open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Spisak dobitnika Zlatnog ljiljana (Sokolac)

U ovom članku nalazi se spisak dobitnika Zlatnog ljiljana, vojnog odlikovanja Armije RBiH, sa područja općine Sokolac.
# Babić (Ahmo) Hasan. Rođen 30. augusta 1965. u Girama. Zlatni ljiljan dobio 1996. kao pripadnik 147. lahke brigade.
# Bukva (Mujo) Muriz. Rođen 22. februara 1968. u Pedišama. Zlatni ljiljan dobio 1992. kao pripadnik Specijalne jedinice MUP-a. 
# Čakal (Osman) Vahid. Rođen 3. aprila 1962. u Banji Lučici. Poginuo 20. marta 1993. u Kruševu (Olovo) na dužnosti komandira voda u 1. samostalnom sokolačkom bataljonu. Zlatni ljiljan posthumno mu je dodijeljen 1994.
# Dedić (Velaga) Alija. Rođen 3. marta 1963. u Sokocu. Zlatni ljiljan dobio 1995. kao pripadnik 2. viteške motorizovane brigade.
# Hajdarević (Huso) Omer. Rođen 15. septembra 1949. u Sokocu. Zlatni ljiljan dobio 1994. kao pripadnik 2. viteške motorizovane brigade.
# Hasanović (Zahir) Omer. Rođen 7. maja 1966. u Mangurićima. Zlatni ljiljan dobio 1996. kao pripadnik 141. lahke brigade.
# Išerić (Avdo) Šefik - Amidža. Rođen 14. decembra 1957. u Sokocu. Poginuo u činu kapetana 5. oktobra 1995. na Ozrenu na dužnosti komandira čete u 7. viteškoj muslimanskoj oslobodilačkoj brigadi. Zlatni ljiljan posthumno mu je dodijeljen 1995.
# Kavazović (Fadil) Fikret - Roki. Rođen 5. septembra 1960. u Sokocu. Poginuo 6. decembra 1992. na brdu Žuč (Sarajevo) na dužnosti komandanta bataljona u 1. motorizovanoj brigadi. Zlatni ljiljan posthumno mu je dodijeljen 1996.
# Kukolj (Muhamed) Esad. Rođen 17. maja 1969. u Miletinama. Poginuo 2. oktobra 1992. u Kruševu (Olovo) kao diverzant, pripadnik 1. samostalnog sokolačkog bataljona. Zlatni ljiljan posthumno mu je dodijeljen 1993.
# Kulo (Jusuf) Nuraga. Rođen 5. januara 1958. u Banji Lučici. Zlatni ljiljan dobio 1993. kao pripadnik 1. samostalnog sokolačkog bataljona.
# Lončar (Fehim) Esad - Keso. Rođen 11. oktobra 1965. u Meljinama. Zlatni ljiljan dobio 1994. kao pripadnik 1. samostalnog sokolačkog bataljona.
# Ramić (Hasib) Alija. Rođen 8. novembra 1953. u Knežini. Poginuo 1. oktobra 1992. u Kruševu kao pripadnik 1. samostalnog sokolačkog bataljona. Zlatni ljiljan posthumno mu je dodijeljen 1994.
# Selimović (Atif) Idriz. Rođen 6. aprila 1959. u Širijevićima. Zlatni ljiljan dobio 1994. kao pripadnik Samostalnog sokolačkog bataljona.
# Sjenar (Mujo) Omer. Rođen 2. februara 1949. u Imamovićima. Poginuo 6. oktobra 1994. na Treski (Treskavica) kao pripadnik 127. viteške brdske brigade. Zlatni ljiljan posthumno mu je dodijeljen 1997.
# Šenderović (Omer) Nemir. Rođen 28. augusta 1966. u Kutima. Poginuo 22. augusta 1995. na Barama (Goražde) na dužnosti operativca u 81. diviziji. Zlatni ljiljan posthumno mu je dodijeljen 1995.

## Literatura 
* Grupa autora (2000). *Monografija Zlatni ljiljani i odlikovani pripadnici Armije RBiH 1992.–1995.* Sarajevo: Zajednička komanda Vojske FBiH.

Kategorija:Spiskovi dobitnika Zlatnog ljiljana
Odbojka na pijesku na Olimpijskim igrama

Odbojka na pijesku u olimpijski program uvrštena je u Atlanti 1996, u obje konkurencije. Budući da je 2001. Međunarodna odbojkaška federacija ukinula bodovanje po kojem se poen osvajao samo na svoj servis, a uvela bodovanje u kojem se poen osvaja i na svoj i na protivnički servis, taj način bodovanja primjenuje se na Olimpijskim igrama od Atine 2004.

## Osvajači medalja 
### Muškarci 
### Žene 
## Medalje po državama 
### Ukupno 
### Muškarci 
### Žene 
## Također pogledajte 
* Odbojka na Olimpijskim igrama

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Odbojka na pijesku na sajtu FIVB-ja
* Odbojka na pijesku na sajtu MOK-a

*
Adoxaceae

***Adoxaceae*** je mala porodica cvjetnica iz reda Dipsacales, koja se sada sastoji od pet rodova i oko 150–200 vrsta. Karakteriziraju ih suprotno nazubljeni listovi, maleni peto-, rjeđe četverolatični cvjetovi, sa četiri lapa u cimastim cvatovima i plod  koštunica. Po tome su slične mnogim predstavnicima porodice *Cornaceae*.

U starijim klasifikacijama cijela ova porodica bila je dio porodice *Caprifoliaceae*, porodice bršljana. *Adoxa *  je bila prva biljka koja je premještena u ovu novu grupu. Mnogo kasnije, rodovi * Sambucus* (zohve) i * Viburnum* dodani su nakon pažljive morfološke analize i biohemijskih svojstava, prema kriterijima Grupe za filogeniju angiosoermi. Dodatni monotipski rod „Sinadoxa“ dodan je na osnovu molekulskih poređenja sa *Adoxa*.

*Adoxa* je mala višegodišnja zeljasta biljka, koja cvjeta rano u proljeće i odumire do nivoa tla ljeti odmah nakon sazrijevanja bobica; listovi su složeni.

Stariji preimjerci su uglavnom grmovi, ali dvije vrste velike zeljaste biljke; svi imaju složene listove. Svi viburnumi su  grmovi, s jednostavnim listovima.

## Gallerija

Datoteka:Viburnum davidii.jpg|Listovi  i plod *Viburnum davidii* 
Datoteka:Sambucus racemosa2.jpg|Cvjetovi *Sambucus racemosa* 
Datoteka:Sambucus nigra0.jpg|Cvjetovi *Sambucus nigra* 
Datoteka:Elderberryfruit5081.JPG|Listovii plod *Sambucus canadensis*: 
Datoteka:Viburnum grandiflorum I IMG 7005.jpg| *Viburnum grandiflorum*

## Također pogledajte
*Zohva

## Reference
## Vanjaki linkovi
* Adoxaceae of Mongolia in FloraGREIF 
* Adoxaceae in BoDD &ndash; Botanical Dermatology Database

Kategorija:Asteride
Kategorija:Adoxaceae
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Cornaceae

***Cornaceae*** je kosmopolitska porodica cvjetnica reda Cornales. Sadrži otprilike 85 vrsta u dva roda: *Alangium*  i *Cornus*.

Uglavnom su to drveće i grmlje, koje može biti listopadno ili zimzeleno, iako je nekoliko vrsta višegodišnjih biljaka. Članovi ove porodice obično imaju nasuprotne ili naizmenično jednostavne listove, četvero- ili petokrake cvjetove skupljene u cvati ili pseudoštit, i koštuničave plodove. U sjevernim umjerenim područjima, *Cornaceae* su dobro poznate kao stabla drijen i  pasdrijen. Stematika *Cornaceae* bila je nevjerojatno neuređena i kontroverzna, pa su joj s vremenom dodavani i uklanjeni mnogi rodovi. (Jedan istraživač ih je nazvao  "otpadom".) 
[thumb|left|*[Cornus sanguineus sa bubamarom]]
Molekularna filogenetika je razjasnila srodnost nekih pridruženih rodova, a najmanje devet onih koji su prethodno bili uključeni u *Cornaceae* je u potpunosti eliminirano iz reda Cornales. ali je opseg *Cornaceae* još uvijek je nejasan. Grupa za filogeniju angiospermi, Cornaceae obično definira kao rodove "Cornus" i "Alangium", kao i pet rodova koji su sada odvojeni u porodicu *Nyssaceae*. Međutim, mnogi od tih rodova su ponekad podijeljeni u vlastite porodice (npr. *Alangiaceae''), a njihova upotreba i dalje ostaje nedosljedna.

## Također pogedajte
*Adoxaceae

## Referencee
## Vanjski linkovi
* Cornaceae on the Angiosperm Phylogeny Website of the Missouri Botanical Garden

*
Kategorija:Magnoliophyta
Drijen

thumb|250px|Rasprostranjenje drenjka (*Cornus mas*)
***Cornus mas*** ili **drenjek**, **drenjina** – u Evropi poznat i kao  Kornelijino drvo, evropski kornel ili Kornelijino pasje drvo – je  vrsta cvjetnica u porodici  *Cornaceae*, a  autohton  je u Južnoj Europi i Jugozapadnoj Aziji.

Međutim, na Balkanu, uključujući i Bosnu i Hercegovinu, u narodu i nauci razlikuju se pravi drenjak i  pasji drenjak ili pazdrijen, koji nisu srodnici, ali liče po habitusu i listovima.

## Opis
Drenjak je osrednji do veliki listopadni grm ili malo drvo, koje naraste u visinu do 5–12&nbsp;m, sa tamnosmeđim granama i zelenkastim  grančicama. Listovi su nasuprotni, dugi 4–10&nbsp;cm, a široki 2–4&nbsp;cm, ovalnog do do duguljastog oblika i cjelovitog ruba. Cvjetovi su mali (dijametar 5–10&nbsp;mm), sa žutom krunicom, a javljaju se u klusterima od po 10–25, u kasnu zimu  (u BiH, u februaru), puno prije pojave listova Kod nas je to jedna od prvocvjetajućih cvjetnica. Plod je izdužena crvena drupa, duga  2&nbsp;cm, dijametra 1,5&nbsp;cm; sadrži jednu sjemenku.

## Upotreba
thumb|left|Plodovi
thumb|left|Sjemenke i osušeni plod
Plodovi kad sazrevaju na biljci nalikuju bobicama kahve i sazrijevaju sredinom do kasnog ljeta. Jestivi su, kao što se koriste u Istočnoj Evropi, na Balkanu (uključujući i BiH), Velikoj Britaniji, 
 ali nezreli plodovi su adstrigentni, tj opori. Plod tek potpuno sazri nakon što padne sa stabla. Kada sazri,  boje je tamno-rubin crvene ili jarko žut. Ima kiseo okus koji se najbolje opisuje kao mješavina brusnice i višnje; uglavnom se koristi za pravljenje džema, čini odličan umak sličan umaku od brusnica kada se stavi na kockice, a potom prokuha sa šećerom i narandžom, ali može se jesti i sušen.

U Bosni i Hercegovini, od drenjka prave se džemovi, marmelade, sokovi, pekmez, sirup, liker  šerbe, a sve češće i rakija „drenja“, koja je brendirana na području  Drvara, gdje se nalaze prostrane površine prirodne šume i šikare drenjka i pratećeg žbunja.

U Azerbejdžanu i Armeniji, plodovi se također destiliraju votku, u Austriji i Njemačkim Alpama za  Dirndlbrand. U Turskoj i Iranu  ljeti se jede sa solju kao snek, a tradicijski se pije u hladnom napitku zvanom šerbe

## Također pogledajte
*Samonikle jestive biljke

## Reference
## Vanjski linkovi
*http://www.mobot.org/MOBOT/Research/APweb/orders/cornalesweb.htm#Cornaceae Cornaceae on the Angiosperm Phylogeny Website

Kategorija:Cornus
Kategorija:Jestive biljke
Kategorija:Flora Evrope
Kategorija:Flora Azije
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
*
Kategorija:Asteridales
Pšeno

thumb|Asortimanrazličitih plodova pšeno

**Pšeno** ili **zrno** − u botanici − tip je jednostavnog suhog ploda, koji je jednokarpelan (nastao od jedne karpele) i nepodijeljen (ne otvara se kad sazrije)., podsjeća na aheniju, osim što se u pšenu perikarp spaja sa tankim sjemenskim premazom.
 
Pšenio se popularno naziva zrno i plod je tipičan za porodicu *Poaceae* (ili *Gramineae*), koja uključuje i pšenicu, raž i kukuruz.

Izraz "zrno" koristi se i u općenitijem smislu kao sinonim za žitarice (koje uključuju i neke vrste  koje nisu iz porodice *Poaceae*). Uzimajući u obzir da su zid ploda i sjeme intimno spojeni u jedinstvenu cjelinu, a pšeno ili zrno suhi plod, malo se vodi računa za tehničko razdvajanje pojmova "plod" i "sjeme" u nekim biljnim strukturama. Kod mnogih žitarica treba izdvojiti "ljuske" − cvijetnih brakteja prije prerade. 
thumb|desno|Pšenični klasić sa tri vireća prašnika
thumb|Poprečni presjek pšena|desno

## Reference
Kategorija:Poaceae
Kategorija:Sastojci hrane
Kategorija:Jestivi orašasti plodovi i sjemenke
Kategorija:Vrste hrane
Jabučna kiselina

mini|Strukturna formula jabučne kiseline
**Jabučna kiselina**, C4H6O5 − poznata i kao hidroksibutanedioična kiselina, 2-hidroksisukcinična kiselina, L-malična kiselina, D-maliična kiselina (–)-malična kiselina (+)-malična kiselina (*S*)-hidroksibutanedioična kiselina, (*R*)-hidroksibutanedioična kiselina – je dvobazna organska kiselina prisutna u kiselom voću. Njeni mnogobrojni igličasti kristali su topljivi u vodi i alkoholu. Prvo ju je izolirao švedski hemičar Carl Wilhelm Scheele, 1785 iz jabučnog soka, a strukturu molekule odredio je njemački hemičar Justus von Liebig 1832.

Antoine Lavoisier je 1787. predložio ime '**, koje je izvedeno od latinske riječi za jabuku, **'&mdash; kao što je ime roda *Malus*.

Jabučna kiselina pripada grupi hidroksikarbonskih kiselina. Soli jabučne kiseline su malati.

Datoteka:L-Äpfelsäure.svg|L-jabučna kiselina
Datoteka:D-Äpfelsäure.svg|D-jabučna kiselina

U vinarstvu se smatra nehlapljivom, a (zbog arome) poželjna u vinu, do određenih granica. Daje mu oporost i neharmoničan okus. Prekoračenje dozvoljivog praga hlapljivih kiselina javlja se onda kada se vino proizvodi od tehnološki nedovoljno zrelog grožđa; tada se u vinu stvara kiselina, a višak od dopuštene daje jabučna kiselina. U tom slučaju vino se mora ponekad otkiseliti. Druga mogućnost je da se nakon nepovoljnih berbi odgoditi tzv. "prvi pretok". Tada bakterije i kvasci koje su na grožđu same razgrađuju jabučnu kiselinu u blagu mliječnu kiselinu putem jabučno-mliječnog vrenja, pa vino postaje blaže i pitkije.

## Također pogledajte
*Organske kiseline

## Reference 
Kategorija:Organske kiseline
Kategorija:Ćelijsko disanje
Kategorija:Jedinjenje ciklusa limunske kiseline
Kategorija:Kozmetičke hemikalije
Kategorija:Dikarboksilne kiseline
Kategorija:Regulatori kiselosti hrane
Kategorija:Kiseline u vinu
Kategorija:Helatni agensi
Kategorija:Aditivi sa E-brojem
Ilfov (okrug)

**Ilfov** () je jedan od 41 okruga Rumunije. Nalazi se u jugoistočnom dijelu države, unutar historijske regije Muntenije.
Prostire se na površini od 1.583&nbsp;km2 i najmanji je rumunski okrug. Prema podacima od 31. 10. 2011. godine u njemu je živjelo 388.738 stanovnika.

Okrug okružuje glavni grad Rumunije Bukurešt.

Nekada je područje koje čini današnji okrug većim dijelom bilo ruralno, ali su se nakon pada komunizma mnoga do tada seoska naselja i komune razvili u gradove s visokim dohotkom, koji djeluju poput predgrađa Bukurešta. Džentrifikacija okruga se nastavlja, a mnogi gradovi u Ilfovu, poput Otopenija, imaju neke od najviših stopa BDP-a po glavi stanovnika u zemlji.

## Geografija 
Okrug se nalazi unutar Vlaške ravnice, između rijeka Argeș i Ialomița. Veće rijeke koje protiču ovim područjem su: Dâmbovița, Colentina i Gruiu. Također postoji i nekoliko jezera od kojih su najznačajnija Cernica, Snagov i Căldărușani.

Graniči sa sljedećim okruzima: Prahova na sjeveru, Ialomița na istoku, Călărași na jugoistoku, Giurgiu na jugozapadu i 
Dâmbovița na zapadu.

## Demografija 
Prema popisu stanovništva Rumunije iz 2011. u Okrugu (bez grada Bukurešta) je živjelo 388.738 stanovnika što je prosječna gustina od 246 stanovnika po km.2 Godišnja stopa rasta broja stanovništva iznosi oko 4%.
 
Etnički sastav stanovništva bio je sljedeći:
* Rumuni - preko 96,05%
* Ostali - 3,95%

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica Vijeća okruga

Ilfov
Kategorija:Ilfov (okrug)
Kup Bosne i Hercegovine u nogometu 2019/2020.

**Kup Bosne i Hercegovine u nogometu 2019/2020.** je 26. sezona najmasovnijeg nogometnog takmičenja u Bosni Hercegovini. Sarajevo brani trofej.

## Kvalifikacije 
32 kluba učestvuju u takmičenju:
*12 klubova iz Premijer lige Bosne i Hercegovine,
*12 klubova iz kupa Federacije Bosne i Hercegovine,
*8 klubova iz kupa Republike Srpske.

## Klubovi 
Slijedeći klubi nastupaju u kupu Bosne i Hercegovine u sezoni 2019/20:

## Utakmice 
### Prvi krug 
Izvlačenje parova prvog kruga održano je 13. septembra 2019. godine.

### Drugi krug 
Izvlačenje parova prvog kruga održano je 26. septembra 2019. godine.

## Također pogledajte 
* Premijer liga Bosne i Hercegovine 2019/2020.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica nogometnog saveza Bosne i Hercegovine

2019/20
Kategorija:2019. u nogometu
Kategorija:2020. u nogometu
Saxifragales

**Saxifragales** je  red cvjetnica. Njihovi najbliži srodnici su eudikotiledone – velika grupa poznata kao roside po date u APG II sistemu klasifikacije. Neki autori roside definiraju šire, uključujući Saxifragales kao njihovu najveću baznu grupu. 
Saxifragales je jedna od osam grupa koje čine jezgarne eudikotile. Ostale su Gunnerales, Dilleniaceae, Roside, Santalales, Berberidopsidales, Caryophyllales i Asteride.

Saxifragales imaju opsežne  fosilne  nalaze. Članovi postojećih taksona naizgled su ostaci nekadašnjeg raznolikog i kosmopolitski široko rasprostranjenog reda.

Red Saxifragales, kako se sada razumije, zasnovan je na rezultatima molekularnih filogenetskih studija sekvenci DNK. Nije dio ni jednog od klasifikacijskih sistema zasnovanog na morfologiji biljaka. Ovoj grupi je mnogo potrebna studija uporednoanatomskih svojstava, posebno u svjetlu nedavnog širenja porodice Peridiscaceae, kako bi obuhvatila *Medusandra*, rod koji  prije 2009. obično nije bio postavljen u Saxifragales.

Red je podijeljen u superporodične grupe, kao što je prikazano u donjem   filogenetskom stablu. Ove grupe su neformalne i ne smatraju se taksonomskim rangom.

## Porodice 
Saxifragales obuhvataju oko 2.470 vrsta. Uključene su u 15 porodica,, odnosno u  12 porodica ako se *Haloragaceae* *sensu lato* prepoznaju kao porodica u kojoj su *Haloragaceae* *sensu stricto*, *Penthorum*, *Tetracarpaea* i *Aphanopetalum*. Oko 95%  vrsta su u pet porodica: Crassulaceae (1400), Saxifragaceae  (500), Grossulariaceae (150–200), Haloragaceae (150), i Hamamelidaceae (100).Većina porodica su monogenerične. Broj rodova po porodicama je kako slijedi:

*Altingiaceae (3),
*Aphanopetalaceae (1),
*Cercidiphyllaceae (1),
*Crassulaceae (34),
*Daphniphyllaceae (1),
*Grossulariaceae (1),
*Haloragaceae (8),
*Hamamelidaceae (27),
*Iteaceae (2),
*Paeoniaceae (1),
*Penthoraceae (1),
*Peridiscaceae (4),
*Pterostemonaceae (1), i
*Saxifragaceae (33),
*Tetracarpaeaceae (1).

## Filogenija 
Filogenija reda koja je prikazana u nastavku temelji se na onoj koji su objavili Shuguang Jian et al. 2008. Monogeneričke porodice predstavljene su imenima roda. Sve grane imaju 100% podršku najveće vjerovatnosti, osim tamo gdje su označene pripadajućim postotkom. Monogeneričke porodice predstavljene su imenima roda.

## References 

Kategorija:Magnoliophyta
Spisak gradova u Džibutiju

mini|desno|250px|Mapa Džibutija s većim gradovima
[mini|desno|250px|[Djibouti, glavni i najveći grad Džibutija]]
**Spisak gradova u Džibutiju** obuhvata naseljena mjesta prema popisu iz 2009. godine. Prema tom popisu u ovoj država je bilo 12 gradova s preko 1.000 stanovnika..

## Veći gradovi 
U sljedećoj tabeli su dati gradovi sa preko 1.000 stanovnika.

## Ostali gradovi 
*As Ela (ايلى)
*Assamo (أسامو)
*Balho (بالهو)
*Chebelle (شبيلي)
*Daimoli (دايمولي)
*Daoudaouya (داوديا)
*Dorale (دورال)
*Doumera (دوميرا)
*Godoria (غودوريا)
*Khor Angar (خور أنغار)
*Randa (راندا)
*Ras Siyyan (رأس سيان)
*Sagallou (ساجالو)

## Reference 
Kategorija:Geografija Džibutija
*
Džibutiju
Bljušt

**Bljušt**, obični bljušt ili kuka () samonikla biljka iz porodice *Dioscoreaceae* (bljuštovke, bljuštevi) čiji su izdanci jestivi, a plodovi vrlo otrovni. Poznati su i kao *crna kuka*, *bljušt*, *bljušć*, *bruškandul*, *kukača* ili *kukovina*.

## Opis 
Bljušt je lijana i penjačica, čiji izdanci dosežu visinu oko 2–4 m. Vrhovi lisnatih izdanaka su svinuti, a listovi su srcoliki, korijen gomoljast, dug oko 20 do 30&nbsp;cm. Plod je crven, bobičast i vrlo otrovan. Sadrži 3-5 sjemenki; po 4-6 bobica čine grozd. Dozrijeva u ljetnim mjesecima.

## Rasprostranjenje 
[200px|left|thumb|[Otrovni plod bljušta]]
Bljušt  je rasprostranjen širom Evrope, na Krimu, Kavkazu u Maloj Aziji i drugdje. Najčešće se javlja u gustim šikarama ili listopadnim šumama, na rastresitim, tlima bogatim hranljivom tvarima i ilovačom.

## Upotreba 
Izdanci kuka se beru tokom proljeća. Za jelo se pripremaju vrhovi i sočni dijelovi stabljike, a odbacuju se dijelovi koji ne pucaju kad se presaviju. Mogu se pripremati na više načina, a jedan od najuobičajenijih je skuhan i pripravljen za salatu sa tvrdo kuhanim jajima. Mogu se jesti i sirovi ili kao omlet.

Jestivi izdanci kuke imaju blagi diuretički učinak, a plodovi su otrovni. Korijen se upotrebljava za liječenje reumatskih bolesti, pri čemu treba biti vrlo oprezan jer može "spaliti" kožu.

## Galerija 

Datoteka:Dioscorea communis MHNT.BOT.2004.0.790.jpg|Plod i sjemenke.
Datoteka:Tamus communis0.jpg|Plod
Datoteka:Kuke.JPG|Bljušteva salata sa jajima

## Također pogledajte
*Samonikle jestive biljke

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*http://www.blumeninschwaben.de/Zweikeimblaettrige/xKleineFamilien/
**Tamus communis* in den Kew Bibliographic Databases

Kategorija:Ljekovito bilje u Africi
Kategorija:Ljekovito bilje u Aziji
Kategorija:Ljekovito bilje u Evropi
Kategorija:Jestive biljke
Kategorija:Dioscorea
Kategorija:Otrovne biljke
Pilana

mini|Pilana
mini|Pilana u Austriji
**Pilana** je privredni pogon za obradu trupaca koji se dobijaju sječom stabala u prirodnim ili uzgojenim šumskim sastojinama. Privredna grana koja se bavi uzgojem, zaštitom i obnovom šuma je šumarstvo. Pokretačke mašine starijih pilana radile su na hidropotencijal i naftu, a savremene koriste se električnom energijom.

Glavni proizvodi u pilanama su uglavnom daske, letve, grede, jednim imenom nazvane drvena građa. Za svaki proizvod postoje standardizirane dimenzije i ostale odrednice. Tako se piljenica reže kao „dvica“, „trica“, „četrvrtica“ i „petica“, imenovane na osnovu debljine u cm; deblje se označavaju kao grede.

Pilana ima pogone za istovar trupaca, pilansko mašinsko postrojenje, mjesta za skladištenje rezane građe i odlaganje sekundarnih sirovina – otpadaka (kora drveta, piljevina i sl.) U postrojenju se nalaze mašine za razrezivanje trupaca i sredstva za njihovo održavanje.
Najvažnije mašine u pilani su testera ili tračna pila, koja reže i gater koji pili trupce, najčešće u daske, 
grede i letve, te transporteri - koji prenose izrezanu robu do odlagališta ili mjesta utovara.

## Galerija

Cutting wood with a portable sawmill.jpg|thumb|257px|Piljenje trupaca u gotovi drveni materijal s osnovnom "prijenosnom" pilanom
American sawmill, circa 1920.jpg|thumb|right|Američka pilana oko 1920.
Traditional sawmill - Jerome, Arizona.jpg|thumb|Pilana iz ranih godina 20. stoljeća, u Arizoni
Laser guided cutting of wood inside modern woodmill.jpg|Unutrašnjost moderne pilane opremljene tehnologijom vođene laserom
File:
Laser guided cutting of wood in woodmill.jpg|Mašinski prenos drveta
Sawdust waste from mill.jpg|Piljevinski otpad
D70-0745-armata-waterzaagmolen.jpg|Pilana u Armati, Epir, Grčka
File:Gunton Saw Mill - geograph.org.uk - 1936852.jpg|Sačuvana pilana na vodu, Norfolk, Engleska
File:Sandakan Sabah Sawmill-20.jpg|Sačuvana pilana na vodu, Norfolk, Engleska
File:Moulin à Scie (Luchon) - Fonds Ancely - B315556101 A MALBOS 1 011.jpg|Pilana u Luchonu, Francuska, oko 1840.

## Također pogledajte
*Stablo
*Bukva
*Hrast
*Jela
*Smrča

## Reference
## Vanjski linkovi
* Steam powered saw mills
* The basics of sawmill (German) 
* Nineteenth-century sawmill demonstration
* Database of worldwide sawmills 
*Reynolds Bros Mill, northern foothills of Adirondack Mountains, New York State
* L. Cass Bowen Mill, Skerry, New York

Kategorija:Tehnologija
Kategorija:Drvna industrija
Kategorija:Šumarstvo
Mikroelement

**Mikroelementi** su *elementi u tragovima*, odnosno hemijski elementi čija koncentracija (ili druga mjera količine) je veoma niska. Precizna definicija mikroelemenata uveliko zavisi od naučnog polja primjene termina:
* U analitičkoj hemiji, mikroelementom se označava onaj element čija prosječna koncentracija ne prelazi 100 ppm, po broju atoma ili manje od 100 mikrograma po gramu.
* U biohemiji, to je svaki mineral koji je u veoma malim količinama potreban za pravilan rast i razvoj organizma i nesmetano odvijanje fizioloških procesa. Kao primjeri elemenata u tragovima u ljudskom organizmu su kobalt, bakar, fluor, jod, željezo, mangan i cink.
* U geohemiji, mikroelementom se smatra onaj čija je koncentracija je manja od 1000&nbsp;ppm ili 0,1% date stijene ili nekog drugog uzorka. Termin „elementi u tragovima“ koristi se i u petrologiji. Oni su kompatibilni bilo sa tečnom ili čvrstom fazom pripadajućeg uzorka. Ako je mikroelement kompatibilan sa mineralom, inkorporira se u čvstu fazu, npr. kompatibilnost nikla sa olivinom. Ako nije kompatibilan sa bilo kojom od postojećih mineralnih faza, tda ostaje u tečnoj fazi magme. Mjerenja ovog odnosa je poznato kao particioni koeficijent. Elementi u tragovima mogu biti zamijenjeni ionima koji tvore mreže u mineralnoj strukturi. Neesencijalni mikroelementi za kompoziciju definiranu mineralom se ne uvrštavaju se u njegovu hemijsku formulu.

;Prosječna količina mikoelemenata u ljudskom organizmu

## Također pogledajte
*Bioelementi

## Reference 
Kategorija:Neorganska hemija
Kategorija:Analitička hemija
Kategorija:Geohemija
Kategorija:Hemijski elementi
Kategorija:Ishrana
Kategorija:Fiziologija
RK Slavija

**RK Slavija** je rukometni klub iz Istočnog Sarajeva, Bosna i Hercegovina. Takmiči se u Premijer ligi, prvom rangu bosanskohercegovačkog rukometa.

## Historija
Klub je osnovan 2000. Počeo se takmičiti u Prvoj ligi Republike Srpske. U sezoni 2016/17. ostvaruje plasman u Premijer ligu Bosne i Hercegovine.1

## Uspjesi
* **Prva liga RS**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 2016/17.

## Reference
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica

Kategorija:Rukometni klubovi osnovani 1956.
Kategorija:Rukometni klubovi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Sport u Gračanici
Premijer liga Bosne i Hercegovine u rukometu 2019/2020.

**Premijer liga Bosne i Hercegovine u rukometu 2019/2020.** bila je 20. sezona Premijer lige. Takmičio se 16 klubova. Zrinjski je odustao od takmičenja. Liga je počela 20. septembra 2019. Odlukom Rukometnog saveza sezona je okončana 1. juna 2020. nakon što je istekao kalendar predviđen za odigravanje sezone, povodom prekida takmičenja uzrokovanog pandemijom COVID-a 19. Plasman je utvrđen nakon 18 kola prije nego što je takmičenje prekinuto. Borac iz Banje Luke osvojio je titulu prvaka, a plasman u evropska takmičenja ostvarili su Gračanica i Bosna iz Visokog. Iz Premijer lige ispali su Iskra, Goražde i Drina.

## Klubovi 
## Tabela 
## Reference 
## Također pogledajte 
* Prva liga FBiH 2019/20.
* Prva liga RS 2019/20.

## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

2019/2020.
Asalsko jezero

mini|Asalsko jezero
**Asalsko jezero** () je kratersko jezero u centralno-zapadnom dijelu Džibutija. Nalazi se na zapadnom kraju zaliva Tadžura u regiji Tadžura, na granici regije Dikhil a na samom vrhu Velike rasjedne doline, nekih 120&nbsp;km zapadno od glavnog grada Djiboutija. Asalsko jezero je slano jezero koje leži na 155 m ispod nivoa mora, na Afarskom trouglu što ga čini najnižom točkom na kopnu u Africi i trećom najnižom točkom na Zemlji nakon Galilejskog jezera i Mrtvog mora. Jezero nema odliv vode ali zbog velikog isparavanja, nivo slanosti vode jezera je 10 puta veći prosječnog saliniteta mora, što ga čini trećom najslanijom vodenom masom na svijetu, nakon jezera Don Juan Pond i Gaet'ale Pond. Asalsko jezero je najveći svjetski rezervoar soli, koji se eksploatira pod četiri koncesije dodijeljene 2002. godine na jugoistočnom kraju jezera. Glavni udio u proizvodnji (gotovo 80%) drže Société d'Exploitation du Lac i Société d'Exploitation du Salt Investment S.A de Djibouti.

Jezero, koje se smatra *nacionalnim blagom*, zaštićena je zona prema zakonu br. 45/AN/04/5L Nacionalnog akcionog plana za zaštitu životne sredine iz 2000. Međutim, zakonom nisu određene granice jezera. Budući da je eksploatacija soli iz jezera bila nekontrolirana, Plan je naglasio potrebu upravljanja eksploatacijom kako bi se izbjegao negativan utjecaj na okolinu jezera. Vlada Džibutija je u saradnji s UNESCO-om pokrenula prijedlog da se područje Asalskog jezera i vulkan Ardoukoba uvrste na spisak Svjetske baštine.

## Flora i fauna 
Vegetacija područja oko jezera sastoji se samo od raspršenih, niskih, trnovitih grmlja ili grmlja na desnoj obali jezera, osim jedne usamljene palme koju zaobilazi cesta. Tokom historije oko jezera su obitavale životinjske vrsta poput antilopa, deva, ptica, guštera i insekata. U samom jezeru ne živi nijedna vrsta vodenih životinja. Međutim, u blizini vrelog izvora do Asalskog jezera u pličacima se zabilježena pojava ribe za koju se kaže da je slična ribi Sheepshead minnow, što je uobičajena vrsta pronađena u karipskim i južnoameričkim slanim vodama.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Jezera u Džibutiju
Kategorija:Krajnje tačke na Zemlji
Kategorija:Kraterska jezera
Hippocastanoideae

**Hippocastanoideae** je potporodica cvjetnica iz porodice Sapindaceae.
## Rodovi
## Također pogledajte
*Kesten

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Roside
Pyroloideae

***Pyroloideae*** su potporodica biljaka iz porodice *Ericaceae*. Nekada je tretiran kao zasebna porodica, *Pyrolaceae*. Također je tretirana i kao tribus "Pyroleae"  u potporodici  *Monotropoideae*. Sastoji se od četiri roda:
**Chimaphila*  (5 vrsta), 
**Pyrola*  (30 vrsta),  te
**Moneses* i 
** Orthilia*, koji su monotipski. Oni mikotrofni, tj. dobijaju hranjive tvari od fotosinteze, ali i od mikoriznih gljivica.

## Rodovi
## Također pogledajte
*Cvjetnica
## Referencee

Kategorija:Asteridae
Evroazijska ploča

thumb|desno|250px|Položaj Evroazijske ploče
**Evroazijska ploča** je tektonska ploča koja se prostire većim dijelom Evroazije (kopnene mase koja se sastoji od tradicionalnih kontinenata Evrope i Azije), sa značajnim izuzecima Indijskog i Arabijskog potkontinenta i područja istočno od Čerskog masiva u istočnom Sibiru. Također obuhvata okeansku koru, koja se širi prema zapadu do Srednjoatlantskog grebena i prema sjeveru do grebena Gakkel.

Istočna strana ove ploče graniči sa Sjevernoameričkom pločom na sjeveru i Filipinskomorskom na jugu, te mogućom Ohotskom i Amurskom pločom. Južna strana graniči s Afričkom pločom na zapadu, Arabijskom pločom u sredini i Indoaustralijskom pločom na istoku. Zapadna strana je divergentna granica sa Sjevernoameričkom pločom i čini dio Srednjoatlantskog grebena koji je urakljen Islandom. Sve vulkanske erupcije na Islandu, poput onih iz 1973, kada je eruptirao Eldfell, 1783. i erupcije Lakija () ili erupcije Eyjafjallajökulla iz 2010, uzrokovale su razilaženje Sjevernoameričke i Evroazijske ploče, što je rezultat divergentnih sila koje djeluju na granicama ploča.

Geodinamikom srednje Azije dominira međudjelovanje između Evroazijske i Indijske ploče. U tom području mogu se lahko prepoznati mnoge potploče ili blokovi kore, a koje formiraju Srednjoazijsku i Istočnooazijsku tranzitnu zonu.

Evroazijska ploča zauzima površinu otprilike 67.800.000&nbsp;km2. Kreće se relativno na jug prema Afričkoj ploči brzinom 7–14&nbsp;mm godišnje.

## Također pogledajte 
* Sundska ploča

## Reference 
Kategorija:Geologija Azije
Kategorija:Geologija Evrope
Kategorija:Tektonske ploče
Liverpool FC – sezona 2019/2020.

Sezona 2018/2019. fudbalskog kluba Liverpool FC je ukupno 128. sezona ovog kluba u fudbalskoj Premier ligi Engleske, a 57. zaredom u najboljem nogometnom prvenstvu Engleske. Prethodnu sezonu, klub je završio na 2. mjestu u engleskoj Premier ligi, koje vodi direktno u grupnu fazu UEFA Lige prvaka. Iako u domaćim kupovima nije ostvario značajniji rezultat, u UEFA Ligi prvaka klub je stigao do finala u kojem je slavio protiv engleskog rivala Tottenhama iz Londona rezultatom 2–0. Obzirom na atraktivnu igru u Premier ligi i UEFA Ligi prvaka, a posebno nakon velikog preokreta u polufinalnom duelu protiv Barcelone, Liverpool je pobrao simpatije i oduševljenje brojnih navijača i fanova fudbala širom Evrope i svijeta. Kako je klub ostvario izvanredan učinak i u engleskoj Premier ligi, gdje je zabilježio samo jedan poraz i to na gostovanju kod aktuelnog prvaka Manchester City-a, očekivanja ove sezone su na većem nivou jer brojni sportski mediji smatraju da će ponovo biti izjednačena utrka za prvaka Engleske u fudbalu između Liverpoola i Manchester City-a.

## Sastav 1. tima 
| width="25%" valign="top" |

| width="25%" valign="top" |

| width="25%" valign="top" |

|}

## Izgled opreme 
Opremu (dresovi, šorcevi, čarape) fudbalskom klubu Liverpool FC dostavlja kompanija New Balance. Za domaću varijantu dresa izabrana je klasična crvena boja sa bijelim detaljima i žutim logotipovima. Boja gostujućeg dres je bijela sa sivim i crvenim detaljima i tamoplavim šorcem. Za treću garnituru dresova izabrana je crna podloga sa plavozelenim detaljima.

## Najbolji strijelci 
## Statistika po kolima u engleskoj Premier ligi 
## Utakmice 
### Predsezona 
### Community Shield 
### Engleska Premier liga (Premier League) 
Zbog pandemije koronavirusa, Premijer liga Engleska je prekinuta do 17. juna 2020. U nastavku sezone utakmice su se odigravale bez navijača, prateći preporuke zdravstvenih organizacija.

### FA kup (The Emirates FA Cup) 
* Ukupan rezultat dvomeča 3–2 za Liverpool, koji prolazi dalje u 5. kolo FA kupa

### Liga kup (Carabao Cup) 
### UEFA Super Cup 
### UEFA Liga prvaka 
#### Grupna faza 
*Međusobne utakmice grupe E*

#### Knock-out faza 
**1/8 finala**

* Atletico Madrid ukupnim rezultatom dvomeča 4–2 prolazi dalje u narednu fazu UEFA Lige prvaka.

### FIFA Club World Cup (Svjetsko klupsko prvenstvo) 
## Transferi 
### Dolasci 
### Odlasci 
### Troškovi i zarade
Izvor podataka: Transfermarkt 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

2019/2020.
Brașov (okrug)

**Brașov** () je jedan od 41 okruga Rumunije. Nalazi se u centralnom dijelu države, unutar historijske regije Transilvanije. Unutar granica okruga nalazi se većina srednjovjekovnih *zemalja* Burzenland i Făgăraș.
Prostire se na površini od 5.363&nbsp;km2 što ga čini 25. okrugom po veličini. Prema podacima od 31. 10. 2011. godine u njemu je živjelo 549.217 stanovnika i 13. je okrug po broju stanovnika u državi.

Glavni i najveći grad je Brașov.

## Geografija 
Na jugu okruga nalaze se Karpati (južni i istočni Karpati) s planinama Făgărag, Bucegi, Piatra Mare, Piatra Craiului i masivom Postăvarul. Na istoku je Brašovska depresija a sjeverom i zapadom protiče rijeka Olt. Između njih se nalazi planina Perșani.

Graniči sa sljedećim okruzima: Covasna na istoku, Sibiu na zapadu, Mureș i Harghita na sjeveru i okruzima Argeș, Dâmbovița i Prahova na jugu.

## Demografija 
Prema popisu stanovništva Rumunije zaključno sa 31. 10. 2011. u Okrugu je živjelo 549.217 stanovnika što je prosječna gustina od 100 stanovnika po km.2
 
Etnički sastav stanovništva bio je sljedeći:
* Rumuni - 87,4%
* Mađari – 7,77%
* Romi - 3,5%
* Nijemci – 0,65%

## Turizam 
Na području Okruga Brașov nalaze se neke od značajnijih turističkih atrakcija Rumunije. Neke od njih su:

* Grad Brașov.
* Planinsko odmaralište Poiana Brașov
* Planinsko odmaralište Predeal
* Grad Bran sa svojim dvorcem koji se često neutemeljeno naziva dvorac Drakule.
* Srednjovjekovne tvrđave Făgăraș i Râșnov.
* Utvrđene crkve iz saksonskih sela na području Burzenlanda.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Vijeća okruga 

Brașov
Kategorija:Brașov (okrug)
Velika nagrada Singapura 2019.

**Velika nagrada Singapura 2019.** (službeno poznata kao **"Formula 1 Singapore Airlines Singapore Grand Prix 2019"**) je automobilska trka Formule 1 koja se održala 22. septembara 2019. na stazi Marina Bay Street Circuit u Marina Bej, u Singapuru. Ovo je bila petnaesta trka u sezoni 2019. i ujedno i 12. trka za Veliku nagradu Singapura.

Charles Leclerc osvojio je petu pol poziciju ove sezone, što je ujedno bila i peta u njegovoj karijeri. Vozač Ferrarija Sebastian Vettel ostvario je prvu pobjedu u sezoni i petu u Singapuru. Drugo mjesto zauzeo je timski kolega Charles Leclerc, a treće mjesto osvojio je vozač Red Bulla Max Verstappen.

## Rezultati treninga 
### Prvi trening 
Vremena prvih pet vozača na prvom treningu.

### Drugi trening 
Vremena prvih pet vozača na drugom treningu.

### Treći trening 
Vremena prvih pet vozača na trećem treningu.

## Kvalifikacije (subota) 
: Sergio Pérez - kažnjen za 5 mjesta - zamjena mjenjača.
: Daniel Ricciardo diskvalificiran je iz kvalifikacija zbog prekoračenja snage MGU-K. Dodatna kazna za korištenje četvrtog MGU-K i četvrte elektronske kontrolne jedinice.

## Trka (nedjelja) 
: Antonio Giovinazzi - kažnjen za 10 sekundi - nepoštivanje sudskih odluka

## Plasman nakon utrke 
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je prvih 5 pozicija uključeno u plasman

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 53. pobjeda za Sebastiana Vettela.

### Konstruktori 
* 238. pobjeda za Ferrari.

### Motor 
* 239. pobjeda za Ferrari.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  formula1.com – Rezultati 1. treninga
*  formula1.com – Rezultati 2. treninga
*  formula1.com – Rezultati 3. treninga
*  formula1.com – Rezultati kvalifikacija
*  formula1.com – Rezultati utrka
*  stasf1.com - detalji utrke

Singapur
Kategorija:2019. u Singapuru
2019
Tautiška giesmė

Tautiška giesmė" je nacionalna himna Republike Litvanije. Pjesmu je 1891. napisao Dr. Vincas Kudirka. Prvi put postaje nacionalnom himnom Litve 1919. godine, da bi 1940. godine bila zamjenjena himnom Litavske SSR. 1992. godine ponovno postaje službenom nacionalnom himnom Litvanije

## "Tautiška giesmė" 
: (na litavskom)

Lietuva, Tėvyne mūsų,

Tu didvyrių žeme,

Iš praeities Tavo sūnūs

Te stiprybę semia.

Tegul Tavo vaikai eina

Vien takais dorybės,

Tegul dirba Tavo naudai

Ir žmonių gėrybei.

Tegul saulė Lietuvoj

Tamsumas prašalina,

Ir šviesa, ir tiesa

Mūs žingsnius telydi.

Tegul meilė Lietuvos

Dega mūsų širdyse,

Vardan tos Lietuvos

Vienybė težydi!

## "Pjesma naroda" 
: (prijevod na bosanski)

Litvanijo, naša draga domovina,

Zemljo slavnih junaka,

Nek' ti sinovim za snagu buda dana

Od slave predaka.

Nek tvoja djeca uvijek časno

izaberu vrlina put,

Nek tvoja slava i dobro narodno

budu njihov cilj.

Nek sunce nad ovom zemljom

Rastjera sve mračno,

Istinom i svijetlom, svijetiljkom žarkom,

vodi naš korak vječno.

Nek našu ljubav za domovinu

Vječno u srcima imamo,

Za dobro naše zemlje

Ujedinjeni stojimo.

## Reference
Calluna

***Calluna*** (lat.: *Calluna*) je rod biljaka iz porodice *Ericaceae* – u narodu poznat pod više imena, kao što su: vrijesak,  vriesak,  jesenski vrijes, vriesac mali, vres, vristica, vriština, vrištika, vrišt, zimzeleni vrisak, zrnovac, crnošija, berešk, borovo cviće, crnjušina, dreska i bresina u narodu poznat još i pod nazivima vrijesak, vries,– je biljka iz porodice Ericaceae,  jedina  vrsta u rodu *Calluna*.  
Ova kaluna  je zimzelena grmolika biljka, heliofita  ili nastanjuje polusjenovita staništa. Može doseći visinu od oko  20–50&nbsp;cm, rijetko i do 1 m. Cvjetovi mogu biti ružičasti, bijeli, crveni ili ljubičasti.
 
Cvjetovi ili cvjetni vršci izdanaka sadrže flavonoide – derivate kvercetina i miricetin, te glikozid arbutin, tanine,etersko ulje, polisaharide i slične supstance.

Ovaj vrijes ne treba brkati sa rodom vrijesak ili crnjuša (*Erica*).

## Rasprostranjenje
*Calluna* je autohtona u kontinentalnoj Evropi, Islandu,  Farskim otocima i Azorima.Unesena vrsta je u mnogim drugim područjima širom svijeta s prikladnom klimom, uključujući Sjevernu Ameriku, Australiju, Novi Zeland i Folklandske otoke.

## Također pogledajte
**Ericaceae*
* Vrijesak

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ericaceae
Kategorija:Ljekovito bilje
Cassiope

***Cassiope***  je rod od  9-12 malih grmastih vrsta u porodici *Ericaceae*. To je jedini rod u potporodici  *Cassiopoideae* . One su autohtone na Arktiku i sjeveru umjerene planinske regije. Rod je dobio ime po Kasiopeji iz grčke mitologije. Uobičajena imena, koja  dijele s nekoliko drugih sličnih srodnih rodova, uključujući i vrijesak i njegove srodnike.

Imaju ljuskaste listove  koji leže protiv stabljike i stvaraju samotne cvjetove u obliku zvona, u kasno proljeće. Iako su izdržljive, cvjetove mogu oštetiti kasni  mrazevi.
Uzgajaju se u baštama; pogodna mjesta su kamenite pozicije, tresetišta i šume u planinskim područjima.. Hibridni kultivari 'Randle Cook'
and ‘Muirhead’ 
dobilii su Nagradu za vrtne zasluge Kraljevskog hortikulturnog društva (potvrđeni 2017.).

## Reference
## Vanjski linkovi
*Jepson Manual Treatment
*USDA Plants Profile 

Kategorija:Ericaceae
Daboecia

***Daboecia*** (**vrijesak Sv. Daboeca**), je mali rod cvjetnica u porodici *Ericaceae*, koji ima dvije vrste – zimzelena grma, blisko srodne sa rodom *Erica*. Autohtone su na liticama i stepskim zemljištima u jugozapadnoj Evropi.

## Opis 
Biljke ovog roda imaju cvjetove u obliku urne u nijansama bijele, ružičaste i crvene boje. "Daboecia" se razlikuje od evropskih vrsta roda "Erica" po tome što imaju znatno veću krunicu. U *Daboecia*, listovi su uvijek naizmjenični, nikad uvijeni. Generičko ime dolazi od irskog Svetog Dabheoga.

## Rasprostranjenje 
*Daboecia* ima okeansku južnu rasprostranjenost u zapadnoj Evropi, uključujući zapadnu Irsku, zapadnu Francusku, sjeverozapadnu Španiju, Portugal i Azore. Kao i vrste roda *Erica* i *Calluna* *Daboecia* je kalcifuga, ali će tolerirati neutralna tla i izbjegavati tresetišta.

## Vrste
* *Daboecia azorica* Tutin & E. F. Warb.
* *Daboecia cantabrica* (Huds.) K. Koch (Irski vrijesak)
Neki botaničari smatraju da je * D. azorica* ustvari podvrsta vrste *D. cantabrica*, što bi rod učinilo monospecijskim.

## Kultivacija
Dvije vrste su intenzivno uzgajane i hibridizirane da bi se stvorio niz popularnih vrtnih biljaka. Kultivari uključuju selekcije hibrida između dvije vrste, koji je nazvan *Daboecia* × *scotica*.
Sljedeći kultivari dobili su Nagradu za vrtne zasluge Kraljevskog hortikulturnog društva (potvrđeno 2017.):

**D. cantabrica* – ‘Waleyjeva crvena’
**D. cantabrica* subsp. *scotica* ‘Silverwellsova
**D. cantabrica* subsp. *scotica* ‘William Hicksova

## Također pogledajte
*Ericaceae*

## Reference
## Vanjski linkovi
*
*Heather Society

Kategorija:Ericaceae
Kategorija:Ericoideae
Velika nagrada Italije 2019.

**Velika nagrada Italije 2019.** (službeno poznata kao '''"Formula 1 Gran Premio Heineken d'Italia 2019"''') je automobilska trka Formule 1 koja se održala 8. septembara 2019. na stazi Autodromo Nazionale Monza u Monci, Italija. Ovo je bila četrnaesta trka u sezoni 2019. i ujedno i 70. trka za Veliku nagradu Italije.

Charles Leclerc osvojio je četvrtu pol poziciju ove sezone, što je ujedno bila i četvrta u karijeri. Vozač Ferrarija. Charles Leclerc je bio i pobjednik utrke, ostvarivši drugu pobjedu u sezoni. Drugo mjesto zauzeo je Valtteri Bottas iz Mercedesa, a treće mjesto osvojio je Lewis Hamilton u drugom Mercedesu.

## Rezultati treninga 
### Prvi trening 
Vremena prvih pet vozača na prvom treningu.

### Drugi trening 
Vremena prvih pet vozača na drugom treningu.

### Treći trening 
Vremena prvih pet vozača na trećem treningu.

## Kvalifikacije (subota) 
: Kimi Räikkönen - Počeo iz "pit lane" nakon promjene motora u "Parc Ferme", korištenja treće elektronske kontrolne jedinice. Dodatna kazna od 5 mjesta zbog zamjena mjenjača.
: Lando Norris - počinje sa 16. pozicije zbog korištenja četvrtog motora, turbopunjača, MGU-H, MGU-K, spremnika energije i elektronske kontrolnae jedinice.
: Pierre Gasly - počinje sa 17. pozicije zbog korištenja šestog motora; petog turbopunjača, MGU-H i MGU-K; trećeg spremnika energije i elektronske kontrolne jedinice.
: Sergio Pérez - počinje sa 18. pozicije zbog korištenja četvrtog motora, turbopunjača, MGU-H; trećeg MGU-K.
: Max Verstappen nije uspio ostvariti 107% vrijeme; ali je dobio dozvolu za trku od sudija. Počeo sa 19. pozicije zbog korištenja četvrtog motora, turbopunjača, MGU-H; trećeg MGU-K, spremnika energije i elektronske kontrolne jedinice.

## Trka (nedjelja) 
## Plasman nakon utrke 
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je prvih 5 pozicija uključeno u plasman

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 2. pobjeda za Charlesa Leclerca.

### Konstruktori 
* 237. pobjeda za Ferrari.

### Motor 
* 238. pobjeda za Ferrari.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  formula1.com – Rezultati 1. treninga
*  formula1.com – Rezultati 2. treninga
*  formula1.com – Rezultati 3. treninga
*  formula1.com – Rezultati kvalifikacija
*  formula1.com – Rezultati utrka
*  stasf1.com - detalji utrke

Italija
Kategorija:2019. u Italiji
2019
Dievs, svētī Latviju!

***Dievs, svētī Latviju!*** (*Bože, blagoslovi Latviju!*) je nacionalna himna Latvije. Postaje latvijskom službenom himnom 1920. godine. 1940. godine zamjenjuje se s himnom Latvijske SSSR, da bi ponovno postala latvijskom himnom povratkom latvijskog ustava iz 1922. godine na snagu.

Tekst i glazbu je napisao Kārlis Baumaņu (1834.-1904.)

## Tekst i prijevod himne 
## Reference
Azori

**Azori** () ili **Azorska ostrva**, zvanično **Autonomna Regija Azori** (), jest portugalski arhipelag i istoimena autonomna regija u sjevernom Atlantiku. Površina im je 2.34km2, koji naseljava 243.000 stanovnika. Azori su vulkanskog porijekla i uzdižu se s atlantskog grebena u nizu koji je usmjeren u pravcu  sjeverozapad-jugoistok, u dužini od približno 600km. Ističu se tri grupe, s glavnim ostrvima: Flores i Corvo na sjeverozapadu, Faial, Pico, São Jorge, Graciosa i Terciera u centru, te São Miguel i Santa Maria na jugoistoku.

Reljef je vrlo grebenast i brdovit, klima blaga, uz obilne padavine. Stanovništvo, portugalskog porijekla, živi uglavnom uz obale. Većinom živi od poljoprivrede i stočarstva. Ribarstvo i turizam također su značajni u strukturi lokalne privrede.

Glavna naselja su: Ponta Delgada (na Sao Miguelu), Horta (na Faialu) i Angra do Heroismo (na Terceiri).

## Geografija 
Arhipelag Azori smješten je na sredini sjeverne hemisfere Atlantskog okeana i prostire se orijentacijom zapad-sjeverozapad, istok i jugoistok (između 36,5–40° sjeverne geografske širine i 24,5–31,5° zapadne dužine. Ostrva Azori nastali su iz Azorske visoravni, područja od 5,8 miliona km2 koja je morfološki naglašena dubinom od 2.000m.

Geostrukturalno gledajući, Azori su smješteni iznad aktivnog trostrukog spoja između tri velike svjetske tektonske ploče (Sjevernoamerička ploča, Evroazijska ploča i Afrička ploča), položaj koji je do u natnanka mnogih rasjeda i lomova u ovoj regiji Atlantika. Najzapadnija ostrva arhipelaga (Corvo i Flores) smještena su u sjevernoameričkoj ploči, dok su ostala ostrva smještena unutar granica koja dijeli Evroazijsku i Afričku ploču.

## Ostrva 
### Zapadna grupa 
* Flores
* Corvo

### Srednja grupa 
* Terceira
* Graciosa
* São Jorge
* Pico
* Faial

### Istočna grupa 
* Santa Maria
* São Miguel

## Galerija 

Ostriv São Miguel panorama.jpg|Panorama ostrva São Miguel
Azores-map.png|Karta Azora
Ilha do Pico vista da Fajã Grande, Calheta, ilha de São Jorge, Açores, Portugal.JPG|Perspectiva Mount Pico, najviše planine na Azorskim ostrvima i u Portugalu, s ostrva São Jorge

## Također pogledajte 
* Madeira

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt vlade Autonomne Pokrajine Azori
* Wikimedia Atlas Azora

Kategorija:Geografija Portugala
Kategorija:Atlantski okean
Kategorija:Autonomne regije Portugala
Standardni marokanski berberski jezik

**Standardni marokanski berberski** (; **Amazigh** ili **Tamazight**) je standardizirana nacionalna vrsta berberskog koji se govori u Maroku. Uspostavljen je u skladu s člankom 5. izmjena i dopuna Ustava Maroka iz 2011. godine.

## Također pogledajte 
* *Tamazight*
* *Maroko*

## Reference 
Kategorija:Berberski jezici
Laver Cup 2019.

**Laver Cup 2019.** bio je treće izdanje Laver Cupa, muškog teniskog takmičenja između timova Evrope i ostatka svijeta. Održan je na tvrdoj podlozi u dvorani Palexpo u Ženevi od 20. do 22. septembra.

Tim Evrope odbranio je titulu drugi put zaredom rezultatom 13−11.

## Odabir igrača 
Dana 13. decembra 2018. Roger Federer i Rafael Nadal prvi su potvrdili učešće u timu Evrope. Tokom Madrid Mastersa 2019. Stanislas Wawrinka izrazio je interes za učešće  u takmičenju s Federerom, ali je ipak odlučio nastupiti na St. Peterburg Openu u Rusiji. Dana 14. juna 2019. Dominic Thiem, Aleksandar Zverev i Fabio Fognini objavili su da će učestvovati. Tri sedmice kasnije, 3. jula, objavljeno je da će za tim Svijeta igrati Kevin Anderson, John Isner, Miloš Raonić i Denis Šapovalov. Učešće Stefanosa Tsitsipasa i Nicka Kyrgiosa potvrđeno je 13. augusta. Kao posljednje izbore, selektor tima Svijeta John McEnroe odabrao je Jacka Socka i Taylora Fritza, s tim da je Fritz zamijenio Andersona, koji se u međuvremenu povrijedio.

## Učesnici 
[mini|upright=1.4|Timovi na Laver Cupu 2019; tim Evrope je u plavom, a tim Svijeta u crvenom; ceremonija otvaranja s [Rod Laver|Rodom Laverom, po kome je takmičenje nazvano]]
[mini|upright=1.4|Predstavljanje [Roger Federer|Rogera Federera]]

|

|}

*

## Mečevi 
Svaka pobjeda prvog dana takmičenja donosi jedan bod, drugog dana dva boda, a trećeg tri. Pobjednik je tim koji prvi osvoji 13 bodova. Budući da se svakog dana igraju četiri meča, moguće je osvojiti ukupno 24 boda. Međutim, polovina ukupnog broja bodova dodjeljuje se trećeg dana, tako da nijedan tim ne može osigurati pobjedu u prva dva dana.

## Statistika igrača 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

2019.
Kategorija:2019. u tenisu
Kategorija:Teniski turniri u Švicarskoj
Spisak dobitnika Zlatnog ljiljana (Šipovo)

U ovom članku nalazi se spisak dobitnika Zlatnog ljiljana, vojnog odlikovanja Armije RBiH, sa područja općine Šipovo.
# Kadić (Džemil) Nihad - Krajina. Rođen 18. marta 1962. u Šipovu. Zlatni ljiljan dobio 1995. kao pripadnik 7. viteške muslimanske oslobodilačke brigade.
# Šabić (Mehmed) Fahrija. Rođen 17. septembra 1965. u Šipovu. Zlatni ljiljan dobio 1994. kao pripadnik 310. brdske brigade.

## Literatura 
* Grupa autora (2000). *Monografija Zlatni ljiljani i odlikovani pripadnici Armije RBiH 1992.–1995.* Sarajevo: Zajednička komanda Vojske FBiH.

Kategorija:Spiskovi dobitnika Zlatnog ljiljana