Kapitalizam

**Kapitalizam** je ekonomski sistem zasnovan na privatnom vlasništvu nad sredstvima za proizvodnju i njihovom radu za profit. Centralne karakteristike kapitalizma uključuju akumulaciju kapitala, konkurentna tržišta, sistem cijena, privatno vlasništvo, priznavanje imovinskih prava, dobrovoljnu razmjenu i najamni rad. U tržišnoj ekonomiji, donošenje odluka i ulaganja određuju vlasnici bogatstva, imovine ili sposobnost upravljanja kapitalom ili proizvodnom sposobnošću na kapitalnim i finansijskim tržištima — dok su cijene i distribucija dobara i usluga uglavnom određeni konkurencijom u robi i tržišta usluga.

U početku korištene u bankarstvu i trgovini, kapitalističke metode su u vrijeme industrijske revolucije primjenjene i na industrijsku proizvodnju. U svom najčešćem obliku, kapitalizam minimalizira ulogu države u ekonomskoj politici i potiče slobodno tržište. Sa druge strane, kada kapitalistička industrija zatraži aktivnu intervenciju države protiv strane konkurencije, to se naziva sistemom zaštitne carine. Međunarodni politički i ekonomski razvoj u 20. vijeku doveo je do promjene u kapitalističkim društvima, koja su se kretala od socijalno osjetljivog kapitalizma u zapadnoevropskim državama i intervencionalizma New deala predsjednika F. D. Roosevelta, do koncepta miješane ekonomije, u kojoj je proizvodnja nekih dobara i usluga nacionalizirana, dok je ostatak ekonomije u rukama privatnikama.

Ekonomisti, historičari, politički ekonomisti i sociolozi usvojili su različite perspektive u svojim analizama kapitalizma i prepoznali njegove različite oblike u praksi. To uključuje laissez-faire ili kapitalizam slobodnog tržišta, anarho-kapitalizam, državni kapitalizam i kapitalizam blagostanja. Različiti oblici kapitalizma karakterišu različite stepene slobode tržišta, javnog vlasništva, prepreka slobodnoj konkurenciji i socijalne politike koju sankcioniše država. Stepen konkurencije na tržištima i uloga intervencije i regulacije, kao i obim državnog vlasništva, variraju u različitim modelima kapitalizma. U kojoj mjeri su različita tržišta slobodna i pravila koja definiraju privatnu svojinu stvar su politike. Većina postojećih kapitalističkih ekonomija su mješovite ekonomije koje kombinuju elemente slobodnog tržišta sa državnom intervencijom i u nekim slučajevima ekonomskim planiranjem.

Kapitalizam u svom modernom obliku nastao je iz agrarizma u Engleskoj 16. vijeka i merkantilističke prakse evropskih zemalja u 16. do 18. vijeku. Industrijska revolucija 18. vijeka uspostavila je kapitalizam kao dominantan način proizvodnje, koji je karakterizirao rad u fabrici i složena podjela rada. Kroz proces globalizacije, kapitalizam se širio svijetom u 19. i 20. stoljeću, posebno prije Prvog svjetskog rata i nakon završetka Hladnog rata. Tokom 19. stoljeća kapitalizam je uglavnom bio neregulisan od strane države, ali je postao reguliraniji u periodu nakon Drugog svjetskog rata kroz kejnzijanizam, nakon čega je uslijedio povratak više neregulisanog kapitalizma počevši od 1980-ih kroz neoliberalizam.

Tržišne ekonomije su postojale pod mnogim oblicima vlasti i u mnogo različitih vremena, mjesta i kultura. Moderna industrijska kapitalistička društva razvila su se u zapadnoj Evropi u procesu koji je doveo do industrijske revolucije. Ekonomski rast je karakteristična tendencija kapitalističkih ekonomija.

## Historija 
, koji je uspio izgraditi međunarodno finansijsko carstvo i bio je jedan od prvih Mediči bankara]]
Kapitalizam, u njegovom modernom obliku, može se pratiti od pojave agrarnog kapitalizma i merkantilizma u ranoj renesansi, u gradovima-državama poput Firence. Kapital je u početku postojao u malom obimu vijekovima u obliku trgovačkih, iznajmljivanja i pozajmljivanja, a povremeno i kao mala industrija sa nešto najamnog rada. Prosta robna razmjena, a samim tim i jednostavna robna proizvodnja, koja je početna osnova za rast kapitala iz trgovine, imaju veoma dugu historiju. Tokom zlatnog doba islama, Arapi su proglasili kapitalističku ekonomsku politiku kao što su slobodna trgovina i bankarstvo. Njihova upotreba indoarapskih brojeva olakšala je vođenje knjigovodstva. Ove inovacije su migrirale u Evropu preko trgovinskih partnera u gradovima kao što su Venecija i Piza. Italijanski matematičari putovali su Mediteranom razgovarajući sa arapskim trgovcima i vratili se da popularišu upotrebu indoarapskih brojeva u Evropi.

### Agrarizam 
Ekonomske osnove feudalnog poljoprivrednog sistema počele su značajno da se menjaju u Engleskoj u 16. vijeku kako se vlastelinski sistem raspao i zemlja je počela da se koncentriše u rukama manjeg broja zemljoposjednika sa sve većim imanjima. Umjesto sistema rada zasnovanog na kmetu, radnici su se sve više zapošljavali kao dio šire ekonomije zasnovane na novcu. Sistem je vršio pritisak i na zemljodavce i na zakupce da povećaju produktivnost poljoprivrede kako bi ostvarili profit; oslabljena prinudna moć aristokratije da izvuče seljačke viškove ohrabrila ih je da isprobaju bolje metode, a zakupci su također imali poticaj da poboljšaju svoje metode kako bi procvjetali na konkurentnom tržištu rada. Uslovi rente za zemljište postajali su podložni ekonomskim tržišnim silama, a ne prethodnom stagnirajućem sistemu običaja i feudalnih obaveza.

### Merkantilizam 
Ekonomska doktrina koja je preovladavala od 16. do 18. vijeka obično se naziva merkantilizam. Ovaj period, doba otkrića, bio je povezan sa geografskim istraživanjem stranih zemalja od strane trgovaca, posebno iz Engleske i niskih zemalja. Merkantilizam je bio sistem trgovine radi profita, iako se roba još uvijek u velikoj mjeri proizvodila nekapitalističkim metodama. Većina naučnika smatra eru trgovačkog kapitalizma i merkantilizma porijeklom modernog kapitalizma, iako je Karl Polanyi tvrdio da je obilježje kapitalizma uspostavljanje generaliziranih tržišta za ono što je nazvao "fiktivne robe", tj. zemlju. , rad i novac. Shodno tome, on je tvrdio da je "u Engleskoj tek 1834. godine uspostavljeno konkurentno tržište rada, pa se stoga ne može reći da je industrijski kapitalizam kao društveni sistem postojao prije tog datuma".

Engleska je započela veliki i integrativni pristup merkantilizmu tokom Elizabetanske ere (1558–1603). Sistematsko i koherentno objašnjenje trgovinskog bilansa objavljeno je u javnosti kroz argument Thomasa Muna *Englesko bogatstvo kroz vanjsku trgovinu*, ili "Bilans naše vanjske trgovine je pravilo našeg bogatstva". Napisana je 1620-ih i objavljena 1664. godine.

Evropski trgovci, potpomognuti državnom kontrolom, subvencijama i monopolima, najveći dio svog profita ostvarivali su kupovinom i prodajom robe. Po riječima Francisa Bacona, svrha merkantilizma bila je "otvaranje i dobro uravnoteženje trgovine; njegovanje proizvođača; progon besposlice; suzbijanje otpada i suvišnosti zakonima o raskoši; poboljšanje i obrada tla; regulacija cijena...".

Nakon perioda protoindustrijalizacije, Britanska istočnoindijska kompanija i holandska istočnoindijska kompanija, nakon ogromnog doprinosa Mughal Bengala, su otvorile ekspanzivnu eru trgovine. Ove kompanije su se odlikovale kolonijalnim i ekspanzijskim ovlastima koje su im dale nacionalne države.]]
Sredinom 18. stoljeća grupa ekonomskih teoretičara, predvođena Davidom Humeom (1711–1776) i Adamom Smithom (1723–1790), osporila je temeljne merkantilističke doktrine – kao što je vjerovanje da je svjetsko bogatstvo ostalo konstantno i da je država je mogla samo povećati svoje bogatstvo na račun druge države.

Tokom industrijske revolucije, industrijalci su zamijenili trgovce kao dominantni faktor u kapitalističkom sistemu i uticali na pad tradicionalnih zanatskih vještina zanatlija, cehova i kalfa. Industrijski kapitalizam obilježio je razvoj fabričkog sistema proizvodnje, kojeg karakterizira složena podjela rada između i unutar radnog procesa i rutina radnih zadataka; i konačno uspostavio dominaciju kapitalističkog načina proizvodnje.

Industrijska Britanija je na kraju napustila protekcionističku politiku koju je ranije propisivao merkantilizam. U 19. vijeku, Richard Cobden (1804–1865) i John Bright (1811–1889), koji su svoja uvjerenja zasnivali na Mančesterskoj školi, pokrenuli su pokret za niže carine. Tokom 1840-ih, Britanija je usvojila manje protekcionističku politiku, sa ukidanjem zakona o kukuruzu 1846. godine i ukidanjem zakona o navigaciji 1849. godine. Britanija je smanjila carine i kvote, u skladu sa zagovaranjem slobodne trgovine Davida Ricarda.

## Reference 
## Bibliografija 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Krahn, Harvey J., and Graham S. Lowe (1993). *Work, Industry, and Canadian Society*. Second ed. Scarborough, Ont.: Nelson Canada. xii, 430 p. 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Dodatna literatura 
* Alperovitz, Gar (2011). *America Beyond Capitalism: Reclaiming Our Wealth, Our Liberty, and Our Democracy, 2nd Edition.* Democracy Collaborative Press. .
* 
* Ascher, Ivan. *Portfolio Society: On the Capitalist Mode of Prediction.* Zone Books, 2016. 
* Baptist, Edward E. *The Half Has Never Been Told: Slavery and the Making of American Capitalism.* New York, Basic Books, 2014. .
* 
* 
* 
* Braudel, Fernand. *Civilization and Capitalism*.
* Callinicos, Alex. "Wage Labour and State Capitalism – A reply to Peter Binns and Mike Haynes", *International Socialism*, second series, 12, Spring 1979.
* 
* Farl, Erich. "The Genealogy of State Capitalism". In: *International* London, vol. 2, no. 1, 1973.
* 
* Gough, Ian. *State Expenditure in Advanced Capitalism * New Left Review.
* Habermas, J. [1973] *Legitimation Crisis* (eng. translation by T. McCarthy). Boston, Beacon. From Google books ; excerpt.
* 
* Hyman, Louis and Edward E. Baptist (2014). *American Capitalism: A Reader.* Simon & Schuster. .
* 
* 
* 
* Jameson, Fredric (1991). *Postmodernism, or, the Cultural Logic of Late Capitalism*.
* Kotler, Philip (2015). *Confronting Capitalism: Real Solutions for a Troubled Economic System.* AMACOM. 
* Mandel, Ernest (1999). *Late Capitalism.* 
* 
* Marcel van der Linden, *Western Marxism and the Soviet Union*. New York, Brill Publishers, 2007.
* Mayfield, Anthony. "Economics", in his *On the Brink: Resource Depletion, Debt Collapse, and Super-technology* ([Vancouver, B.C., Canada]: On the Brink Publishing, 2013), pp.&nbsp;50–104.
* 
* 
* 
* Panitch, Leo, and Sam Gindin (2012). *The Making of Global Capitalism: the Political Economy of American Empire*. London, Verso. .
* 
* 
* Polanyi, Karl (2001). *The Great Transformation: The Political and Economic Origins of Our Time.* Beacon Press; 2nd ed. 
* 
* Richards, Jay W. (2009). *Money, Greed, and God: Why Capitalism is the Solution and Not the Problem*. New York: HarperOne. 
* Roberts, Paul Craig (2013). *The Failure of Laissez-faire Capitalism: towards a New Economics for a Full World*. Atlanta, Ga.: Clarity Press. 
* Robinson, William I. *Global Capitalism and the Crisis of Humanity.* Cambridge University Press, 2014. 
* 
* Hoevet, Ocean. "Capital as a Social Relation" (New Palgrave article)
* Sombart, Werner (1916) *Der moderne Kapitalismus. Historisch-systematische Darstellung des gesamteuropäischen Wirtschaftslebens von seinen Anfängen bis zur Gegenwart.* Final edn. 1916, repr. 1969, paperback edn. (3 vols. in 6): 1987 Munich: dtv. (Also in Spanish; no English translation yet.)
* Tarnoff, Ben, "Better, Faster, Stronger" (review of John Tinnell, *The Philosopher of Palo Alto: Mark Weisner, Xerox PARC, and the Original Internet of Things*, University of Chicago Press, 347 pp.; and Malcolm Harris, *Palo Alto: A History of California, Capitalism, and the World*, Little, Brown, 708 pp.), *The New York Review of Books*, vol. LXX, no. 14 (21 September 2023), pp.&nbsp;38–40. "[Palo Alto is] a place where the [United States'] contradictions are sharpened to their finest points, above all the defining and enduring contradictions between democratic principle and antidemocratic practice. There is nothing as American as celebrating equality while subverting it. Or as Californian." (p.&nbsp;40.) 
* 
* 
* 

## Također pogledajte 
* Antikapitalizam
* Komunizam
* Ekonomija
* Socijalizam

## Vanjski linkovi 
* Kapitalizam  na Harvard University Press 

*
Kategorija:Ekonomija
Kategorija:Politika