Jane Austen

**Jane Austen** (Steventon, 16. decembar 1775 - Winchester, 18. juli 1817), bila je britanska književnica poznata, prvenstveno, po svojih šest velikih romana, koji tumače, kritikuju i komentarišu britansko vlastelinstvo s kraja 18. vijeka. Njeni romani se nadovezuju na baštinu prosvjetiteljskih pisaca 18. vijeka, premda stvara u vrijeme kad u engleskoj književnosti romantičarske težnje sve više preuzimaju maha. U romanima prikazuje porodični život imućnijih slojeva engleske pokrajine, ali tom ograničenom svijetu pristupa s građanskom samosviješću i neobično razvijenim darom zapažanja. Fabulu svojih djela ona zapleće oko raznih neprilika, koje mladi proživljavaju prije nego stupe u brak. Takva radnja odvija se u spokojnoj ladanjskoj sredini koju Jane Austen oživljava humorom i veoma plastično oslikanim likovima. Dovršila je šest romana, a svi su podjednako značajni. Ipak, najpoznatiji je Ponos i predrasude (engl. *Pride and Prejudice*, 1813), zasnovan na nizu prepreka, koje proizlaze iz gordosti budućeg mladoženje i predrasuda buduće mlade. Društveno-klasni i psihološki konflikti rješavaju se humorom. Veoma je zanimljiv roman Opatija Northanger (engl. *Northanger Abbey*, 1818), u kojem se Jane Austen satirički odnosi prema fantastično-tajanstvenim sadržajima savremenih romana užasa.

## Biografija 
### Biografski izvori 
Oskudni biografski podaci o Austen potiču iz njenih nekoliko sačuvanih pisama u kojima su članovi njene porodice pisali o njoj.  Preživjelo je i objavljeno samo oko 160 od, otprilike, 3 000 pisama koje je Austen napisala. Cassandra Austen uništila je većinu pisama koje je dobila od svoje sestre, spalivši ih ili ih na drugi način uništivši. Željela je osigurati da "mlađe nećakinje ne pročitaju nijedan Janein, ponekad kiseo ili iskren, komentar o komšijama ili članovima porodice". U interesu zaštite ugleda od Janeine sklonosti poštenju i iskrenosti, Cassandra je izostavila detalje o bolestima, nesreći i svemu što je smatrala neugodnim. Važni detalji o porodici Austen bili su izostavljeni s namjerom, kao što je bilo kakvo spominjanje Austeninog brata Georgea, čiji su nedijagnosticirani razvojni izazovi doveli do toga da ga porodica pošalje od kuće. Janeina dva brata su u ranoj mladosti poslana u mornaricu, a bogata tetka Leigh-Perrot je bila uhapšena i suđena pod optužbom za krađu.

Prva Austenina biografija bila je "Biografska obavijest" Henryja Thomasa Austena iz 1818. godine. Pojavio se u posthumnom izdanju Northanger Abbey, i uključivao je izvode iz dva pisma, protivno željama drugih članova porodice. Detalji o Austeninom životu i dalje su izostavljani ili uljepšavani u Memoarima Jane Austen, napisanim od strane njenog nećaka i objavljenim 1869, te u biografiji Williama i Richarda Arthura Austen-Leigha Jane Austen: Njen život i pisma, objavljenoj 1913., a sve su uključivale dodatna pisma. Janeina porodica i rođaci izgradili su legendu o "dobroj tihoj tetki Jene", prikazujući je kao ženu u srećnoj porodičnoj situaciji, čija je porodica bila oslonac njenog života. Moderni biografi uključuju detalje izostavljene iz pisama i porodičnih biografija, ali biograf Jan Fergus piše da je izazov zadržati ravnotežu, a ne predstaviti je kao osobu koja čami u periodima duboke nesreće kao "ogorčenu, razočaranu ženu zarobljenu u potpuno neugodnoj porodici ".

Austen je započela drugi roman, *Prvi utisci* (kasnije objavljen kao Ponos i predrasude), 1796. Dovršila je početni nacrt u avgustu 1797, sa 21 godine; kao i kod svih njenih romana, Austen je čitala to djelo naglas svojoj porodici dok je radila na njemu i ono je postalo „zvanično omiljeno“. Tada je njen otac prvi pokušao da objavi jedan od njenih romana. U novembru 1797. George Austen pisao je  Thomasu Cadellu, etabliranom izdavaču u Londonu, da ga pita da li bi razmotrio objavljivanje romana *Prvi utisci.* Cadell je vratio pismo g. Austena, označivši ga "Odbijeno povratom pošte". Austen možda nikada nije znala za ovaj očev pokušaj. Nakon završetka romana *Prvi utisci*, Austen se vraća *Elinor i Marianne* i od novembra 1797. do sredine 1798. godine uveliko ga revidira; eliminisala je epistolarni format u korist naracije u trećem licu i proizvela nešto blisko djelu Ponos i predrasude. Godine 1797. Austen je upoznala svoju rodicu (i buduću snahu), Elizu de Feuillide, francusku aristokratkinju čiji je prvi muž grof de Feuillide bio giljotiniran, zbog čega je pobjegla u Britaniju, gdje se udala za Henryja Austena. ] Opis pogubljenja grofa de Feuillidea koji je ispričala njegova udovica ostavio je na Austen intenzivan odjrćsj užass od Francuske revolucije koji je trajao do kraja njenog života. Austen gas je završila godinu dana kasnije. Početkom 1803. Henry Austen je ponudio Suzan Benjaminu Crosbyju, londonskom izdavaču, koji je platio 10 funti za autorska prava. Crosby je obećao rano objavljivanje i otišao toliko daleko da je knjigu javno reklamirao kao „u štampi“, ali ništa osim toga nije poduzeo. Rukopis je ostao u Crosbyjevim rukama, neobjavljen, sve dok Austen nije otkupila autorska prava od njega 1816. godine.

## Bibliografija 
### Romani 
* *Razum i osjećajnost* (1811)
* *Ponos i predrasude* (1813)
* *Mansfield Park* (1814)
* *Emma* (1815)
* *Opatija Northanger* (1818) nakon smrti
* *Pod tuđim uticajem* (1818) nakon smrti

### Kraća djela 
* *Lady Susan*
* *Watsonovi* (nedovršen roman)
* *Sanditon* (nedovršen roman)

### Rani radovi 
* *Tri sestre*
* *Ljubav i prijateljstvo*
* *Historija Engleske*
* *Catharine, ili odaja*
* *Lijepa Cassandra*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Muzej Jane Austen
* Portreti Jane Austen

Kategorija:Rođeni 1775.
Kategorija:Umrli 1817.
Kategorija:Engleski pisci
Kategorija:Biografije, Steventon