Milići

**Milići** su naseljeno mjesto i sjedište istoimene općine u Bosni i Hercegovini. Nalaze se na magistralnom putu Sarajevo-Beograd. Zauzima centralni dio regije Birač, odnosno srednjeg Podrinja. Graniči sa pet susjednih općina Vlasenicom, Bratuncom, Srebrenicom, Rogaticom i Han-Pijeskom.

## Historija 
O kontinuitetu naseljenosti na prostoru Milića svjedoče brojni stećci rasuti po području općine. Na lokalitetu iznad sela Gerovi nalaze se ostaci utvrđenja koje se u lokalnoj tradiciji dovodi u vezu s vremenom sredine 15. stoljeća.

Iznad sela Gerovi postoje ostaci grada-tvrđave koju je sredinom petnaestog vijeka, po predanju izgradila Jerina (Irina) Srpska despotica grčkog porijekla iz porodice kantakuzena, žena despota Đurađa Brankovića. Turski putopisci Evlija Ćelebija opisuje ove prostore u periodu turske okupacije oko 1460. godine. Prespavavši u Novoj Kasabi, Ćelebija je zapisao: *"To je divna i krasna Kasaba na jednom dolovitom, prostranom i močvarnom terenu s bašćama i vinogradima. Ima oko 170 kuća koje su u dobrom stanju".* (E.Ćelebija, putopis, V.Masleša, Sarajevo 1979. godine). U istoj knjizi Ćelebija pominje i grad Kušlat koji je poznat u srednjem vijeku od 1345. godine, a njegovo podgrađe Podkušlat pominje se od 1369. godine. Općinsko središte Milići intenzivan razvoj doživelo je u posljednjih tridesetak godina, prvobitno kao rudarsko naselje, a zatim i kao gradić.

Savremeni administrativni razvoj Milića vezan je za period nakon Drugog svjetskog rata. Općina Milići postojala je od 1945. u sastavu sreza Vlasenica, ukinuta je teritorijalnom reorganizacijom Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine 1962, a ponovo je formirana 1992. godine. U službenim i privrednim prikazima Milića ta kompanija se navodi kao nosilac razvoja mjesta i šire regije Birač.

### Ratna dešavanja 1992–1995. 
Prema presudi Suda Bosne i Hercegovine u predmetu protiv Dragana Marinkovića, u periodu od aprila do kraja septembra 1992. na području općine Milići vođen je širok i sistematičan napad vojske i policije, uključujući pripadnike Teritorijalne odbrane i policije stanica javne bezbjednosti Vlasenica i Milići, usmjeren protiv nesrpskog civilnog stanovništva općine Milići. U istoj objavi Sud BiH naveo je da je Marinković proglašen krivim za zločine protiv čovječnosti i osuđen na osam godina zatvora.

Dokumentacija Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju povezuje područje Milića i s događajima nakon pada Srebrenice u julu 1995. godine. U predmetima pred Tribunalom navedeno je da su se hiljade bošnjačkih zarobljenika predale ili bile zarobljene duž puta između Bratunca, Konjević-Polja i Milića, nakon čega su mnogi prebačeni u Bratunac ili Kravicu. U žalbenoj presudi u predmetu *Krstić* navodi se i da su načelnik štaba Milićke brigade i vojnici te jedinice bili prisutni na punktu u Tišći, gdje su muškarci odvajani od konvoja s civilima.

MKSJ je također u optužnim i žalbenim dokumentima evidentirao slučaj ranjenih bošnjačkih zarobljenika iz Srebrenice koji su bili primljeni u bolnicu u Milićima. Prema tim nalazima, dio ranjenika je sredinom jula 1995. premješten iz milićke bolnice u Zvornik, a potom je ubijen.

### Poslijeratni razvoj 
Nakon rata Milići su nastavili funkcionirati kao posebna općina u sastavu Republike Srpske. U službenim općinskim podacima navodi se da općinu čine 52 naseljena mjesta. Privredni razvoj i dalje je u velikoj mjeri vezan za rudarsku i prerađivačku djelatnost, prije svega za kompaniju *Boksit*, uz poljoprivredu, drvopreradu, transport i uslužne djelatnosti. U općinskom prikazu stanovništva navodi se da područje općine obuhvata 52 naseljena mjesta.

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Milići 
### Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Milići 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Milići

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*