open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Burek

mini|250px|Burek *zvrk*

**Burek** je vrsta pite od tanko razvučenog tijesta, najčešće punjena sitno sjeckanim ili mljevenim mesom, lukom i začinima. U Bosni i Hercegovini burek je jedno od najpoznatijih jela bosanske kuhinje, a potječe iz šire osmanske odnosno turske kulinarske tradicije.

U bosanskohercegovačkoj upotrebi, naročito u Sarajevu, naziv *burek* obično se odnosi na pitu s mesom, dok se pite s drugim nadjevima nazivaju posebnim imenima, kao što su sirnica, zeljanica i krompiruša.

## Porijeklo i naziv 
Burek pripada skupini jela koja su se razvila i širila u okviru osmanske kulinarske tradicije, a srodne varijante poznate su širom Balkana, Anadolije i šireg istočnomediteranskog prostora. U savremenim opisima turske kuhinje *börek* se navodi kao pečeno ili prženo jelo od tankog tijesta sa slanim nadjevom, najčešće od mesa ili sira.

## Oblici 
U bosanskohercegovačkoj praksi najčešći su sljedeći oblici bureka:
* **zvrk** – burek smotan u spiralu i pečen u okrugloj tepsiji;

## Buregdžinica 
Buregdžinica je naziv za radnju ili ugostiteljski objekt specijaliziran za pripremu i prodaju bureka i drugih pita. Buregdžinice su naročito prepoznatljiv dio gradske prehrambene kulture u Sarajevu i drugim gradovima Bosne i Hercegovine.

## Varijante i regionalna upotreba naziva 
Iako se u Bosni i Hercegovini naziv *burek* najčešće vezuje isključivo za pitu s mesom, u drugim dijelovima Balkana isti naziv može se upotrebljavati i za pite s drugim slanim nadjevima. U bosanskohercegovačkoj kulinarskoj tradiciji takve se pite uglavnom razlikuju posebnim nazivima, kao što su sirnica, zeljanica, krompiruša i druge.

## Također pogledaj 
* Buregdžinica
* Bosanska kuhinja
* Sirnica
* Zeljanica
* Krompiruša
* Buredžici

## Reference 
Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Pite
Kategorija:Turska kuhinja
Kvantna hromodinamika

**Kvantna hromodinamika** (ili kraće **QCD** od ) u teorijskoj fizici je kvantna teorija polja koja opisuje svojstva snažne interakcije između kvarkova i između protona i neutrona u okviru kvantne teorije. Kvarkovi imaju
prepoznatljivu osobinu (naboj) koja određuje njihovo vezivanje pri čemu se zajedno stvaraju druge elementarne čestice.
Slično električnom naboju kod naelektrisanih čestica, boja se pojavljuje u tri vrste, proizvoljno označena kao crvena, plava i žuta, i slično pozitivnom i negativnom naboju pojavljuju se tri bezbojne (anti-boja) vrste. Baš kao što pozitivno i negativno nabijene čestice stvaraju električno neutralne atome, obojeni kvarkovi oblikuju čestice bez boja. Kvarkova međusobno djeluju emitovanjem i apsorbovanjem čestica bez mase poznatih pod imenom gluoni, od kojih svaka nosi *boja-anti-boja* par.
Osam vrsta gluona je potrebno za prijenos jake sile između kvarkova kao što na primjer, plavi kvark može komunicirati sa žutim kvarkom putem razmjene plavog-antižutog gluona.

## Također pogledajte 
*Fundamentalne sile
*Kvantna elektrodinamika
*Standardni model

## Reference 
Kategorija:Kvantna mehanika
Kolor naboj

U fizici elementarnih čestica, **kolor naboj** ili "**boja**" je osobina kvarkova i gluona zbog kojeg oni međudjeluju jakom silom. Kolor naboj u kvantnoj hromodinamici (QCD) igra analognu ulogu električnom naboju u kvantnoj elektrodinamici (QED), ali zbog činjenice da je QCD matematički kompleksnija od QED, postoji mnogo tehničkih razlika. "Boja" kvarkova i gluona nema veze sa vizualnom percepcijom boje, nego se samo koristi kao oznaka, jer se kolor naboj pojavljuje u tri vrste (analogno trima osnovnim bojama), dok se postoji samo jedna vrsta električnog naboja.

## Motivacija 
Kolor naboj je prvi puta predložio Oscar W. Greenberg 1964. godine da bi objasnio kako tri kvarka iste vrste i istih spinova mogu koegzistirati u istom barionu uprkos principu isključenja. Svakome od tri kvarkova u barionu su pridružene tri različite boje, nazvane *crvena*, *zelena* i *plava* (što nema veze sa bojama koje se vizualno percipiraju, nego je samo stvar oznake), a kvarku i antikvarku u mezonu su pridružene boja i anti-boja (primjerice *crvena* i *anti-crvena*). Koncept se ipostavio korisnim i doveo je do razvitka QCD u 1970tim, koja je danas sastavni dio Standardnog modela.

## Također pogledajte 
*Barion
*Fermi-Diracova statistika
*Gluon
*Hadron
*Kvantna mehanika
*Kvark
*Mezon

Kategorija:Fizika elementarnih čestica
Kvantna elektrodinamika

mini|Sila između elektrona nastaje zbog razmjene fotona
**Kvantna elektrodinamika** (ili kraće **QED** od ) je fizikalna teorija koja daje relativistički kvantnomehanički opis elektromagnetizma.
U kvantnoj elektrodinamici se sve pojave u kojima učestvuju električki nabijene čestice matematički opisuju razmjenom fotona, što se može prikazati Feynmanovim dijagramima.

U fizici čestica, **kvantna elektrodinamika** ( **QED** ) je relativistička kvantna teorija polja elektrodinamike. U suštini, opisuje kako svjetlost i materija međusobno djeluju i prva je teorija u kojoj se postiže potpuna saglasnost između kvantne mehanike i specijalne relativnosti. QED matematički opisuje sve pojave koje uključuju električno nabijene čestice koje međusobno djeluju razmjenom fotona i predstavlja kvantni pandan klasičnog elektromagnetizma dajući potpuni prikaz interakcije materije i svjetlosti.

U tehničkom smislu, QED se može opisati kao teorija perturbacije elektromagnetnog kvantnog vakuuma. Richard Feynman ga je nazvao "draguljom fizike" zbog izuzetno preciznih predviđanja veličina kao što su anomalni magnetni moment elektrona i Lambov pomak energetskih nivoa vodika.
[desno|mini| [Paul Dirac]]
Prva formulacija kvantne teorije koja opisuje interakciju zračenja i materije pripisuje se britanskom naučniku Paulu Diraku, koji je (tokom 1920-ih) bio u stanju da izračuna koeficijent spontane emisije atoma.

## Također pogledajte 
* Fundamentalne sile
* Kvantna hromodinamika
* Standardni model
## Reference 
Kategorija:Elektromagnetizam
Kategorija:Kvantna mehanika
Kategorija:Kvantna teorija polja
Prostorvrijeme

mini|300px|Dvodimenzionalna analogija zakrivljenosti prostorvremena
**Prostorvrijeme** je fizikalni pojam koji se najčešće povezuje sa Einsteinovom teorijom relativnosti, a važan je jer objedinjuje prostorne dimenzije i vremensku dimenziju u jednu pojavu. Einsteinovom teorijom i kasnije mjerenjima dokazano je da su prostor i vrijeme povezani, te da promjene koje utiču na prostor utiču i na vrijeme, npr. satovi u svemirskim letjelicama koje su putovale velikim brzinama su se ponašali drugačije (sporije) od satova na Zemlji.

## Vanjski linkovi 
* https://sites.google.com/a/nimrod.is-a-geek.net/the-big-bang/ 
* http://www.britannica.com/topic/Albert-Einstein-on-Space-Time-1987141

Kategorija:Relativnost
Kategorija:Prostorvrijeme
Kategorija:Koncepti u fizici
Kategorija:Teorijska fizika
Fermi–Diracova statistika

mini|300px|**Fermi-Diracova distribucija** kao funkcija omjera ε/μ ucrtana za 4 različite temperature
U kvantnoj statističkoj fizici, **Fermi-Diracova statistika** opisuje distribuciju fermiona po energetskim stanjima, u stanju termodinamičke ravnoteže. Za razliku od klasične fizike i klasične statističke fizike, u ovom slučaju čestice se ponašaju tako da:
* nije moguće razlučiti dva fermiona, to su indentične čestice
* vrijedi Paulijev princip isključenja, prema kojem se dva fermiona ne mogu istovremeno nalaziti u istom kvantnom stanju.
Za Fermi-Diracovu statistiku, očekivani broj čestica koje se nalaze u stanju sa energijom \epsilon _i dat je kao:

: n_i = \frac{g_i}{e^{(\epsilon_i-\mu) / k T} + 1} 
gdje je:
: n_i \  broj čestica u stanju *i*
: \epsilon_i \  energija stanja *i*
: g_i \  je degeneracija stanja *i* (broj stanja sa energijom \epsilon_i \ ),
: \mu\  hemijski potencijal, često nazvan Fermijeva energija E_F \  
:\ k\  Boltzmannova konstanta
:\ T\  apsolutna temperatura

U slučaju kada je  \mu  Fermijeva energija E_F \ i nema degeneracije, tj. g_i = 1 \ , funkcija se naziva **Fermijeva funkcija**:
: F(E) = \frac{1}{e^{(\epsilon_i-E_F) / k T} + 1} 

Mnoštvo fermiona koji međusobno ne intereagiraju i slijede Fermi-Diracovu statistiku naziva se fermionski plin.

Ova statistička distribucija uvedena je 1926. godine od strane Enrica Fermija i Paula A. M. Diraca. Vjerovatno najpoznatiji primjer primjene ove distribucije je opis vodljivih elektrona u metalu, koji je dao Arnold Sommerfeld 1927. godine.

## Također pogledajte 
* Bose–Einsteinova statistika

Kategorija:Kvantna mehanika
Henri Poincaré

**Jules Henri Poincaré** (Nancy, 29. april 1854. - Pariz, 17. juli 1912. godine) je bio francuski matematičar i teorijski fizičar.

Predavao je matematičku fiziku i račun vjerovatnosti na *Faculté des sciences* u Parizu, te višu analizu na *École polytechnique*. Njegov naučni rad obuhvata matematiku, astronomiju i fiziku. Razvio je teoriju automorfnih funkcija i istraživao diferencijalne jednadžbe, a posebno su važni njegovi radovi na području topologije i njegova interpretacija geometrije Lobačevskoga. U matematičkoj fizici proučavao je teoriju oscilovanja trodimenzionalnoga kontinuuma, a bavio se i problemima toplotne vodljivosti te teorijom elektromagnetnih oscilacija. U svom djelu *"O dinamici elektrona"* anticipirao je specijalunu teoriju relativnosti. Od njegovih astronomskih radova posebno je važna rasprava o problemu tri tijela. Dao je i nekoliko djela filozofskog karatera, a objavio je oko 500 naučnih radova. Poincare je bio jedan od najvećih matematičara svojega doba i zadnji koji je vladao svim matematičkim oblastima.

## Djela 
* *Nauka i hipoteza*
* *Vrijednost nauke*
* *O teoriji Fuchsovih funkcija*
* *Predavanja o nebeskoj mehanici*
* *Kurs matematičke fizike*

Kategorija:Rođeni 1854.
Kategorija:Umrli 1912.
Kategorija:Biografije, Nancy
Kategorija:Francuski fizičari
Kategorija:Francuski matematičari
Kategorija:Članovi Francuske akademije
Kategorija:Dobitnici Sylvesterove medalje
Rezonanca (fizika)

mini|400px|Zavisnost amplitude osciliranja od frekvencije pobude i prigušenja
**Rezonanca** je u fizici pojava koja nastaje kod sistema koji prisilno oscilira kad pri određenoj frekvenciji pobude postiže maksimalnu amplitudu osciliranja. Izraženost rezonance zavisi od prigušenja, tj. omjera energije gubitaka i ukupne energije u sistemu.

Pojave rezonance uočavaju se u mnogim područjima fizike: mehanici, akustici, elektrotehnici, atomskoj i nuklearnoj fizici.

Na primjer, u mehanici se rezonanca uočava kod vibriranja tijela oko njegove vlastite frekvencije vibracija. Mala i ponavljana pokretna sila proizvodi vibracije većih amplituda. Kretanje klatna primjer je pravilnog izmjenjivanja kretanja nazvanog oscilacija. Bilo da se klatno klati brzo ili sporo, prema i od, svaka puna oscilacija treba isto vrijeme. Frekvencija klaćenja zavisi samo od dužine užeta ili žice koja nosi masu koja se klati na klatnu.

## Također pogledajte 
* Harmonijsko osciliranje

Kategorija:Oscilacije
Pekmez

mini|desno|300px|Pekmez
**Pekmez** je tradicionalna voćna poslastica u Bosni i Hercegovini i zemljama Balkana koja spada u zimnicu, i koja se za razliku od džema ili marmelade pravi sa ili bez dodatka šećera. Dobije se dužim kuhanjem jako sazrijelog voća, a često ga se unaprijed usitni. Ako se dodaje, Šećer se često prvo prokuha sa malo vode, pa se u to dodaje pripremljeno voće. Zbog opasnosti od kvarenja, uobičajeno je dodavanja nekog sredstva za konzerviranje.

Pekmez se dobija kuhanjem šljive ili nekog drugog voća

## Također pogledajte 
*Džem
*Marmelada
## Vanjski linkovi
* Ministarstvo poljoprivrede Turske, arhivirana stranica, tr.

Kategorija:Hrana
Kategorija:Bosanska kuhinja
Marmelada

mini|Marmelada na hljebu
**Marmelada** /od port. '' 'marmelada' *, =* 'napravljeno od dunje' *, čiji je korijen u grčkoj riječi *melimēlon''./ Slatko, izvorno pravljeno od dunje, i poznato u Engleskoj još od 15. vijeka. Danas se proizvodi od raznih citrusa i drugog voća. Marmelada je industrijski proizvedena gusta smjesa od ukuhanog voća, idealna za mazanje na hljeb i kolače, a daje dodatni okus tortama, roladama i čajnom pecivu. Priprema se od svih vrsta voća, često se kombinira i više vrsta. U biti se sirovo ili prokuhano voće protisne kako bi nestali i posljednji tragovi neraskuhanih komadića. Pripremanje marmelade se može ubrzati dodavanjem sredstava za želiranje, jer inače kuhanje dugo traje.

## Također pogledajte 
* Pekmez
* Džem

Kategorija:Hrana
Kategorija:Bosanska kuhinja
Džezva

mini|desno|200p|Bakarna džezva

**Džezva** () je kuhinjska posuda sa dugom drškom tipična za Bosnu i Hercegovinu, namijenjena isključivo za kuhanje kahve.

Džezva može biti napravljena od: bakra, željeza (emajlirana), čelika ili od vatrostalnog stakla. 

Drška može biti od istog materijala od kojeg je napravljena i posuda, ali može biti i od drveta, bakelita ili vatrostalne plastične mase.

## Također pogledajte 
*Fildžan
*Kahva
*Zarf
## Vanjski linkovi 
* http://www.math.tamu.edu/~comech/tools/cezve/Alt.coffee.cezve.html 
* http://www.math.tamu.edu/~comech/tools/cezve/ 

Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Kahva
Magnetna rezonanca (čvor)

* Magnetna rezonanca, metoda u medicini
* Nuklearna magnetna rezonanca, metoda u hemiji za određivanje strukture molekula
Hadron

[mini|338x338px|Hadron je složena [Subatomske čestice|subatomska čestica. Svaki hadron mora spadati u jednu od dvije osnovne klase čestica, Bozone i Fermione]]
**Hadroni** su subatomske čestice na koje djeluje rezidualna jaka nuklearna sila. Sastoje se od kvarkova i antikvarkova, koji su fermioni, te gluona, koji su bozoni.
U fizici čestica, **hadron** (Starogrčki  ἁδρός) je kompozitna subatomska čestica napravljena od dva ili više kvarkova koji se drže zajedno snažnom interakcijom. Oni su analogni molekulama, koje zajedno drži električna sila. Većina mase obične materije dolazi od dva hadrona: protona i neutrona, dok je većina mase protona i neutrona zauzvrat zbog energije vezivanja njihovih sastavnih kvarkova, zbog jake sile.

Kako i sami hadroni mogu biti fermioni ili bozoni, ovisno o tome se dijele na barione, u koje spadaju i nukleoni, te mezone.

## Također pogledajte 
* Veliki hadronski sudarač
* Standardni model
* Subatomske čestice

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nuklearna fizika
Kategorija:Hadroni
Bar (jedinica)

**Bar** je mjerna jedinica za pritisak izvan Međunarodnog sistema jedinica (SI) kojoj je upotreba zakonom iznimno dopuštena bez ograničenja. Bar je metrička nekoherentna jedinica približno jednaka atmosferskom pritisku i danas je definisana preko jedinice SI paskal (Pa) tako da vrijedi:
: 1 bar = 100 kPa
Time se postiglo da bar može u primjenama gdje nije potrebna naročita preciznost (npr. u tehnici) direktno zamijeniti starije nezakonite jedinice standardnu i tehničku atmosferu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.bipm.org/en/publications/si-brochure/table8.html
Kategorija:Jedinice za pritisak
Standardna atmosfera

**Standardna atmosfera** (znak: **atm**) je stara mjerna jedinica za pritisak. Prvobitno je bila definisana kao pritisak pri kojem visina stupca žive u barometru iznosi 760 mm, što je ujedno i pritisak zraka izmjeren pri srednjoj razini mora na geografskoj širini Pariza. Kako ta definicija ovisi i o gustoći žive, koja je također ovisna o pritisku, poslije je izmijenjena time da je propisan tačan odnos prema paskalu.
 
Odnos prema drugim jedinicama za pritisak prikazan je u tablici:

## Također pogledajte 
* Bar (jedinica)

Kategorija:Jedinice za pritisak
Kategorija:Atmosfera
Atmosfera (višeznačnica)

* Atmosfera, sloj plinova koji okružuju neku planetu
* Standardna atmosfera, stara jedinica za pritisak
Tehnička atmosfera

**Tehnička atmosfera** (oznaka: **at**) je mjerna jedinica za pritisak iz starog tehničkog sistema (MKpS). Prema definiciji jednaka je jednom kilopondu po kvadratnom centimetru (1 kp/cm2).

Kilopond po kvadratnom centimetru ostaje u upotrebi za mjerenje sile prvenstveno zbog starijih uređaja za mjerenje pritiska koji se još koriste.

Ova upotreba jedinice pritiska pruža intuitivno razumijevanje kako masa tijela može primijeniti silu na površinu vage, tj. kilogram-sila po kvadratnom (centi-)metru.

U SI sistemu, jedinica se pretvara u SI izvedenu jedinicu paskal (Pa), koja je definisana kao jedan njutn po kvadratnom metru (N/m2). Njutn je jednak 1&nbsp;kg⋅m/s2, a kilogram-sila je 9,80665 N, što znači da je 1 kp/cm2 jednak 98,0665 kilopaskala (kPa).

U nekim starijim publikacijama, kilopond po kvadratnom centimetru je skraćeno kp umjesto kg/cm2.

Odnos prema drugim jedinicama za pritisak prikazan je u tablici:

## Reference
## Vanjski linkovi 
* http://physics.nist.gov; Vodič za korištenje SI jedinica, uputstvo za konverziju

Kategorija:Jedinice za pritisak
Kategorija:Ne-SI jedinice mjere
Kilopond

**Kilopond** (oznaka: **kp**) je mjerna jedinica za silu, a također uz metar i sekundu jedna od osnovnih jedinica u starom tehničkom sistemu jedinica (MKpS). Definisana je kao težina tijela mase jedan kilogram pri gravitacijskom ubrzanju od 9,80665&nbsp;m/s2. SI prefiksi koriste se uz hiljadu puta manju jedinicu **pond** (oznaka: **p**).

Odnosi prema drugim jedinicama za silu navedeni su u tabeli:

## Također pogledajte 
* Mjeriteljstvo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Jedinice za silu
Kategorija:Ne-SI jedinice mjere
MmHg

**Milimetar živinog stuba** (oznaka: **mmHg**) je mjerna jedinica za pritisak izvan Međunarodnog sistema (SI) čija je upotreba danas iznimno dopuštena samo za mjerenje pritiska tjelesnih tekućina. Definisan je kao pritisak koji pokazuje živin manometar pri visini stuba od 1 milimetar.
Ova jedinica je u prošlosti korištena i u meteorologiji, gdje se za normalni pritisak zraka smatrala vrijednost od 760 mmHg (živin barometar), pa je time bila definisana i standardna atmosfera.

Kako bi se omogućilo korištenje decimalnih prefiksa kod mjerenja vrlo niskih pritisaka, u tehnici visokog vakuuma je za ovu jedinicu bio uveden poseban naziv **tor** (**torr**), prema italijanskom matematičaru i fizičaru Evangelisti Torricelliju.

Kada je standardna atmosfera naknadno definisana u odnosu na paskal, vrijednost je zaokružena na 6 značajnih decimala, čime je nastala razlika od 0,14 μPa u odnosu na staru definiciju prema živinom stubu. Time su strogo gledano jedinice mmHg i tor postale različite, međutim u praksi se ta razlika zanemaruje.

Odnos prema drugim jedinicama za pritisak prikazan je u tablici:

## Također pogledajte 
* Bar (jedinica)

Kategorija:Jedinice za pritisak
Kategorija:Živa
Din

U fizici, **din** (oznaka: *dyn*, iz grčkog **δύναμις** (*dinamis*) što znači snaga, sila) je mjerna jedinica za silu određenu u sistemu *centimetar-gram-sekunda* (CGS), prethodniku današnjeg modernog SI sistema jedinica. Jedan din je jednak tačno 10 mikronewtona. Dalje, jedan din se može definisati kao "potrebna sila da se ubrza masa od jednog grama sa ubrzanjem od jednog centimetra po sekundi na kvadrat".

Din po centimentru je mjera koja se obično povezuje sa mjerenjem površinskog napona. Na primijer, površinski napon destilovane vode iznosi 72 din/cm na temperaturi od 25 °C.

Kategorija:Jedinice za silu
Kategorija:Sistem jedinica centimetar-gram-sekunda
Standardni model

mini|desno|250px|Standardni model
**Standardni model** je teorija u fizici elementarnih čestica koja uspješno opisuje tri od četiri fundamentalne sile između elementarnih čestica od kojih se sastoji sva poznata materija: elektromagnetizam, te jaku i slabu nuklearnu interakciju. To je kvantna teorija polja usklađena s kvantnom mehanikom i teorijom relativnosti i do sada je potvrđena predviđanjem rezultata gotovo svih pokusa u kojima djeluju tri fundamentalne interakcije. Ipak, standardni model nije kompletna teorija jer ne uključuje gravitaciju, a također ovisi i o nizu pokusima dobivenih parametara (mase čestica i konstante vezivanja) koji se ne mogu dobiti iz same teorije.

## Također pogledajte 
* Fundamentalne sile
* Kvantna elektrodinamika
* Jaka sila
* Slaba nuklearna sila

Kategorija:Fizika elementarnih čestica
Kategorija:Koncepti u fizici
Planckova sila

**Planckova sila** je izvedena jedinica za silu koji proizilazi iz definicije osnovne Planckove jedinice za vrijeme, dužinu i masu. Jednaka je prorodnoj jedinici za moment podjeljenoj sa prirodnom jedinicom za vrijeme.

:F_P = \frac{m_P c}{t_P} = \frac{c^4}{G} = 1.21027 \times 10^{44} \mbox{ N.}

## Ostali izvodi 
Planckova sila se, također, dovodi u vezu sa jednakosti gravitacione potencijalne energije i elektromagnetne energije http://hyperphysics.phy-astr.gsu.edu/hbase/relativ/blahol.html#c2, te su u ovom kontekstu može shvatiti kao sila koja ograničava samogravitirajuću masu do polovine njenog Schwarzschildovog radijusa:

:F_P = \frac{G m^2}{r_G^2} 

gdje su *G* gravitaciona konstanta, *c* brzina svijetlosti, *m* je bilo koja masa, te *rG* je polovina Schwarzschildovog radijusa, *rs*, date mase:

:r_G = \frac{r_s}{2} = \frac{G m}{c^2}.

Pošto je dimenzija sile odnos energije po dužini, Planckova sila se može izračunati kao energija podijeljena sa polovinom Schwarzschildovog radijusa:

:F_P = \frac{m c^2}{\frac{Gm}{c^2}}=\frac{c^4}{G}.

Kako je rečeno gore, Planckova sila ima jedinstvenu vezu sa Planckovom masom. Ova jedinstvena veza se manifestuje kada se sila računa kao bilo koja energija podijeljena sa redukovanom Comptonovom talasnom dužinom (redukovana za 2π) te iste energije:
 
:F = \frac{m c^2}{\frac{\hbar}{m c}} = \frac{m^2 c^3}{\hbar}.

Ovdje je sila drugačina za svaku masu (za elektron, na primjer, sila je odgovorna za Schwingerov efekt (pogledajte stranicu 3 ovdje http://prst-ab.aps.org/pdf/PRSTAB/v5/i3/e031301 ). Planckova dužina je redokovana Comptonova talasna dužina jednaka polovini Schwarzschildovog radijusa Planckove mase:

:\frac{\hbar}{m_P c} = \frac{G m_P}{c^2}

iz kojeg slijedi još jedan izraz od fundamentalne važnosti:

:c \hbar = G m_P^2.

## Generalna relativnosti 
Planckova sila je često korisma u naučnim proračunima odnosa elektromagnetne energije i gravitacione dužine. Tako se, na primjer, pojavljuje u Einsteinovim jednačinama polja, opisujući osobine gravitacionog polja koje okružuje datu masu:

:G_{\mu\nu}=8\pi\frac{G}{c^4} T_{\mu\nu}

gdje su G_{\mu\nu} Einsteinov tenzor i T_{\mu\nu} tenzor energija-moment.
## Vanjski linkovi 
* http://hyperphysics.phy-astr.gsu.edu/hbase/relativ/blahol.html#c2

Kategorija:Jedinice za silu
Sila
Ugošće

**Ugošće** je naseljeno mjesto u općini Konjic, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Konjic
Planckovo vrijeme

U fizici, **Planckovo vrijeme** (*tP*) je jedinica za vrijeme u sistemu prirodnih jedinica poznatih kao Planckove jedinice. To je vrijeme koje bi bilo potrebno fotonu koji putuje brznom svjietlosti u vakuumu , da pređe udaljenost jednaku Planckovoj dužini. Jedinica je dobila naziv po Maxu Plancku.

Definisana je kao
:t_P = \sqrt{\frac{\hbar G}{c^5}} \approx 5.39121(40) \times 10^{-44} \mbox{ s}

gdje je:
:\hbar = h / 2 \pi redukovana Planckova konstanta (ponekad se koristi oznaka h umjesto \hbar u definiciji 

Jedno Planckovo vrijeme bi trebalo biti najmanja mjerljiva jedinica za vrijeme, prema kvantnoj teoriji. Međutim, prema novinskim izvještajima, analize slika sa Hubble-a iz 2003. godine  donijele su nesklad sa teorijom. Slike su trebale izgledati mutno pri velik udaljenostima, međutim, vijesti su objavile da slike nisu bile mutn, što dovodi u pitanje Planckovo vrijeme, kao najmenji djelić vremena u svemiru.

## Također pogledajte 
* Planckova dužina
* Prirodne jedinice

## Reference 
Vrijeme
Kategorija:Jedinice za vrijeme
Kategorija:Fizikalne konstante
Bejzbol na Olimpijskim igrama

**Bejzbol na Olimpijskim igrama** je uključen u službeni program igara na Olimpijskim igrama u Barceloni 1992. Ipak, i prije toga je u više navrata bio prisutan na Igrama kao demonstracioni sport, i to 1912., 1936., 1952., 1956., 1964., 1984. i 1988. godine.

Bejzbol nije više u spisku sportova za Igre u Londonu 2012. godine, iako će se još održati na Igrama u Pekingu 2008. Da li će se bejzbol vratiti u obitelj olimpijskih sportova 2016. zavisit će o glasovima članova MOO-a.

## Osvajači medalja na olimpijskom turniru u bejzbolu 
Kategorija:Sportovi na Olimpijskim igrama
Kategorija:Bejzbol
Halldór Laxness

**Halldór Kiljan Laxness** (pravo ime:*Halldór Guðjónsson*), (Reykjavík, 23. april 1902. - Gljúfrasteinn kraj Mosfellsbæra, 8. februar 1998. godine) je bio islandski književnik.

* Dobitnik Nobelove nagrade za književnost za 1955. godinu.
Pisao je romane, poeziju, novinske članke, eseje, drame, putopise i kratke priče. Pisci koji su uticali na Laxnessa su August Strindberg, Sigmund Frojd, Knut Hamsun, Sinclair Lewis, Upton Sinclair, Bertolt Brecht i Ernest Hemingway.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Gljúfrasteinn, the Halldór Laxness Museum website
*  including the prize motivation
* 
* Dennis Haarsager's biography
* *Laxness in Translation* website

Kategorija:Islandski pisci
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za književnost
Kategorija:Biografije, Reykjavík
Kategorija:Rođeni 1902.
Kategorija:Umrli 1998.
Tau-čestica

**Tau lepton** (još se koriste imena **tau čestica**, **tau**, te ponekad **tauon**) je negativno nabijena elementarna čestica, a spada u grupu leptona čiji je najmasivniji pripadnik. Označava se grčkim slovom *tau*:  \ \tau^{-} za negativno nabijeni *tau* lepton i  \ \tau^{+} za pozitivno nabijeni **antitau**, koji je antičestica tau leptona.

Masa tau leptona iznosi 1777 MeV/c2, a poluživot 2.90×10−13 sekundi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
*  — daje pregled tri originalna rada koja objavljuju otkriće..

Kategorija:Leptoni
Državna bolnica za Škotsku i Sjevernu Irsku

Državna bolnica za Škotsku i Sjevernu Irsku (State Hospital for Scotland and Northern Ireland), zvanično Državna bolnica (State Hospital), također nazvana i Bolnica Carstairs (Carstairs Hospital) je psihijatrijska bolnica koja pruža njegu i tretman u uslovima visoke sigurnosti za oko 240 pacijenata iz Škotske i Sjeverne Irske koji trebaju biti zatvoreni u uslovima specijalne sigurnosti koje jedino može pružiti Državna bolnica. Bolnica se nalazi blizu sela Carstairs u Škotskoj.

Bolnicom upravlja State Hospitals Board za Škotsku koji je javno tijelo odgovorno Prvom ministru Škotske kroz Direktorat škotske vlade za zdravlje i dobrobit (Scottish Government Health and Wellbeing Directorate). Oni su specijalni Health Board, dio NHS Scotland i jedina bolnica svoje vrste u Škotskoj.

Bord i bolnica imaju preko 600 zaposlenih.

Njihov cilj je ,,da pomognu pacijentima da se dovoljno oporave od bolesti da bi bili u mogućnosti da budu transportovani u bolnice bliže njihovim domovima. Gdje to nije moguće, pokušavamo im pomoći da se izbore sa nedostatcima i žive normalno."

Posle bijega Roberta Monea i Thomasa McCullocha na dan Svetog Andrije 1976. tokom koga su ubijeni pacijent, sestra i policajac, bolnica je uvela alarm. Alarm se aktivira ako neki pacijent pobjegne da bi upozorio ljude u blizini, uključujući i obližnji grad Lanark i sela kao što je Ravenstruther. Alarm je zasnovan na vazdušnim sirenama iz 
Drugog svjetskog rata i dvotonski alarm se čuje u cijeloj oblasti u slučaju bijega. Sistem se testira svakog trećeg četvrtka u mjesecu u 13.00.

## Reference 
Kategorija:Psihijatrijske bolnice u Ujedinjenom Kraljevstvu
Elektronska spinska rezonanca

**Elektronska spinska rezonanca** ili **elektronska paramagnetna rezonanca** (ESR, EPR) proučava mikrotalasno zračenje koje je emitirano ili apsorbirano od nesparenih elektrona u magnetnom polju. Spin elektronima daje magnetni moment. Spareni elektroni poništavaju svoje magnetne momente, pa elektronsku spinsku rezonancu pokazuju samo molekule koje imaju nesparene elektrone. Elektronska spinska rezonanca funkcionira na isti način kao i nuklearna magnetna rezonanca, samo se umjesto jezgara detektiraju nespareni elektroni. Budući da elektroni imaju puno veći magnetni moment od jezgara, potrebno je slabije magnetsko polje i veća frekvencija. ESR je jako osjetljiva: može detektirati vrlo niske koncentracije slobodnih radikala, manje od jedan dio na milion.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Spektroskopija
Kategorija:Ruski izumi
Kategorija:Sovjetski izumi
Kategorija:Magnetizam
Bakingemska palača

[mini|desno|250px|Pogled iz zraka na Bakingemsku palaču tokom službene proslave 90. rođendana [Elizabeta II|kraljice Elizabete II 2016.]]
**Bakingemska palača** () jest službena londonska rezidencija i lično vlasništvo britanskog monarha, te velika turistička atrakcija.

Prvobitno zvana **Bakingemska kuća**, zgrada koja je stajala u centru današnje palače bila je velika gradska kuća sagrađena za vojvodu od Buckinghama 1703. Kralj George III kupio ju je 1761. kao svoju privatnu rezidenciju. Kroz sljedećih 75 godina kuća je proširena zahvaljujući arhitektama Johnu Nashu i Edwardu Bloreu.

Bakingemska palača postala je zvanična kraljevska rezidencija britanskog monarha 1837, po dolasku kraljice Viktorije na prijestolje. Posljednja velika nadogradnja palače, provedena na prelasku iz 19. u 20. vijek, uključivala je i izgradnju današnje prednje fasade.

Palača, tada dom kralja Georgea V, prošla je neoštećeno kroz Prvi svjetski rat. Međutim, nije bila iste sreće kroz Drugi svjetski rat, kada je bombardovana sedam puta. Nacisti su smatrali da će uništenje palače, tada doma kralja Georgea V i kraljice Elizabeth, demoralisati britanski narod.

Više od 50.000 ljudi posjeti Bakingemsku palaču svake godine kao gosti na banketima, večerama, prijemima i vrtnim zabavama.

## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Građevine i strukture u Ujedinjenom Kraljevstvu
Srp

mini|desno|300px|Tipičan oblik srpa
**Srp** je zakrivljena, ručna, poljoprivredna alatka, koja se koristi za košenje trave. Unutrašnja krivina srpa je je oštra, pa tako prilikom košenja srp sječe i sakuplja pokošeno u svoju unutrašnju stranu.

## Historija
Srp je jedan od najstarijih i najjednostavnijih poljoprivrednih alata. Razvio se iz lučno savijenih kamenova, rogova, kostiju (životinjskih vilica u Egiptu) i sličnih oruđa koje je čovijek koristio u neolitu. U bronzanom dobu javljaju su lijevani plitki srpovi, a u željezno doba željezni. Kasnije se diferenciraju srp i kosa i mnoga slična oruđa (na primer, kosir za siječenje trnja). U arheološkim nalazima iz praslavenske ere srp je čest, a kosa rijetka. Tanak je i manje savijen nego današnji, obično unazad povijenog vrha. Postepeno se sve više zaokružuje, ima drvenu dršku, a sa unutrašnje strane oštricu, često i nazubljenu.

## Simbolika 
Srp predstavlja simbol seljaštva. Komunistički simbol srpa i čekića predstavlja dvije pokretačke snage ovog pokreta: seljaka i radnika. U antičko doba srp je uz kosu atribut različitih božanstava (Saturna, Demetre), a u srednjovjekovnim narodnim prikazima simbol smrti.
U grčkoj mitologiji srp je oružje koje je koristio Titan Kron kada se pobunio protiv svog oca Urana koga je zbacio s prijestolja i preuzeo vlast među bogovima. Mač u obliku srpa dobio je i Perzej od boga Hermesa, kako bi ubio strašnu Gorgonu.

## Izvori
## Također pogledajte 
* Srp i čekić

Kategorija:Alat
Kirchhoffovi zakoni spektroskopije

** Kirchhoffovi zakoni spektroskopije** su zakoni o spektroskopiji koje je formulirao Gustav Robert Kirchhoff. Oni glase:

# *Vruć, čvrst objekt stvara svjetlost u neprekidnom spektru*
# * Vruć, razrijeđen plin stvara svjetlost sa spektralnim linijama na diskretnim valnim duljinama (npr. određene boje) koje zavise od energetskih razina atoma u plinu. (također pogledajte: spektar emisije)
# *Zagrijan, čvrst objekt okružen hladnim razrijeđenim plinom (tj. hladnijim nego zagrijani objekt) stvara svjetlost skoro neprekidnog spektra koji ima razmake na diskretnim valnim dužinama zavisno od energetskih težina atoma u plinu. (također pogledajte: spektar apsorpcije)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Elektromagnetno zračenje
Kategorija:Spektroskopija
Krpelj

**Krpelj** je naziv za male paučnjake iz nadporodice *Ixodoidea*. Krpelji spadaju u ektoparazite (vanjske parazite) i hrane se krvlju sisara, ptica i ponekad gmizavaca i vodozemaca. Krpelji su važni vektori u prenosu bolesti. Radi se o srodnicima pauka (imaju osam nogu) dugačkim do dva centimetra, žute ili smeđe boje.

## Podjela 
Krpelji spadaju u grupu člankonožaca iz reda acari.

Ima ih oko 300 vrsta.

Krpelji se dijele u 3 porodice:

* Ixodidae - krpelji šikara - tvrdi krpelji
* Argasidae - krpelji nastambi - meki krpelji
* Nuttalliellidae - samo jedna vrsta - Nuttalliella namaqua

Pridjev "tvrd" ili "mekan" odlično odgovara opisu. Krpelja koji se nije preobrazio pijući krv domaćina je izuzetno teško mehanički uništiti.

## Životni ciklus 
mini|lijevo|300px|Šema životnog ciklusa krpelja
Životni ciklus "tvrdih krpelja" traje od jedne do tri godine, i po vrsti životnog ciklusa krpelji se dijele na jednogostne, dvogostne i trogostne (u zavisnosti od broja domaćina koji su potrebni za ciklus). Slijedi opis trogostnog životnog ciklusa:

# Odrasla ženka krpelja spada sa svog zadnjeg domaćina, izbacije jaja i umire.
# Male šestonoge larve se skupljaju na travi i lišću ne daleko od nivoa zemlje, nakon čega se kače na svog prvog domaćina. Nakon nekog vremena hranjenja opet padaju na zemlju.
# Zatim se presvlače u stadij nimfe (duga oko 1,5&nbsp;mm) i opet kače na drugog domaćina.
# Poslije sazrijevanja nimfe opet padaju na zemlju i presvlače se u stadij adulta (odraslog krpelja). Nakon toga se pare i ponovo počinje novi ciklus. Krpelji se pare seksualno, unutrašnjom oplodnjom.

## Prenos bolesti 
mini|desno|300px|Rasprostranjenost borelioze (lajmske bolesti)
Krpelji su veoma značajni vektori u prenosu nekih bolesti kod ljudi i životinja. U najčešće bolesti spadaju:

* Lajmska bolest (borelioza)
* Krpeljski meningoencefalitis
* Babezioza
* Anaplazmoza
* Tularemija
* Krpeljska paraliza
* Citaukszoonoza

## Također pogledajte 
* Bolest plavog jezika

## Vanjski linkovi 
*
* Krpelj, opasnost iz trave 

Kategorija:Paučnjaci
Kategorija:Paraziti
Teško je biti fin

***Teško je biti fin*** je bosanskohercegovački dramski igrani film snimljen 2007. godine u režiji Srđana Vuletića. Ovo je bilo drugo Vuletićevo dugometražno filmsko ostvarenje s kojim je otvoren 13. Sarajevo film festival 2007. godine. To je priča o sarajevskom taksisti čija je težnja da bude fin momak uprkos svim izazovima. Film je bio bosanskohercegovački kandidat na 80. dodjeli "Oskara" u kategoriji za najbolji strani film, ali nije uspio ući u užu konkurenciju.

## Radnja 
Fudo je četrdesetogodišnji taksist, u kriminalnom miljeu Sarajeva i poznat je kao čovjek koji daje dobre "tipe" lopovima za pljačku. Zbog takvog načina života žena ga napušta i on odlučuje okrenuti list. On zna da to mora napraviti, jer voli svoju ženu, i preko svih granica, najviše na svijetu voli svog malog jednogodišnjeg sina.

Od Seje, čovjeka sa mutnim šemama posuđuje novac, kupuje novi Renault Espace, i na opšte "zaprepaštenje" postaje prvi taksist koji u Sarajevu taksira u francuskom autu. U skladu sa novim autom on okreće list na novo, bolje poglavlje svog života. Ali, svijet oko njega se ne mijenja tako brzo i tako lako.

## Nagrade 
* Saša Petrović "Srce Sarajeva za najboljeg muškog glumca" – Sarajevo Film Festival

## Također pogledajte 
* Bosanskohercegovački filmovi kandidati za nagradu Oscar - Najbolji strani film

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Bosanskohercegovački filmovi
Kategorija:Filmovi iz 2007.
Kategorija:Filmovi u režiji Srđana Vuletića
Kategorija:Bosanskohercegovački dramski filmovi
Kategorija:Filmovi na bosanskom jeziku
São Tomé

**São Tomé** je glavni grad Sao Tome i Principe i najveći grad u državi. Osnovali su ga Portugalci 1485. godine i nosi ime po Tomi Apostolu. U gradu živi 71.868 stanovnika po procjeni iz 2015. godine.

Najznačajnije građevine su Predsjednička palata, Ribarska crkva, i kino. U gradu postoje dvije pijace, radio stanica, bolnica i međunarodni aerodrom. Najstarija građevina je katedrala iz 16. vijeka.

Važan kao luka, Sao Tome leži u Ana Čaves zalivu na sjeveroistoku ostrva.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Glavni gradovi afričkih država
Kategorija:Sveti Toma i Princip
Mogadiš

**Mogadiš** (**Mogadishu**) je glavni grad države Somalije.

Jedna je od prvih arapskih naseobina na obalama istočne Afrike. Do 16. vijeka to je čvorište karavanskih puteva i središte intezivne trgovine proizvodima iz somalskog i etiopskog zaleđa. Sačuvane su stare trgovačke četvrti. Industrije su prehrambena, bezalkoholnih pića, kožna i tekstilna. Izvoze se banane, krzno, koža i guma.

Tu je i međunarodni aerodrom.

Kategorija:Glavni gradovi afričkih država
Kategorija:Somalija
Lipice

**Lipice** su naseljeno mjesto u sastavu općine Brinje, Ličko-senjska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Otočac.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Lipice su imale 154 stanovnika.

**Napomena**: *Sadrži podatke za naselje Glibodol u 1869. i 1880. Od 1953. iskazuje se kao naselje.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Lipice je imalo 417 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Ličko-senjskoj županiji
Papa Pio V

**Sveti Pio V** (17. januar 1504 - 1. maj 1572), rođen kao **Antonio Ghislieri**, bio je papa, poglavar Rimokatoličke Crkve, od 1566. do 1572. godine.

U mladosti je bio pripadnik dominikanskog reda i predsjedavao je nekolicinom manastira odjednom. Podržavao je inkviziciju i njome se borio protiv modernizacije Crkve. Papa Pavao IV ga je stoga stavio na počasnu funkciju vrhovnog inkvizitora. Međutim, kako nije bio u dobrom odnosu sa papom Piom IV, ta počast mu je bila oduzeta.

Dana 7. januara 1566. godine, nakon smrti Pija IV, izabran je za novog papu. Krunisan je deset dana poslije, na svoj rođendan. Za razliku od ostalih papa koji su dotada nosili crvenu odjeću poput biskupa, Pio V je odabrao nastaviti nositi bijelu odjeću na koju je navikao kao dominikanac. Sve pape nakon njega nastavile su nositi bijelo.

Uvidio je da se autoritet pape u Katoličkoj Crkvi počeo rušiti, te je bio odlučan spriječiti to. Iskoristio je priliku da u Francuskoj, gdje je njegov utjecaj bio najjači, suzbije utjecaj protestanata Hugenota. Odbijao je svaki kompromis sa protestantskim plemićima. Protestantske monarhe je gledao kao neprijatelje. Elizabetu I Englesku je proglasio heretikom zbog njenog opredjeljenja za protestantizam; time je sve katolike u faktički Engleskoj oslobodio pokoravanja protestantskoj kraljici, ali ih je zapravo od vjerskih disidenata pretvorila u državne neprijatelje, te je osnažena privrženost Engleza Crkvi Engleskoj.

Papa Pio V umro je 1. maja 1572. godine. Proglašen je svecem, a na mjestu pape naslijedio ga je Grgur XIII.

Kategorija:Pape
Kategorija:Rođeni 1504.
Kategorija:Umrli 1572.
Milan Obrenović (knez)

**Milan Obrenović** (srpski: Милан Обреновић; 21. oktobar 1819. - 8. juli 1839.) je bio knez Srbije iz dinastije Obrenović.

## Rani život 
Milan Obrenović je bio najstariji sin i nasljednik Miloša Obrenovića. Milan je još u djetinjstvu bio bolešljivo i osjetljivo dijete kojeg su mučile svakakve bolesti. Bio je učenik srednje škole u Beogradu, danas Univerzitet u Beogradu. Osim srpskog znao je i francuski i njemački jezik. Godine 1830. Srbija dobija autonomiju i Milanov otac se proglašava srpskim knezom, a Milan postaje njegov prijestolonasljednik.

## Knez Srbije 
Nakon što je njegov otac abdicirao 13. juna 1839. godine, on je došao na prijestolje. Međutim, nije bio pogodan da vodi Srbiju u tom burnom periodu njene historije, pošto su mnoge javne ličnosti smatrale da je ometen u razvoju. Kako je za vrijeme cijele svoje vladavine bio u iznimno lošem zdravstvenom stanju i nije povratio svijest, moguće je da nije bio ni svjestan da je postao srpski knez. Umro je 8. jula nakon najkraće vladavine u historiji Srbije - vladao je svega 25 dana. Naslijedio ga je mlađi brat, Mihailo Obrenović.

Milan Obrenović je pokopan u crkvi svetog Palilula u Beogradu, a kasnije je njegov sarkofag preseljen u crkvu svetog Marka u Beogradu.
## Literatura
* 

Kategorija:Biografije, Kragujevac
Kategorija:Srpski vladari
Kategorija:Kneževina Srbija
Kategorija:Obrenovići
400.perlbench

**400.perlbench** je dio benchmark kolekcije SPEC CPU2006, i to dijela zaduženog za mjerenje snage računanja cjelobrojnih operacija CINT2006

## Kategorija benchmarka 
* Programski jezik

## Kratak opis 
400.perlbench je "osiromašena" verzija Perl v5.8.7, popularnog skriptnog jezika. SPEC-ova verzija Perl-a nema većinu stvari vezanih za operativni sistem kako bi se smanjio negativan učinak prilikom mjerenja brzine procesora. Koriste se i neki nezavisni moduli kao što su:
* SpamAssassin v2.61 
* Digest-MD5 v2.33 
* HTML-Parser v3.35 
* MHonArc v2.6.8 
* IO-stringy v1.205 
* MailTools v1.60 
* TimeDate v1.16

## Opis ulaza 
Referentni učinak za 400.perlbench se sastoji od tri skripte:

Osnovna komponenta je Open source alat za provjeru spama, SpamAssassin. On se koristi da ispita nekoliko poznatih tijela spama, kao i uzorkovanja emaila generiranog od strane raznih komponenti. SpamAssassin je zakrpljen, tako da se izbjegne rad sa ulazno/izlaznim datotekama i ne koristi Bayesian filtriranje.

Druga komponenta je popularni freeware konverter email u HTML: MhonArc. Email poruke se generišu slučajno i konvertuju se u HTML. Također je zakrpljen da se izbjegne rad sa ulazno/izlaznim datotekama. Koristi nekoliko standardnih modula iz CPAN-a (Comprehensive Perl Archive Network), arhive sa preko 12000 modula napisanih u Perl-u.

Treća skripta (koja također koristi email generator) koristi blago modificiranu verziju 'specdiff' skripte, koja je sastavni dio CPU2006 alata za provjeru ispravnosti urađenog benchmarka.

## Opis izlaza 
U slučaju benchmarka baziranim na email-u, linija sa istaknutim karakteristikama (brojnim header linijama, brojnim body linijama itd.) je izlaz za svaku generisanu poruku. Tokom procesiranja, MD5 heševi sadržaja izlaznih "fajlova" (u memoriji) su izračunati i prikazani.

## Programski jezik(ci) 
ANSI C

## Također pogledajte 
* SPEC CPU2006
* CINT2006

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Opis benchmarka sa oficijelne stranice 
* The Comprehensive Perl Archive Network - CPAN 
* SpamAssassin homepage 
* MHonArc homepage 

Kategorija:Računarska mjerenja
Ledo

**Ledo** je hrvatska prehrambena kompanija sa sjedištem u Zagrebu. Ledo je jedan od najvećih proizvođača sladoleda i smrznutih proizvoda poput ribe, tijesta voća i povrća na prostorima Balkana. Većinski dioničar ove kompanije je Agrokor d.d. Zvanično je postala samostalna kao kompanija 1976. godine.

Osim u Hrvatskoj, Ledo svoje fabrike posjeduje i u Bosni i Hercegovini i Mađarskoj.

Udio Leda u Hrvatskoj u prodaji sladoleda iznosi 77%, a u Bosni i Hercegovini ima udio od 79%.

## Historija 
Prvi Ledo proizvod je proizveden 1958. godine u Zagrebačkoj mljekari i bio je to čuveni sladoled Snjeguljica. Ovaj sladoled je 1959. godine je počeo da se distribuira u gradove izvan Zagreba. Ledo je također počeo da 1963. godine prodaje sladoled u čašici, a 1964. godine u prodaju su puštene prve sladoledne torte. Nova Ledo fabrika je otvorena 1965. godine i tada počinje distibutirati ostale proizvode kao što je 1966. smrznuto vrhnje, porodični sladoled, povrće i riba. Prvi sladoled u kornetu proizveden je 1967. godine. Smrznuto tijesto postaje pravi brend kada ga Ledo prvi puta proizvodi 1972. godine. Ledo kao kompanija zvanično je proglašena 1976. godine, a 1983. je otvorila tehnološki bolju fabriku. Dioničarsko društvo Ledo je osnovano 1992. godine, a 1994. godine ga pruzima Agrokor.

## Certifikacija 
Ledo je certificiran 1999. godine prema svjetskoj normi EN ISO 9001:1999 i uveden sistem HACCP. Bureau Veritas je ratificirao Ledo 2006. godine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Kompanije u Hrvatskoj
Kategorija:Kompanije osnovane 1976.
Kategorija:Industrija u Hrvatskoj
Kategorija:Privreda Zagreba
Dvorac

[mini|250px|desno|[Château de Chenonceau - pogled na zapadno krilo sa vrtova kraljice Katarine]]

**Dvorac** (francuski: *château*) je tip zamka koji se koristi ili se koristio kao stalna rezidencija pripadnika vladarske ili plemićke porodice. Iako se i dvorac mogao koristiti u odbrambene svrhe, od zamka se razlikuje po tome što se zamak ne koristi kao mjesto stalnog boravka njegovog vlasnika.

Sa druge strane, dvorac se od palače razlikuje po veličini, ali i lokaciji; palače su veće i obično izgrađene u urbanim tipovima naselja, dok su dvorci nešto manji i izgrađivani van gradskih naselja. Louvre i Luxembourg su prvobitno bili dvorci, budući da su bili izgrađeni van gradske sredine ili u predgrađu, ali su kasnije postali poznati kao palače pošto ih je vremeno grad okružio šireći se.

## Također pogledajte 
* Kanosa

Kategorija:Građevine i strukture
Organska kiselina

mini|Strukture nekih slabih organskih kiselina: fenol, enol, alkohol i tiol
**Organska kiselina** je organski spoj sa kiselim osobinama. Najčešće organske kiseline su karboksilne kiseline, čija je kiselost posljedica prisustva karboksilne funkcionalne grupe. Sulfonske kiseline sadrže OSO3H grupu i jače su kiseline od karboksilnih. Ostale funkcionalne grupe koje mogu dati kiselost su hidroksilna (-OH), tiolna (-SH) i enol grupa. Fenoli su zbog prisustva -OH grupe vezane za aromatski prsten kiseli spojevi.

## Osobine
Organske kiseline su većinom nepotpuno disocirane u vodi, za razliku od jakih mineralnih kiselina. Organske kiseline sa niskom molekularnom težinom se uglavnom miješaju sa vodom, dok su kiseline sa većom molekularnom težinom (npr. benzojeva kiselina) u neutralnom obliku nerastvorljive u vodi.

Kategorija:Organske kiseline
Kategorija:Kiseline
Trygve Lie

**Trygve Halvdan Lie** bio je norveški političar.

## Biografija 
Rođen je u Oslu 1896. Diplomirao na pravnom fakultetu na Univerzitetu u Oslu. Obavljao je visoke dužnosti u administraciji Norveške. U više navrata bio je ministar u norveškoj vladi, kao i guverner Osla. Kao ministar vanjskih poslova predvodio je norvešku delegaciju na prvom zasjedanju Ujedinjenih nacija, gdje je 1. februara 1946. izabran za generalnog sekretara. Na dužnosti je ostao do 1952. I nakon odlaska s funkcije povremeno je obavljao poslove za Ujedinjene nacije, između ostalog, i kao posrednik.

## Vanjski linkovi 
* Zvanična biografija 

Kategorija:Rođeni 1896.
Kategorija:Umrli 1968.
Kategorija:Biografije, Oslo
Kategorija:Norveški političari
Kategorija:Generalni sekretari Ujedinjenih nacija
U Thant

**U Thant** bio je političar iz Burme (danas Mjanmara), generalni sekretar Ujedinjenih nacija od 1961. do 1971. Njegovo ime je samo *Thant*, dok slovo "U" znači "gospodin". Poznat je kao i *Pantanaw U Thant* (U Thant iz Pantanawa).

## Biografija 
Rođen je u Pantanawu, gdje je završio i osnovnu i srednju školu. Potom je studirao historiju na univerzitetu u Rangoonu, nakon čega se vraća u Pantanaw, te ondje radi kao profesor i direktor škole. Objavljivao je članke u novinama i časopisima i bavio se prevoditeljskim poslom. 1948. postaje direktor za medije u burmanskoj vladi, a od 1951. do 1957. bio je sekretar burmanskog premijera. Bio je sekretar i prvog afričko-azijskog samita 1955, koji je doveo do nastanka Pokreta nesvrstanih. Godine 1957. postaje ambasador Burme u Ujedinjenim nacijama.

Dana 3. novembra 1961. jednoglasno je izabran za generalnog sekretara Ujedinjenih nacija. Među zaslugama, pripisuje mu se važna uloga u okončanju kubanske raketne krize i smirivanju građanskog rata u Kongu. Dana 2. decembra 1966. imenovan je generalnim sekretarom u drugom mandatu, a 31. decembra 1971. otišao je u penziju.

## Vanjski linkovi 
* Zvanična biografija 

Kategorija:Rođeni 1909.
Kategorija:Umrli 1974.
Kategorija:Biografije, Pantanaw
Kategorija:Mjanmarski političari
Kategorija:Generalni sekretari Ujedinjenih nacija