Mikrobiota majčinog mlijeka

[thumb| [Mikroskopska slika uzorka majčinog mlijeka]]
**Mikrobiota majčinog mlijeka**, također poznata kao **probiotici majčinog mlijeka** (**HMP**), obuhvata mikrobiotu – zajednicu mikroorganizama – prisutnih u ljudskim mliječnim žlijezdama i majčinom mlijeku. napredak u mikrobnoj kulturi i metodima nezavisnim od kulture potvrdio je da ljudsko mlijeko sadrži raznolike zajednice bakterija. Ove zajednice se razlikuju po sastavu od drugih mikrobnih populacija koje se nalaze u ljudskom tijelu i koje čine ljudski mikrobiom.

Mikrobiota u ljudskom mlijeku služi kao potencijalni izvor komensalnih, mutualizamskih i potencijalno probiotskih bakterija za crijevnu mikrobiotu dojenčeta.

## Pojava 
thumb| Grafički prikaz bakterijskih koljena i 10 najčešćih rodova u ljudskom mlijeku
Majčino mlijeko je prirodni izvor bakterija mliječne kiseline za novorođenče putem dojenja i može se smatrati simbiotskom hranom. Normalna koncentracija bakterija u mlijeku zdravih žena bila je oko 103 jedinice koje formiraju kolonije (CFU) po mililitru. Bakterijske zajednice mlijeka bile su uglavnom složene. Majčino mlijeko je izvor živih *Stafilokoka, Streptokoka*,* bakterija mliječne kiseline*, Bifidobacteria, Propionibakterija, Korinebakterija* i blisko srodnih Gram-pozitivnih bakterija za crijeva dojenčadi.

Bakterije koje se obično izoluju u uzorcima ljudskog mlijeka uključuju rodove *Bifidobacterium*, *Lactobacillus*, *Staphylococcus*, *Streptococcus*, *Bacteroides*, *Clostridium*, *Micrococcus*, *Enterococcus* i *Escherichia*. Mikrobiom ljudskog mlijeka vjerovatno varira u zavisnosti od populacije i između pojedinačnih žena; Međutim, studija zasnovana na grupi američkih žena uočila je istih devet bakterijskih taksona u svim uzorcima od svih učesnica, što ukazuje na zajedničko "jezgro" mikrobioma mlijeka, barem u toj populaciji.

Tri soja *Lactobacilli* s probiotičkim svojstvima koja su izolirana iz majčinog mlijeka bila su *L. fermentum* CECT5716, *L. gasseri* CECT5714 i *L. salivarius* CECT5713, s *L. fermentum* kao jednim od najzastupljenijih sojeva. i sigurno za dugotrajnu upotrebu.

## Porijeklo 
Iako porijeklo mikrobioma ljudskog mlijeka nije tačno poznato, ili mikrobiota usne šupljine dojenčeta. Retrogradni povratni tok tokom dojenja ili sisanja također može dovesti do nakupljanja bakterija u mliječnim kanalima, potkrijepljeno zapažanjem da je pokazano da se određeni stepen povratnog toka javlja tokom dojenja korištenjem infracrvene fotografije. Alternativno, bakterije se mogu premjestiti u mliječni kanal iz majčinog probavnog trakta putem enteromamarnog puta, što je olakšano dendritskim ćelijama.

## Okolinski faktori 
Nekoliko faktora može uticati na sastav probiotika u majčinom mlijeku, kao što su majčin indeks tjelesne mase (BMI), spol dojenčeta, način porođaja i način dojenja. Studija koju su proveli Soto i saradnici također je otkrila da se laktobacili i bifidobakterije češće nalaze u majčinom mlijeku žena koje nisu primale nikakve antibiotike tokom trudnoća i dojenja. U mlijeku žena s celijakijom uočeno je smanjeno prisustvo bakterija rodova *Bacteroides* i *Bifidobacterium*. Žene koje su HIV-pozitivne pokazuju veću bakterijsku raznolikost i povećanu količinu laktobacila u mlijeku u odnosu na žene koje nisu HIV-pozitivne. Mastitis je povezan s promjenama u mikrobioti ludskog mlijeka na nivou koljena, nižom mikrobnom raznolikošću i smanjenom brojnošću obavezno anaerobnih taksona.

Žene koje rađaju u terminu i prijevremeno porođaju pokazuju razlike u sastavu mikrobioma mlijeka, pri čemu rodilje u terminu pokazuju nižu zastupljenost vrsta *Enterococcus* i veću količinu vrsta *Bifidobacterium* u mlijeku, u poređenju s majkama prijevremenog porođaja. što bi zauzvrat moglo uticati na njegov mikrobni sastav.
I taksonomski sastav i raznolikost bakterija prisutnih u ljudskom mlijeku vjerovatno variraju ovisno o geografskoj lokaciji majke;

Utvrđeno je da je gustoća socijalne mreže dijade majke i djeteta povezana s povećanom bakterijskom raznolikošću u mikrobiomu mlijeka majki u Centralnoafričkoj Republici.

### Način porođaja 
Način porođaja može uticati na sastav mikrobioma majčinog mlijeka. Vaginalni porođaji povezani su s visokom taksonomskom raznolikošću i visokom prevalencijom vrsta rodova *Bifidobacterium* i *Lactobacillusa*, a suprotan trend se uočava kod porođaja carskim rezom, however no relationship between delivery mode and the maternal milk microbiome has also been observed.

### Faza laktacije 
Mikrobiom ljudskog mlijeka varira tokom faze laktacije, s većom mikrobnom raznolikošću u grušalini nego u zrelom mlijeku.

## Uticaji na zdravlje 
Smatra se da je dojenje važan pokretač uspostavljanja crijevnog mikrobioma kod dojenčadi. Crijevni mikrobiom dojenčadi hranjene majčinim mlijekom je manje raznolik, sadrži veće količine vrsta  rodova *Bifidobacterium* i *Lactobacillus*, te manje potencijalnih patogenih taksona nego crijevni mikrobiom dojenčadi hranjene adaptiranim mlijekom. Bakterije iz majčinog mlijeka mogu smanjiti rizik od infekcija kod dojenčadi, kompetitivnim isključivanjem štetnih bakterija, i proizvodeći antimikrobne spojeve koji eliminiraju patogene sojeve. Određeni "Laktobacilli" i "Bifidobacteria", čiji rast stimulišu HMO-i, doprinose zdravom metaboličkom i imunskom funkcioniranju u crijevima dojenčadi.

### Prednosti za dojilje 
Dojenje je bitna komponenta majčinog zdravlja i pruža brojne prednosti. Povezano je sa smanjenim rizikom od metaboličkih bolesti, poboljšanom imunskom funkcijom i odgođenim menstruacijskim ciklusima. *Lactobacillus fermentum*, vrsta probiotske bakterije, identificirana je kao sredstvo za smanjenje rizika od raka dojke. Istraživačke studije su pokazale da *L. fermentum* može poboljšati mastitis, čestu upalnu bolest povezanu s laktacijom, smanjenjem broja *Streptococcus* bakterija za koje se vjeruje da su uzročnik i faktor rizika za mastitis. Osim toga, teorijski su potvrđene značajne koristi dojenja u smanjenju metaboličkih bolesti poput dijabetesa i kardiovaskularnih bolesti. Proces laktacije zahtijeva značajnu potrošnju energije, što može ublažiti rizik od ovih bolesti. Dokazano je da *Lactobacillus fermentum* olakšava gubitak težine i smanjuje masnu masu, kao i poboljšava osjetljivost na insulin, čime pomaže u sprječavanju dijabetesa i gojaznosti. Štaviše, hormonske promjene tokom laktacije mogu dodatno poboljšati metabolizam i homeostazu glukoze, što ukazuje na smanjenje potencijalnih metaboličkih bolesti. Međutim, teško je odrediti tačan faktor koji utiče na promjenu težine nakon porođaja, zbog različitih faktora koji utiču na promjenu težine, kao što su BMI prije trudnoće, debljanje tokom trudnoće i socijalna podrška. Nedavna metaanaliza 13 kohortnih studija otkrila je da je dokazano da dojenje smanjuje upalne markere, kao što su C-reaktivni protein i interleukin-6, koji su povezani sa insulinskom rezistencijom i dijabetesom tipa 2.

S druge strane, dojenje također može odgoditi menstrucijske cikluse, smanjujući rizik od anemije uzrokovane nedostatkom željeza i povezanih zdravstvenih problema. "Prolaktin", hormon koji se proizvodi tokom dojenja, potiskuje ovulaciju, sprječavajući majku da ima menstruaciju. Ovo potiskivanje može trajati i do šest mjeseci nakon porođaja, služeći kao prirodni oblik kontracepcije.

Također se sugerira da, pored fizičkih koristi, dojenje može smanjiti rizik od postporođajne depresije. Dojilje prijavljuju manje anksioznosti, manje negativnog raspoloženja i manje stresa, kao i produženo trajanje sna i smanjene poremećaje spavanja u poređenju s majkama koje hrane adaptiranim mlijekom. Studije o postporođajnoj depresiji pokazuju da dojenje može zaštititi majke od ovog poremećaja, a istraživači su nastojali objasniti biološke procese koji objašnjavaju ovu zaštitu. Naprimjer, laktacija ublažava neuroendokrine odgovore na stres, a to može biti povezano s manjim brojem simptoma postporođajne depresije. Štaviše, rani prestanak dojenja povezan je s većim rizikom od postporođajne depresije. Upravo psihološki pritisak na isključivo dojenje doprinosi simptomima postporođajne depresije kod majki koje nisu u mogućnosti ostvariti svoje namjere dojenja. U prospektivnom praćenju tokom osam sedmica nakon porođaja, majke s problemima s dojenjem (uključujući mastitis, bol u bradavicama, potrebu za čestim izmlađivanjem mlijeka ili prekomjernu ili nedovoljnu količinu mlijeka) pokazale su loše mentalno zdravlje.

### Korist za dojenčad 
Djeca koja se doje imaju manju učestalost infekcija u odnosu na djecu koja se hrane adaptiranim mlijekom, što bi dijelom moglo biti posredovano modulacijom crijevnog mikrobioma, komponentama majčinog mlijeka. Zaista, čini se da dojenčad koja se hrani majčinim mlijekom razvija crijevni mikrobiom,  bogatiji laktobacilima i bifidobakterijama, sa smanjenim brojem patogenih bakterija u poređenju sa dojenčadi koja se hrani adaptiranim mlijekom.  Istraživanje Maldonada i saradnika otkrilo je da dojenčad koja prima adaptirano mlijeko obogaćeno bakterijom *L. fermentum'' pokazuje smanjenje probavnih i respiratornih infekcija, stoga primjena takve formule može biti korisna za prevenciju poavnih i gornjih respiratornih infekcija stečenih u zajednici kod dojenčadi.

Probiotici u majčinom mlijeku također bi mogli djelovati kao pionirske vrste za povećanje kolonizacije 'korisnih' bakterija i podršku nezrelom imunskom sistemu dojenčeta. Poznato je da laktobacili i bifidobakterije mogu suzbiti rast patogenih mikroorganizama kao što su *Salmonella typhimurium* i *Clostridium perfringens* kolonizacijom dječijeg crijeva i konkurencijom za hranjive tvari, čime se sprječava njihovo prianjanje. Kolonizacija crijeva komensalnim bakterijama također igra vitalnu ulogu u održavanju homeostaze imunskog sistema. Ove bakterije stimulišu odgovor T-helper ćelija 1 i suzbijaju trend ka odgovoru T- pomoćničkih ćelija 2 neonatusnog imunskog sistema, što zauzvrat smanjuje učestalost upalnih procesa kao što je nekrotizirajući enterokolitis. S druge strane, dokazano je da probiotici utiču na crijevnu pokretljivost i senzorne neurone, kao i na kontraktilnu aktivnost crijeva, te da imaju protivupalne efekte. Pokazalo se da su specifični bakterijski rodovi povezani s varijacijama u nivoima makronutrijenata u mlijeku, kao što su laktoza, proteini i lipidi. Nadalje, budući da su *Bifidobakterijski* genom jedinstveno opremljene za metaboliziranje HMO-a, koje inače ne mogu probaviti enzimi crijeva dojenčadi, neki sugeriraju koevoluciju između HMO-a i određenih bakterija uobičajenih i u mliječnom i u gastrointestinalnom mikrobiomu dojenčadi. Zatim, u odnosu na mlijeka drugih sisara, poput mlijeka primata, čini se da je ljudsko mlijeko jedinstveno u pogledu složenosti i raznolikosti svog oligosaharidnog repertoara. Ljudsko mlijeko karakterizira veća ukupna raznolikost HMO i prevladavanje oligosaharida za koje se zna da potiču rast "Bifidobacterium" u crijevima dojenčadi. Smatra se da mikrobiota mlijeka igra bitnu ulogu u programiranju imunskog sistema dojenčadi i ima tendenciju smanjenja rizika od negativnih ishoda po zdravlje dojenčadi. Zajedno, ova zapažanja mogu ukazivati ​​na to da su se zajednice mikroba mlijeka razvijale zajedno sa svojim ljudskim domaćinom,

## Poređenja s ostalim sisarima 
I ljudsko i mlijeko makakija sadrži visoku količinu bakterija *Streptococcus* i *Lactobacillus*, ali se razlikuju u relativnoj zastupljenosti ovih taksona. BBakterije za koje se smatra da su najčešće u zdravom goveđem mlijeku uključuju *Ralstonia*, *Pseudomonas*, *Sphingomonas*, *Stenotrophomonas*, *Psychrobacter*, *Bradyrhizobium*, *Corynebacterium*, *Pelomonas*, *Staphylococcus*, *Faecalibacterium*, *Lachnospiraceae*, *Propionibacterium*, *Aeribacillus*, *Bacteroides*, *Streptococcus*, *Anaerococcus*, *Lactobacillus*, *Porphyromonas*, *Comamonas*, *Fusobacterium* i *Enterococcus*.

## Također pogledajte 
* Ljudski mikrobiom
* Majčino mlijeko
* Oligosaharid ljudskog mlijeka

## Reference 
Kategorija:Zdravlje majke
Kategorija:Majčino mlijeko
Kategorija:Mikrobiomi
Kategorija:Mikrobiologija