Mars Science Laboratory

***Curiosity*** (bos. znatiželja, **Mars Science Laboratory** - **MSL**), NASA-in rover namijenjen istraživanju Marsa. Lansiran 26. novembra 2011.

Curiosity je uspješno sletjela na Marsov Gale krater u 05:32 UTC (univerzalno vrijeme, tj. 7:30 po srednjeevropskom vremenu), 6. augusta, 2012.

Fotografije snimljene 11. decembra sa NASA-inog orbitera (Mars Reconnaissance Orbiter) pokazuju rover Curiosity kako se kreće na putu do podnožja ogromne i tajanstvene planine. Curiosity i njegovi tragovi su vidljivi u dvije slike koje je snimila kamera visoke rezolucije HIRISE (High Resolution Imaging Science Experiment). U julu 2013. rover Curiosity je napustio Yellowknife Bay i počeo se kretati ka podnožju planine Sharp, koja je visoka oko 5&nbsp;km. Podnožje planine Sharp je dugo bilo krajnji naučni cilj rovera; naučnici žele da se popne do prvih uzvišenja i da zabilježi, dok se kreće, klimatske promjene na planeti. Curiosity bi trebao dostići svoj cilj – podnožje planine Sharp, koje je udaljeno 8,6&nbsp;km od Yellowknife Bay - sredinom 2014. godine.

mini|desno|300px|Prva fotografija sa Marsa, koju je snimila Curiosity.
mini|lijevo|200px|Gale krater je mjesto predviđeno za slijetanje.

## Plan rada 
Planirano je da Mars Science Laboratory godinama istražuje Mars, i pokuša dati odgovore na to, šta se događalo na Marsu tokom prošlih vremena, ali i informacije koje će omogućiti pripremu budućih ljudskih misija na Mars. Dva puta duži i tri puta teži nego što su to Roveri Spirit i Opportunity, Mars Science Laboratory bi sakupljao uzorke zemlje i stijena, i analizirao ih na prisustvo organskih komponenti, te istraživao uslove okoline, koja je možda u prošlosti bila pogodna za život.

Misija bi u potpunosti trebala imati međunarodni karakter. Hidrogenski detektor za lociranje vode je izradila Ruska Federalna Svemirska Agencija, meteorološke instrumente špansko Ministarstvo za obrazovanje i nauku, a spektometar Kanadska Svemirska Agencija u saradnji sa Max Planck Institutom za hemiju u Njemačkoj.
mini|desno|300px|Poređenje tri Marsova rovera, i dva čovjeka: Curiosity je najveći
Mars Science Laboratory bi trebala biti prva planetarna misija koja bi za spuštanje na Mars koristila slične tehnike koje koristi Space Shuttle pri ulasku u Zemljinu atmosferu. Na taj način bi letjelica mogla putovati na pojedine lokacije na planeti prije nego što bi se spustila na određeno mjesto. Prije nego što bi dotakla tlo letjelica bi aktivirala padobran i rakete koje bi je dodatno usporile. Ovakvo sletanje bi se onda moglo izvesti u nekom krateru ili kanjonu na planeti.

Dio opreme su i nekoliko kamera za snimanje i analizu terena, mikroskopi, laserski uređaji za ispitivanje materijala i za isparavanje tankih slojeva sa površine stijena i mogućnost analize podzemnog materijala, alfa i X-spektrometri, detektori radijacionih zračenja, plinski hromatograf, maseni spektrometar, kao i uređaji za detekciju organskih oblika života, što je poslije izuzetno uspješnih misija Viking 1 i 2 iz sredine sedamdesetih godina prošlog vijeka, prvi pokušaj da se na toj planeti ciljano traži život.

## Tok istraživanja 
* August 2012. Krater Gale
** Mjerenjima u blizini kratera utvrđeno je da su prije oko 3,8 milijardi godina na Marsu vladali uslovi za nastanak života.
* 13. april 2015 Rover je pronašao na Marsu soli utemeljene na tlu što bi, kažu stručnjaci, moglo biti nepobitan dokaz da su rijeke i jezera nekada postojale na Crvenoj planeti.
*15. april 2015 brdo Aeolis Mons (en. Mount Sharp)
*Juni 2018 Rover je pronašao organska jedinjenja u tlu

## Instrumenti 
## Također pogledajte 
* Istraživanje Marsa
* Spisak misija istraživanja Marsa
* Mars Exploration Rovers
* Mars Express
* 2001 Mars Odyssey
* Mars Pathfinder
* Mars Reconnaissance Orbiter
* MAVEN (svemirska letjelica)
* Opportunity
* Spirit
* Program Viking

## Reference 
## Literatura 
* 

Kategorija:Istraživanje Marsa
Kategorija:NASA
Kategorija:Sletači