Kraniometrija

thumb|300px | Mjerna mjesta (antropometrijske tačke) na lobanji i licu
thumb|300px|Historijski kraniometar
**Kraniometrija** (lat. *cranium* = lobanja + grč. μέτρον - *métron* = mjera)  ili mjerenje lobanje je grana morfometrije a time i kvantitativne anatomije. Zajedno sa kranioskopijom, tj. posmatranjem opisnih karakteristika, formira oblast frenologiju.

Na osnovu morfometrijskih karakteristika lobanje, kako u ljudi, tako i životinjskih vrsta, mogu se prepoznati međusobne srodnosti posmatranih jedinki i/ili populacija. Kod čovjeka, u takvim analizima važno je uključiti antropometriju,  antroposkopiju  etnologiju i forenziku. Mjerenje lobanja ima  danas posebnu primjenu u  arheologiji i paleoantropologiji, za utvrđivanje porijekla i  ostalih oznaka antropoloških nalaza i fosilnih ostataka.

Kraniometrija je direktna metoda mjerenja, u kojem su dimenzije određuju mehanički, kod mrtvih i živih dijelova tijela.  To se ne treba miješati sa  nalazima radiološke Röntgenske slike  kojom se indirektno uzimaju  projekcije  mjera  koštanih struktura. U tu svrhu, moraju se također uzimati u obzir i podaci dobijeni sonografijom.
## Historija
[thumb|Tipska kraniometrijska prezentacija [19. stoljeća,  u cilju ilustriranja navodne  sličnost majmuna i crnaca (Josiah Clark Nott i George Gliddon,  1854).Lobanja čimpanze je lažno predstavljena, sa  povećanim vilicama, kako bi se dobio dojam da se crnci i dalje svrstavaju uz majmune.]]

Prvi izuzetan doprinos kraniometriji objavio je  Louis Jean-Marie Daubenton  je 1764.: *Mémoire sur les differences de la situation du grand trou occipital dans l’homme et dans les animaux* (Disertacija o razlikama u položaju zatiljnog otvora kod ljudi i kod životinja). Šest godina kasnije,  dolazi  djelo  umjetnika i anatoma  Petrusa Campera sa opisom kraniometrujskih metoda.  Ovi radovi su bili platforma za dalji razvoj kraniometrije. Prijee svega, Kamperovo ime u antropološke literature je ovjekovječilo  prvo spominjanje pojma  i  definicija ugla lica.

Poređenja proširenja lobanje ljudi i srodnih životinja bila su osnova  kraniometrijskih  istraživanja, što pokzuje činjenica da je u  19. stoljeću broj znanstvenih kraniometrijskih studija naglo porastao. Dalja poređenja između životinja i ljudi i provode Paul Pierre Broca iz Francuske  i Thomas Henry Huxley iz Engleske, koji su  realizirali  globalna komparativna rasna  istraživanja čovječanstva.
Anders Retzius iz Stockholma  je razvio sistem za mjerenje lobanja u nekoliko  dimenzija i njihovu klasifikaciju po dobijenim pokazateljima, kao što si dužina, širina i visina lobanje.

Postepeno i sve više tzv. „kraniomertrijskom teorijom“ su se služile i rasističke teorija Sve više, rasističke ideologije.  Camper je već tvrdio da su neevropski narodi  srodnički bliski neljudskim majmunima, pogled koji je i u naučnim krugovima preovladavao čak sve do sredine 20. stoljeća.

Početkom 19. stoljeća,  Franz Josef Gall je pokušao da, ispitujući lobanje, oblikuje znanje o karakteristikama ljudi.  Prema njemu, to se odnosilo i na procjene intelektualnih sposobnosti. Na primjer, prema specifičnim kraniofacijalnim proporcijama moguće je otkriti ubicu ili lopova. Anatom i fiziolog Theodor von Bischoff (1807.-1882.) je, na osnovu  kraniometrijskih rezultata, pretpostvio intelektualnu neadekvatnost žena za  akademsku profesiju.

Veliki historijsku krivicu snose antropolozi  koji pružili  „naučnoj“  osnovu za širenje  duha biologizma u vidu  nacizma. Na osnovu lubanjskih proporcija, stanovništvo je podijeljeno u rase  i na taj način vladine  programe, kao što su Lebensborn ili ubijanje "nedostojnih života"  u okviru  Akcije T4. Unatoč  njihovim naporima,  nisu uspjeli kraniometrijski  dokazati  da  su navodne rasne karakteristike, kao što su veliki noseve i uši  jevrejskog naroda naučno utemeljene.

## Kraniometrijske tačke
Većina mjernih mjesta su u odnosu na koštane markere lobanje. 
**Glabella* je  projektrenutku frontalnog kosti), prednji kraj tačke. 
**Opisthocranion* je  krajnja potiljačna tačka. 
**Eurion*i su međusobno najudaljenije bočne tačka najveće širine lobanje.
**Orbitale* je najniža točka orbite. 
** Nasion* je centar šava između nosa i frontalne kosti. 
**Pogonion* je u sredini linije  vilica. 
** Gnathion* je  najisturenija tačka brade.
* * Menton* najdublja tačka lobanje. 
** Gonion* je na obje strane na sredini tranzicije između tijela i rastućeg ramusa mandibule (zadnja tačka ugla donje vilice). 
**Bregma* je na raskršću sagitalnog i koronskog  šava.
** Lambda* je točku križanja strelice i lambda šava. 
** Zygion* je na obje strane najudaljenija tačka jegodičnih lukova 
**Porion* je otvor ušnog kanala, preciznije, najviša tačka koštanih otvora ušnog kanala. 
**Mastoidale * je najniža tačka mastoidne kosti.
**Basion* je središte prednje  granica  *foramen magnum* (velikog otvora) u bazi  lobanje. 
**Inion*  je vanjska projekcija potiljka]]. 
** Vertex * je najviša tačka,  paralelno sa  usklađenom Frankfurtskom horizontalom.

S obzirom na  pad  primjene kraniometrije u 20. stoljeću, većina imena  spomenutih tačaka više nije u upotrebi. Neke točke su još uvijek prisutne u plastičnoj kirurgiji . frankfurtska ili njemačka horizontalna i dalje služi za postavku pod  X-zrake i CT glave.
Srodničke relacije među pripadnicima naroda  i populacija  su sada, međutim, posebno u fokusa interesa  genetičkih istraživačkih  metoda, na primjer, analizom polimorfizama.

## Reference
## Također pogledajte
*Antropometrija
*Antroposkopija

Kategorija:Antropologija
Kategorija:Bioantropologija
Kategorija:Antropometrija