni potoci se spuštaju u još dublji klanac (za oko 380 m). Protiče kroz selo Bobovice (769 m n/v). 
Oko i iznad njenog izvorišta, vododijelnica je slivova Lašve i Velike Usore (tj. Bosne) i Vrbanje i Ugra (tj. Vrbasa).. Do sastavaka u Kruševu Brdu duža je od Vrbanje; otuda vjerovatno potiču i različite procjene dužine matične rijeke (od 80 do 95,4&nbsp;km)

Prihvata vodu brojnih potočića, a najsnažnije pritoke su joj (desni) Ljeskovac i Duboki i Novački potok (lijevi). Šezdesetih godina 20. vijeka na ovoj rijeci je bilo čak 15 vodenica i to u njenom donjem toku (od sela Bobovice do ušća).

Uz vodotok Bobovice, austrijske vlasti su svojevremeno izgradile uskotračnu željezničku prugu. Odvajala se od Čudnića, preko sela Bobovice, pa kroz kanjon između Palike i Pašinca do Srebrenog brda, tj. ušča potoka Krna (921 m n/v).. Na demontiranoj "štreci", kasnije su (lakše) izgrađene ceste za mnoga lokalna sela.

## Također pogledajte 
* Vrbanja (rijeka)
* Šiprage

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Zaglav

**Zaglav** je naseljeno mjesto u sastavu općine Sali, na Dugom otoku, Zadarska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Zadar.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Zaglav je imao 174 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1921. iskazivano pod imenom **Zaglava**. U 1869. podaci su sadržani u naselju Sali.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Zaglav je imalo 369 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Zadarskoj županiji
Budak (višeznačna odrednica)

* Budak, poljoprivredna alatka
* Budak (prezime), prezime

**Hrvatska**:

* Budak (Gospić), naselje grada Gospića, Ličko-senjska županija
* Budak (Stankovci), naselje u općini Stankovci, Zadarska županija
Starigrad

**Hrvatska**:

* Starigrad (Hrvatska), naselje i općina u Zadarskoj županiji
* Starigrad (Koprivnica), naselje grada Koprivnice, Koprivničko-križevačka županija
* Starigrad (Senj), naselje grada Senja, Ličko-senjska županija

## Također pogledajte
* Stari Grad
Prstenasta galaksija

[250px|right|mini|Cartwheel galaksija ([ESO 350-40)]]
[250px|right|mini|Lindsay-Sharpley ili Grahamov prsten galaksija  ([AM0644-741)]]
**Prstenasta galaksija** je podtip interaktivnih galaksija prstenastog oblika. Nastaje sudaranjem dviju galaksija slične ili iste mase. U svijetlijem centru prstenaste galaksije zvijezde su veoma gusto raspoređene. Prsten se sastoji od nešto rjeđe raspoređenih zvijezda, njegov prečnik može da iznosi i više od 10 kpc (32600 sg). Prostor između prstena i centra ispunjen je gasom i prašinom.

Poznate prstenaste galaksije su:

* Cartwheel (ESO 350-40), koja se nalazi u sazviježđu Kipar, s prečnikom prstena od 150.000 sg.
* Lindsay-Sharpley ili Grahamov prsten (AM0644-741) 

## Također pogledajte 
* Eliptična galaksija
* Spiralna galaksija
* NGC 4650A

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Astronomy Picture of The Day, na zvaničnoj stranici američke svemirske agencije  NASA 
učitano 16.4.2014 

Kategorija:Galaksije
Santander

**Santander** je grad u Španiji. Glavni je grad autonomne zajednice Cantabria. Grad je smješten na sjevernoj obali Španije. Nalazi se istočno od grada Gijón i zapadno od grada Bilbao. Prostire se na površini od 35 kvadratnih kilometara, a prema posljednjem popisu ima preko 170.000 stanovnika

## Historija 
U Rimskom Carstvu grad je bio  poznat kao **Portus Victoriae Iuliobrigensium.** U ranom 20. stoljeću grad je postao omiljena ljetna destinacija kralja Alfonsa VIII, koji je sagradio Palacio de la Magdalena kao rezidenciju kraljevske porodice.

## Klima 
Santander ima okeansku klimu. Prosječna ljetna temperatura iznosi 23 °C, dok je zimi 13 °C

## Kultura 
Santander je grad sa bogatom kulturom i tradicijom. U gradu se održavaju veliki internacionalni festivali muzike i plesa, kao što su: Festival Internacional de Santander i Festival Internacional de Música de Órgano.

### Muzeji i kulturni centri
* Cantabrian Maritime Museum
* Museum of Fine Arts
* Regional Museum of Prehistory and Archaeology of Cantabria
* Taurine Museum of Santander
* Palace of Festivals of Cantabria
* Palace of Exhibitions and Congress of Santander
* Modesto Tapia Cultural Center
* Regional Film of Cantabria

### Festivali
Santander je grad mnogobrojnih festivala i hodočašća, organizovanih širom okolnih naselja i gradskog područja. Najpoznatiji festivali u Santanderu i turističke atrakcije su:

* Festival St.Jamesa
* Proslava Virgen del Mar
* Gozba St.Martyrs

### Gastronomija
Santander nudi veliki izbor morskih plodova koji imaju veliki ugled na Pirinejskom poluostrvu. Kuhinja su uglavnom temelji na ribi. Najpoznatiji restorani sa domaćom kuhinjom su: La Flor de Miranda, Laury, El Sardino i Bar del Puerto.

## Sport 
Najpoznatiji sportski klub iz Santandera je fudbalski klub Racing de Santander, koji se takmiči u drugoj španskoj ligi. Svoje utakmice igra na stadionu El Sardinero.

Lista sportskih klubova u Santanderu:

Grad je bio domaćin nekoliko internacionalnih sportskih takmičenja.
* Davis Cup 2000. i 2006. godine
* Biciklistička trka Vuelta a España
* Turniri u fudbalu na pijesku
* Takmičenje u Jedrenju

## Poznate ličnosti 
* Mario Camus, režiser
* Mercedes Alonso, glumica
* Chema Muñoz, glumac
* Javier Cifrián, glumac
* Enrique Orizaola, fudbaler
* Sergio Canales, fudbaler

## Galerija 

Datoteka:Santander.Palacio.de.Deportes.jpg|Dvorana Sporta
Datoteka:Hotelbahiasantander.JPG|Hotel Bahía
Datoteka:Plaza de Pombo en Santander.PNG|Trg Pombo
Datoteka:Faro de Cabo Mayor.JPG|Svjetionik
Datoteka:Paella de marisco 01.jpg|Paella
Datoteka:Santander.Conjunto.Historico.jpg|Katedrala

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Španiji
Kategorija:Santander
Jasmin Fejzić

**Jasmin Fejzić** (rođen 15. maja 1986) je bosanskohercegovački nogometaš koji igra za 1. FC Magdeburg.

## Karijera 
Fejzić je počeo svoju karijeru u TSV Eltingen a potom je prebšao u Stuttgarter Kickers. U julu 2004 unaprijeđen je u rezervnu ekipu. Godinu dana kasnije, 23. juna 2005, on se pridružio SpVgg Greuther Fürth. Fejzić je odigrao 34 utakmice za rezervnu ekipu Oberliga Bayerna a zatim je 23. maja 2007 otišao na posudbu u Eintracht Braunschweig. Nakon 32 utakmice u Eintracht Braunschweig on se vratio u SpVgg Greuther Fürth.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
* Jasmin Fejzić na fussballdaten.de

Kategorija:Biografije, Živinice
Kategorija:Rođeni 1986.
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2014.
Kategorija:Nogometaši Eintracht Braunschweiga
Kategorija:Nogometaši SpVgg Greuther Fürtha
Kategorija:Nogometaši Stuttgarter Kickersa
Kategorija:Nogometaši VfR Aalena
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 21. vijeka
WZT

**WZT** (*Wóz Zabezpieczenia Technicznego* – oklopno inžinjersko vozilo) je porodica poljskih inžinjerskih vozila. Prve dvije verzije WZT-1 i WZT-2 su razvijene na osnovu podvozja T-55 tenka, WZT-3 na osnovu T-72 tenka, a WZT-3M i WZT-4 na osnovu tenka PT-91 za potrebe malezijske vojske.
## WZT-1
Tokom ranih pedesetih godina bivši SSSR je započeo razvoj inžinjerskog vozila na osnovu T-55 tenka poznatog kao BTS-1. 1955. vozilo je nadograđeno sa dizalicom i dodatnom preklopnom dizalicom, nova verzija nosi oznaku BTS-2. Krajem 1960tih Poljska i Čehoslovačka su nabavile ovo inžinjersko vozilo, nakon čega ubrzo kreću sa domaćom proizvodnjom. WZT-1 se proizvodio u periodu od 1970. do 1978. godine kada ga u proizvodnji zamijenjuje WZT-2.

WZT-1 su korištene za modernizaciju PVO sistema S-125 Neva koje nose oznaku Newa SC.

### Korisnici
* - pojedini primjerci se koriste za Newa SC sisteme.

## WZT-2
WZT-2 je zasnovan na trupu T-55 tenka za potrebe izvlačenja poljskih T-55 tenkova. Kada je uveden u operativnu upotrebu 1973. predstavljao je najmodernije inžinjersko vozilo u zemljama Varšavskog pakta. WZT-2 se još uvijek nalazi u upotrebi u poljskoj vojsci i zadovoljava NATO standarde, te se koristi za opravljanje T-72, PT-91 i Leopard 2 tenkova, ali ih ne može vući jer su teški preko 40 tona. Koristi se za vuču oklopnih vozila BWP-1 i samohodnih haubica 2S1 Gvozdika.

### Korisnici
*
*
*
*

## WZT-3
Kada je T-72 ušao u upotrebu u poljskoj armiji 1978. godine odlučeno je da se razvije novo inžinjersko vozilo na osnovu T-72M tenka. Razvijena su dva prototipa u periodu 1986-1988 u sklopu projekta *Bizon*. Jugoslavija je kupila licencu za proizvodnju 1989. godine, međutim proizvedeni primjerci su prvobitno prodani Kuvajtu, kasnije su ih u proizvodnju uvele Hrvatska i Srbija.

### Korisnici
*: M84AI verzija.
*: 15 M84AI vozila.
*
*: M84AI verzija.

## WZT-3M
Kada je PT-91 uveden u operativnu upotrebu, odlučeno je da postojeće inžinjersko vozilo posjeduje pojedine elemente PT-91 tenka. Nadograđena verzija nosi oznaku WZT-3M. Glavna izmjena je bila motor, umjesto 12- cilindričnog diesel motora od 780 KS, ugrađen je novi motor od 850 KS. Vozilo je uvedeno u operativnu upotrebu 1999. godine.

### Korisnici
*: 556 vozila.
*: 6 WZT-4 vozila.
*: 29 vozila.

## Reference
Kategorija:Inžinjerska vozila
Eta Virginis

**Eta Virginis** (η Vir, η Virginis, Zaniah)  je  zvijezda  u sazviježđu Djevica. Ubraja se u trostruke zvijezde. Prve dvije zvijezde imaju periodu od 72 dana, s orbitom od 0.5 AJ. Treća zvijezda u nešto daljoj orbiti ima periodu od 13 godina. Tradiconalni nazvi *Zaniah* potječe od arapske riječi za ugao (arap. *Zaviah*)

## Reference 
## Također pogledajte 
* Alpha Virginis
* Johann Bayer

Kategorija:Djevica (sazviježđe)
Kategorija:Trostruke zvijezde
Raštane (čvor)

**Hrvatska**:

* Donje Raštane, naselje u općini Sveti Filip i Jakov, Zadarska županija
* Gornje Raštane, naselje u općini Sveti Filip i Jakov, Zadarska županija

**Srbija**:

* Raštane (Suva Reka), naselje u općini Suva Reka, Prizrenski okrug
Banjevci

**Banjevci** su naseljeno mjesto u sastavu općine Stankovci, Zadarska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Benkovac.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Banjevci su imali 447 stanovnika.

**Napomena**: *U 1857., 1869. i 1921. sadrži podatke za naselje Kašić (općina Pirovac, Šibensko-kninska županija).*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Banjevci je imalo 572 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Zadarskoj županiji
Turanj

**Hrvatska**:

* Turanj (Sveti Filip i Jakov), naselje u općini Sveti Filip i Jakov, Zadarska županija
* Turanj (Karlovac), dio grada (gradska četvrt) Karlovca, Karlovačka županija
Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 1930.

**Svjetsko prvenstvo u nogometu 1930.** bilo je prvo po redu Svjetsko prvenstvo u nogometu koje se održalo u Urugvaju. Na prvenstvu je učestvovalo 13 reprezentacija. Starost nogometaša na listi navedena je za prvi dan svjetskog prvenstva.

## Grupa 1 
### Argentina 
### Čile 
### Francuska 
### Meksiko 
## Grupa 2 
### Jugoslavija 
### Brazil 
### Bolivija 
## Grupa 3 
### Urugvaj 
### Rumunija 
### Peru 
## Grupa 4 
### Sjedinjene Američke Države 
### Paragvaj 
### Belgija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Svjetsko prvenstvo u nogometu 1930.
1930
Prkos (čvor)

* Prkos (biljka), vrsta zeljastih sukulentnih biljaka

**Hrvatska**:

* Prkos (Škabrnja), naselje u općini Škabrnja, Zadarska županija
* Prkos (Rasinja), naselje u općini Rasinja, Koprivničko-križevačka županija
* Prkos Ivanićki, bivše naselje grada Ivanić-Grada, Zagrebačka županija
* Prkos Lasinjski, naselje u općini Lasinja, Karlovačka županija
Sveti Petar (čvor)

* Sveti Petar (kolok. *Sveti Peter*, *Šempeter*), hrišćanski svetitelj, jedan od dvanaest Hristovih apostola
* Sveti Petar Cetinjski, Petar I Petrović Njegoš, kanonizovani svetac u Pravoslavnoj crkvi, u svjetovnom životu mitropolit Crnogorski i vladar Crne Gore 1782-1830 godine.
 
**Hrvatska**:

* Sveti Petar (ostrvo), ostrvo u Jadranskom moru, u blizini Lošinja, u sjevernom hrvatskom primorju
* Sveti Petar (Cres), naselje grada Cresa, Primorsko-goranska županija
* Sveti Petar (Mali Bukovec), naselje u općini Mali Bukovec, Varaždinska županija
* Sveti Petar (Mošćenička Draga), bivše naselje u općini Mošćenička Draga, Primorsko-goranska županija
* Sveti Petar (Ogulin), naselje grada Ogulina, Karlovačka županija
* Sveti Petar Čvrstec, naselje u općini Sveti Ivan Žabno, Koprivničko-križevačka županija
* Sveti Petar Mrežnički, naselje grada Duge Rese, Karlovačka županija
* Sveti Petar na Moru, naselje u općini Sveti Filip i Jakov, Zadarska županija
* Sveti Petar Orehovec, naselje i općina u Koprivničko-križevačkoj županiji
* Sveti Petar u Šumi, naselje i općina u Istarskoj županiji

**Slovenija**:

* Sveti Peter, naselje u općini Piran, regija Obalno-kraška

## Također pogledajte
* Šempeter
Zemunik

**Hrvatska**:

* Zemunik Donji, naselje i općina u Zadarskoj županiji
* Zemunik Gornji, naselje u općini Zemunik Donji, Zadarska županija
Grabovička rijeka

**Grabovička rijeka** je lijeva pritoka Vrbanje. Izvire u blizini sela Miljevići (na oko 1020 m n/v), iz vrela Dobre vode. Izvor je ispod sedla Vakufske njive, odnosno ispod ceste za selo Golo Brdo. To je na južnim obroncima uzvisine Ježica (1276 m) i Zastijenja (lokalizam: Zāstinje; 1230 m n/v). Duga je oko 8&nbsp;km. U gornjem i srednjem toku, teče niz izrazitu strminu. Nakon izvorišta, ova rijeka ulazi u duboki kanjon (i do 300m) iz kojeg izlazi tek pri ulazu u staro selo Grabovica. 
[thumb|200px|left|Grabivička rijeka ispod mosta u [Grabovica (Kotor Varoš)|Grabovici]]
Na Podvlašićkom platou vodi cesta Turbe – Skender Vakuf koja obilježava i granicu slivova Vrbanje i Ugra, pravac: Petrovo Polje – Zlovarići – Vlatkovići – vrelo Srebrenik – Skender Vakuf. znad izvorišta,  prolazi cesta Skender Vakuf – Travnik (preko Ilomske). Pored ceste je izvor "odmorište Srebrenik". To vrelo (rekonstruirano u točak) je ustvari jedna od čelenki Kobilje.

Ovo područje je izuzetno bogato i razgranato razvođe slivova Vrbanje i Ugra. Ispod vrha Ježice, sa jugoistoka izvire Ulički potok, a sa zapada – Duboka (također pritoke Vrbanje). Na drugoj (jugoistočnoj) strani Zāstinja, u Zlovarićima izvorište je Kobilje i Ugrića, a na jugozapadnoj Zirinog i Kusinog potoka (pritoke Ugra).

Ušće Grabovičke rijeke je u novom dijelu naselja Grabovica (po kojoj je imenovana, (iako je neki izvori pogrešno obilježavaju kao "Grabov**a**čku rijeku"), na oko 450 m n/v.

## Također pogledajte
*Vrbanja (rijeka)

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Chi Virginis

**Chi Virginis** (χ  Vir, χ  Virginis)  je  zvijezda  u sazviježđu Djevica. Ubraja se u dvostruke zvijezde. Udaljena je 294 sg od Sunca. Primarna zvijezda ima prividan sjaj  od 3.65. Spada u narandžaste divove spektralne klase K2III. Sekundarna zvijezda je u stvari vizuelna trostruka zvijezda spektralne klase K0. U 2009. otkrivena je u njenoj orbiti vansolarna planeta s 11 Jupiterovih masa. Revolucija planete iznosi 835 dana.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Eta Virginis
* Apsolutna magnituda

Kategorija:Divovske zvijezde
Kategorija:Djevica (sazviježđe)
Kategorija:Dvostruke zvijezde
Kategorija:Zvijezde s vansolarnim planetama
Bunica (Senj)

mini|260px|Bunica, lučica
**Bunica** je naseljeno mjesto u sastavu grada Senja, Ličko-senjska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Senj. Kao samostalno naseljeno mjesto, Bunica postoji od popisa 2011. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela naselja .

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bunica je imala 85 stanovnika. Za narodnosni sastav 1991. godine pogledati pod .

## Galerija 

Datoteka:Bunica Croatia 090730c.JPG|pogled na selo
Datoteka:Bunica Croatia 090730d.JPG|krajolik
Datoteka:Bunica Croatia 090825a.JPG|obala
Datoteka:Bunica Croatia 090825c.JPG|detalj
 

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Ličko-senjskoj županiji
Demićka

**Dèmićka** je najsnažnija lijeva pritoka Vrbanje, u koju se uliva u Šipragama. Izvire na južnim padinama Zastijenja (lokalizam: Zāstinje; 1230 m n/v), na vodno bogatom dijelu podvlašićkog platoa. Izvorište je na nadmorskoj visini od oko 1110 m, a u vodotoku do Dunića stijena na nekim mapama se označava kao Grozničavica. Ukupno je duga oko 8&nbsp;km. Većina jačih pritoka joj dolazi sa jugoistoka, tj. sa padina Oblog brda (1127 m) i Bunijevca (907 m): Djevojački, Svinjčijski i Smrčki potok te Brestovača. Sa sjeverozapada, tj. Radohove (vrh Kape: 1230 m) ima samo jednu veću pritoku: na mapama bezimeni Demićki potok.

U njegovom relativno malom području, sa ovog međurječja, osim nje, otiču i mnoge pritoke Vrbanje (Ćorkovac, Sadika, Duboka i Ugra (sliv Kobilje i drugi potoci). Ispod Dunića stijena, ulazi u kraći kanjon (dubine do oko 300 m u odnosu na selo Duniće, a zatim protiče ispod sela Dèmići (po kojem je i imenovana), a prije ušća ulazi u ljevkastu dolinu oko Vrbanje.

Iz ptičje perspektive, usječeni kanjon ispod Dunića stijena je toliko neupadljiv da su partizani (za vrijeme 6. neprijateljske ofanzive, 1943/1944), na šumovitim padinama u klisuri Dèmićke uspotavili 12. divizijsku bolnicu Petog korpusa (u dvije barake i zemunicama). Ona se tu održala sve do taktičkog premještanja na drugu lokaciju (4. januara 1944). Tu se održala uprkos višekratnog bombardovanja obližnjih Šipraga (zbog nepreciznog lociranja glavnog cilja – Bolnice). Predostrožnosti radi, tada je oko 600 ranjenika i bolesnika premješteno u sela Stopan i Loziće, a zatim u  Palivuk, Čudnić i Kruševo Brdo. Nakon odlaska njemačkih i četničkih jedinica, ova "pokretna bolnica" brzo se vratila u Šiprage (15. januara 1944). Preminuli ranjenici i drugi bolesnici su kasnije, iz primarnih grobnica (u šumi), premješteni u zajedničko Partizansko groblje u Šipragama (lokalitet: Zagradine).

Austrougarske vlasti su, na području Šipraga, svojevremeno izgradile mrežu uskotračnih pruga. Primarna namjera im je bila da izgradnjom pruge, uz posredovanje Zemaljske vlade u BiH, intenziviraju eksploataciju šumskog blaga i ostalih prirodnih resursa. Pruga je dolazila iz Kotor-Varoši, a na području Šipraga se račvala u nekoliko pravaca. Uz Demićku je išla do šumskog radilišta ispod Dunića stijenâ (825 m n/v). Na trasi demontirane pruge šezdesetih godina prošlog vijeka je izgrađena lokalna cesta do Brestovače za više okolnih sela.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Vrbanja (rijeka)
* Šiprage

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Bunica

**Bosna i Hercegovina**:

* Bunica (rijeka), rijeka u Hercegovini, lijeva pritoka Bune (duga 6&nbsp;km)

**Hrvatska**:

* Bunica (Senj), naselje grada Senja, Ličko-senjska županija