Prave košljoribe

**Prave košljoribe ** (**Teleostei**; grč. *teleios* = kompletno + *osteon* = kost) su ribe sopstvrnog nadrazreda  u redu Acanthopterygii (zrakoperke). Uključuju većinu današnjih riba, što iznosi oko 20.000 vrsta, sa oko 40 redova ili 97% svih vrsta riba. Najstariji fosil potiču iz ranog trijasa. Skelet im je potpuno okoštao i izgrađen od koštanih pršljenova na koje se nadovezuju parna rebra.

Tijelo im je prekriveno krljuštima koje mogu biti okruglaste ili cikloidne kao što je kod šaranolikih, na primjer klena (rod *Leuciscus*) ili ktenoidne (sa zupcima) kao kod grgeča. Imaju vazdušni mjehur, što im omogućava prilagodbu na kretanje u svim dubinama vodenog stuba. Tome doprinosi i hirodinamično kretanje, bez obzila na veliku raznolikost oblika tijela. Imaju simetrično (homocerkno) repno peraje. Kod većine vrsta, oplodnja je vanjska.

Dimenzije im se kreću od divovske ribe 7,6 m ili više i okeanske sunčanice težine preko  2 tone, do malehnogg mužjaka vrste *Photocorynus spiniceps*, dužine samo  6,2&nbsp;mm. Uključujući ne samo ribe u obliku torpeda građene za postizanje  brzine, teleostei se mogu kretati i vertikalno ili vodoravno, biti izduženo cilindrične ili imati specijalizirane oblike kao u morima i morski konjici. Košljoribe dominiraju u morima od pola do pola i nastanjuju se u okeanskim dubinama, ušćima, rijekama, pozocima, jezerima, pa čak i močvarama.

Teleostei su evolucijski najizvedenija grupa riba, sa mnoštvom prilagodbi na različite okolinske uvjete.

## Klasifikacija
;Redovi

* Albuliformes
* Anguilliformes
* Argentiniformes
* Ateleopodiformes
* Atheriniformes
* Aulopiformes
* Batrachoidiformes
* Beloniformes
* Beryciformes
* Characiformes
* Clupeiformes
* Cypriniformes
* Cyprinodontiformes
* Elopiformes
* Esociformes
* Gadiformes
* Gobiesociformes
* Gonorynchiformes
* Gymnotiformes 
* Ichthyodectiformes †
* Lampriformes
* Leptolepiformes †
* Lophiiformes 
* Myctophiformes
* Notacanthiformes
* Ophidiiformes
* Osmeriformes
* Osteoglossiformes
* Perciformes
* Percopsiformes
* Pholidophoriformes †
* Pleuronectiformes 
* Polymixiiformes
* Saccopharyngiformes
* Salmoniformes 
* Scorpaeniformes 
* Siluriformes 
* Stephanoberyciformes
* Stomiiformes
* Synbranchiformes
* Syngnathiformes
* Tetraodontiformes
* Zeiformes

## Evolucija i filogenija 
### Spoljni odnosi 
Teleostei je, kao posebnu grupu, prvi prepoznao  njemački ihtiolog Johannes Peter Müller 1844. godine prepoznali kao posebnu grupu. Müller je ovu klasifikaciju temeljio na određenim karakteristikama mehkog tkiva, što se pokazalo problematičnim, jer nije uzelo u obzir razlikovna obilježja  fosilnih oblika.  U ,1966. Greenwood i dr. dali čvršću klasifikaciju. Najstariji  fosili ovih košljoriba datiraju iz kasnog trijasa, a razvijaju se od riba povezanih pramcolikom ribama u kladusu Holostei. Tokom mezozoika i kenozoika one su diverzificirale, a kao rezultat, 96% svih poznatih vrsta riba su prave košljoribe. Kladogram prikazuje njihove odnosa  prema dugim koštanim ribama, i kopnrnim kičmenjacima  (tetrapodama), koji su evoluirali iz srodne grupe riba. Approximate dates are from Near et al., 2012. sa datiranjem prema Near et al. nakon čega su akumulirale nove oblike tijela pretežno postepeno prvih 150 miliona godina svoje evolucije 
Većina teleostea pripada kladusu Euteleostei, koji se sastoji od 17.419 vrsta raspoređenih u 2.935 rodova i 346 porodica. Zajedničke osobine euteleosta uključuju sličnosti u embrionskom razvoju koštane ili hrskavične strukture, smještene između glave i dorzalnog peraja (supraneuralne kosti), izraslina na steguralnoj kosti (kost koja se nalazi u blizini neuralnih lukova repa) i kaudalne medijalne hrskavice smještene između hipurala kaudalne baze. Većina euteleosta su u kladusu Neoteleostei. Izvedena osobina neoteleostea je mišić koji kontrolira farinksne čeljusti, dajući im ulogu u mljevenju hrane. Unutar neoteleostea, članovi  grupe Acanthopterygii imaju bodljikavo dorzalno peraje koja je ispred mehkih zraka leđnog peraja. Ovo peraje pomaže da se postigne potisak pri kretanju. što može imati i ulogu u odbrani. Acanthomorphs su razvile bodljikavu ktenoidne krljušti (sa bodljom ili bodljikavim češljem), za razliku od cikloidnih krljušti  drugih skupina, noseći premaksilske zubove i veće prilagodbe brzom plivanju.

Smatra se da je masno peraje, koje je prisutno u preko 6.000 vrsta teleostea, evoluiralo  u jednom rodu i da je više puta izgubljeno zbog ograničene funkcije. Studija iz 2014. godine osporava ovu ideju i sugerira da je masno peraje primjer konvergentne evolucije. Kod Characiformes masna peraja se razvijaju iz izrasline nakon smanjenja nabora larvnog peraja, dok se u Salmoniformes peraje čini ostatak nabora.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ribe

Kategorija:Zrakoperke