Stari grad Vesela straža

**Stari grad Vesela Straža**, je fortifikacijski objekat iz srednjeg vijeka i osmanlijskog perioda, općina Bugojno, Bosna i Hercegovina, i proglašen je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Nacionalni spomenik čine ostaci temelja srednjovjekovnog utvrđenja i pokretni arheološki materijal. 
## Lokacija 
Srednjovjekovno utvrđenje Vesela Straža nalazi se na stjenovitom brijegu Kik, nadmorske visine 844 m, na dijelu dominantnog brda koje sa jugozapada  okružuje dio Skopskog polja iznad Bugojna. Smješteno je na uskoj prirodnoj kosi koja razdvaja Skopsko polje, s jedne, i prevoj Koprivnicu, sa druge strane. Grad je smješten na najvišoj koti te kose, tvoreći tako prepreku za prilaz gradu. Do spomenika je prokrčen šumski put.
## Historija 
U nedovoljno sigurnom istorijskom podatku iz 1406. godine, u Veseloj Straži postojali su franjevački samostan i crkva. Tu je održan skup franjevačkog reda kome je prisustvovao bosanski kralj Ostoja. Pismom od 13.10.1450. godine kralj Tomaš se obratio mletačkoj vladi iz Vesele Straže (*castra Veszela Straxa in comitatu Uschopya*). Jedan dio župe Uskoplje, u kojoj je Vesela Straža bila centar župe, bio je u posjedu bosanskih kraljeva, a drugi je bio pod vlašću hercega Stjepana.

U Državnom arhivu u Zadru nalazi se mnoštvo podataka o Veseloj Straži koja je bila jedno od važnijih trgovišta u tom dijelu Bosne. Brojni podaci o trgovačkim zaduženjima domaćih ljudi iz Vesele Straže kod splitskih trgovaca, su dokaz razvijene trgovine u kojoj je Vesela Straža imala značajnu ulogu. Ona se nalazila na raskrsnici trgovačkih puteva koji su iz srednje i sjeverne Dalmacije preko Kupreškog polja išli u dolinu gornjeg toka rijeke Vrbasa odakle su se dalje račvali prema župi Lašvi i Jajcu. Pokraj tvrđave išao je i trgovački put iz Dubrovnika prema Jajcu. 
## Opis 
Jedan dio Starog grada bio je na uskoj kosi, ali zbog nedostatka arheoloških istraživanja osnova tvrđave nije jasno definisana. Krajem XIX vijeka postojali su ostaci Velike kule, pravougaone osnove, na kojima su bile puškarnice. Vremenom su bedemi uništeni tako da se sada djelimično vide. Ovaj dio odvojen je jarkom od drugog dijela. Na drugom dijelu se raspoznaju djelimični tragovi sjevernog i zapadnog zida glavne kule. Nije poznato kakvu je osnovu imala kula. Dva dijela tvrđave bili su spojeni mostićem.

## Literatura 
* Ćiro Truhelka, Naši gradovi, opis najljepših sredovječnih gradova Bosne i Hercegovine, Sarajevo, izdanje knjižare J.  Studnička i drug., 1904. 
* Hamdija Kreševljaković, Prilozi  povijesti bosanskih gradova pod turskom upravom, Prilozi za orijentalnu filologiju i istoriju jugoslovenskih naroda pod turskom vladavinom, II/1951, Orijentalni institut u Sarajevu, Sarajevo, 1952,119-184. 
* Hamdija Kreševljaković, Stari bosanski gradovi, Naše starine I, Sarajevo, 1953, 7-45. 
* Marko Vego, Naselja srednjovjekovne bosanske države,    1957. 
* Kovačević-Kojić, Desanka, Gradska naselja srednjovjekovne bosanske države,"Veselin Masleša", Sarajevo, 1978.  
* Hazim Šabanović, Bosanski pašaluk, "Svjetlost", Sarajevo, 1982.
* Fehim Spaho, Uskoplje u srednjem vijeku i ranom turskom periodu sa posebnim osvrtom na utvrđene gradove Vesela Straža, Susjedgrad i Prusac, Zavod za zaštitu spomenika kulture, prirodnih znamenitosti i rijetkosti Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 1983.
* Salih Jalimam, Srednjovjekovni grad Vesela Straža, prilozi za studiju, Glasnik Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine (Arheologija), n.s. sv. br. 48/49, 1996-2001, Sarajevo, 2001, 370-385.
 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Bugojnu
V