open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Godina bez ljeta

mini|300px|Ljetne temperaturne nepravilnosti 1816., u odnosu na klimatologiju iz perioda 1971.-2000.
Kao **godina bez ljeta** se u Americi i Evropi označava neobično hladna 1816. godina.

Od početka meteorološkog dokumentiranja je to, do danas, najhladnija godina. U Sjedinjenim Američkim Državama također poznata kao *Eighteen hundred and froze to death*. Dok su januar i februar do neke mjere bili "standardni", u martu je počelo da zahladnjuje. U aprilu i maju je neprestano padala kiša. U junu i julu je u SADu svake noći mrzlo. U New Yorku je palo oko metar snijega. Evropu je pogodilo veliko nevrijeme a mnoge rijeke su bile preplavile. U Evropi je u augustu počelo da mrzne što je dovelo do velikih šteta u poljoprivredi.

1817te su cijene žitarica bile deset puta veće nego 1816te.

## Uzrok 
Tek 1920te je američki naučnik William Humphreys postavio danas široko prihvaćenu hipotezu za taj klimatski fenomen. Prema njemu je vulkan Tamboru (Mount Tambora) u današnjoj Indoneziji bio kriv za *godinu bez ljeta*. Nakon erupcije tog vulkana od 5. do 15. aprila 1815. godine je došlo do takozvanog fenomena vulkanske zime. Sve to zahvaljujući pepelu i prašini koju je navedena erupcija izbacila u atmosferu i koji su spriječili prolazak sunčevih zraka do Zemlje. Hlađenje klime je trajalo sve do 1819. godine.

I drugi vulkani su bili aktivni u tom periodu te tako doprinijeli općem zahlađenju:
# La Soufrière na Saint Vincentu, Karibi 1812. godine
# Mayon na Filipinima 1814. godine
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.islandnet.com/~see/weather/history/1816.htm
* https://web.archive.org/web/20060625054152/http://dsp-psd.communication.gc.ca/Collection/En56-119-3-1997-1E.pdf
* https://web.archive.org/web/20130102235358/http://www.hewitts.com/Hewitts_Home/The_Summer_that_Never_Was.html
* https://web.archive.org/web/20121021061031/http://berkeleyearth.org/pdf/berkeley-earth-press-release-july-29.pdf

Kategorija:Klimatologija
Kategorija:Prirodne katastrofe
Džafer Mahmutović

**Džafer Mahmutović** je bosanskohercegovački pisac i historičar, rođen 23. jula 1943. u Bihaću. Završio je Učiteljsku školu u Bihaću, a Filozofski fakultet u Sarajevu i stekao je zvanje profesora historije.

Nakon višegodišnjeg neprekidnog rada u prosvjeti, već blizu dvadeset godina radi u Muzeju Unsko-sanskog kantona (ranije se zvao Regionalni muzej Pounja) u Bihaću. Odmah po dolasku u muzej postavljen je za rukovodioca Historijskog odjeljenja. U svom radu je postepeno od zvanja kustosa - historičara, stekao najviše stručno muzejsko zvanje - zvanje Muzejskog savjetnika. Od augusta 1995. bio je direktor Muzeja, ali uz to i dalje se bavio stručnim i naučno-istraživačkim radom, gdje je postigao značajne rezultate.

Do sada je realizovao dvije stalne i trinaest povremenih muzejskih izložbi, sa historijskom tematikom područja koje Muzej obuhvata. Autor je niza radova iz historije, objavljenih u publikacijama, stručnim i naučnim časopisima i periodičnoj štampi.

## Djela 
**Stari gradovi Unsko-sanskog kantona*
**Stari Bihać (1260 - 1940)*, 2001

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1943.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Bihać
Mahmutović,Džafer
Simón Bolívar

**Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios Ponte Blanco**, poznatiji samo kao **Simón Bolívar** (24. juli 1783 – 17. decembar 1830) bio je južnoamerički vođa i revolucionar koji je imao ključnu ulogu u uspostavljanju Venecuele, Ekvadora, Bolivije, Perua i Kolumbije kao nezavisnih država od španske vladavine. Svoju karijeru u Venecueli od 1813. započinje kao *El Libertador* ().

Rođen je u bogatoj aristokratskoj porodici i, kao mnogi drugi, obrazovao se u Evropi u ranoj mladosti, došavši u Španiju sa 16 godina. Tamo se upoznao sa mislima i idejama prosvjetitelja i filozofa, koji su ga inspirisali ambicijom za nezavisnošću od španskih vladara. Iskoristivši poremećaje u Španiji zbog rata s Napoleonom, počeo je svoju kampanju za nezavisnost 1808, a u roku tri godine uspostavio je organizirani nacionalni kongres. Uprkos brojnim preprekama, uključujući i dolazak velikog broja španskih ekspedicijskih snaga, revolucionari su na kraju preovladali, što je kulminiralo patriotskom pobjedom u bici kod Caraboba 1821.

Nakon trijumfa nad Španskom monarhijom učestvovao je u osnivanju prvog Saveza nezavisnih naroda u Latinskoj Americi, Velika Kolumbija, čiji je bio predsjednik (1819–1830) kroz dalje vojno osvajanje prostora današnjeg Ekvadora, Perua i Bolivije (koja je dobila ime po njemu), preuzimajući svaku od ovih država. Na vrhuncu svoje moći vladao je ogromnom teritorijom od argentinske granice do Kariba.

Rana Republika Velika Kolumbija koja se sastojala od današnje Paname, Ekvadora i Kolumbije se raspala nedugo nakon što je umro od tuberkuloze 1830. godine.

Moderni historičari smatraju ga jakim pojedincem, uz kritiku, posebno na uvjerenje da je jak predsjednik od suštinske važnosti za opstanak jedne države. Ipak, mnogi Latinoamerikanci hvale ga kao zaslužnog oslobodioca, čije su revolucionarne ideje i reforme ostavile trajno naslijeđe.

## Porodična historija 
Prezime Bolívar potječe od aristokrata koji su došli iz malog sela u Baskiji, pod nazivom La Puebla de Bolívar. Njegov otac došao je iz muške linije porodice Ardanza. Baka njegove majka bila je potomak porodice s Kanarskih ostrva koja je naselila zemlju.

Bolívari su se naselili u Venecueli u 16. stoljeću. Njegov prvi južnoamerički predak bio je Simón de Bolívar, koji je bio guverner Santo Dominga (1550–1570). Kada je guverner Santo Dominga bio raspoređen na venecuelansku špansku krunu 1589, Bolívar se vratio u Venecuelu. Kao rani naseljenik u provinciju Caracas, postao je istaknut u lokalnoj zajednici, a on i njegovi potomci dobili su plantaže, *encomiendu* i poziciju u Vijeću Caracasa (*cabildo*).

## Također pogledajte 
* Rat za nezavisnost Perua

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1783.
Kategorija:Umrli 1830.
Kategorija:Biografije, Caracas
Grejpfrut

mini|280px|Grejpfrut
**Grejpfrut** je biljka iz porodice Rutacea. To je zimzeleno drvo. Lišće je duguljasto, kožasto, eliptično i veoma široko. Plod je veličine od 10 do 15cm. Treba toplu klimu i veliku vlažnost.

Kategorija:Voće
Kategorija:Sapindales
Karlo Veliki

**Karlo I** (2. april 742 – 28. januar 814), poznatiji kao **Karlo Veliki** (), bio je franački kralj od 768. do 814. godine. Tokom vladavine ujedinio je veliki dio Evrope čime je postavio temelje današnjoj Francuskoj, Njemačkoj i Holandiji. Naslijedio ga je njegov sin Ludovik I.

## Vanjski linkovi 
* 
* https://web.archive.org/web/20071007042243/http://xenophongroup.com/montjoie/fr-tl.htm

## Izvori 
* Charlemagne, *Encyclopædia Britannica*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  Comprises the *Annales regni Francorum* and *The History of the Sons of Louis the Pious*
* 
* 
* 
* 

## Reference 
Kategorija:Franački vladari
Kategorija:Carevi Svetog Rimskog Carstva
Kategorija:Rođeni 742.
Kategorija:Umrli 814.
Kategorija:Biografije, Liège
Toskanski red

mini|desno|Toskanski red

**Toskanski red** je jedan od nižih redova klasične arhitekture novijeg datuma. Red je zapravo pojednostavljena deblja verzija dorskog reda koji je uvršte u kategoriju klasične arhitekture u 16. vijeku od strane italijanskih arhitektonskih teoretičara. Toskanski red ima jednostavno postolje, nije kaneluriran dok kapitel i glavni vijenac nemaju dekoracije. Jednostavan astragal oprštenjuje stub ispod jednostavne kape.

## Također pogledajte 
* Dorski red
* Jonski red
* Korintski red
* Složeni red

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Klasična arhitektura
Kategorija:Arhitektonski izraz
Složeni red

mini|desno|Složeni red

**Složeni red** je jedan od nižih redova klasične arhitekture i složen je kombinacijom zavojaka jonskog reda sa akantus listovima korintskog reda. Zavojci na složenom redu su veći, mada red ima također i ehinus sa egg-and-dart ornamentikom između zavojaka. Stub složenog reda je 10 dijagonala (dijagonala stuba) visok, što ga čini i najvitkijim od svih stubova klasične arhitekture.

Do renesanse složeni red nije bio kategorisan kao zaseban red, već kao kasnija rimska forma korintskog reda. Prvi primjer korištenja složenog reda je na Titus kapiji na Rimskom forumu, izgrađenoj 82. n. e.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.institute-of-traditional-architecture.org/self-study/classical-elements/

Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Klasična arhitektura
Kategorija:Arhitektonski izraz
Veb-kamera

mini|180p|Web kamera kompanije Creative
**Web kamera** () je kamera koja prenosi slike u stvarnom vremenu koristeći se World Wide Web-om ili nekim drugim *video calling* programom. Web kamera je vrsta video kamere koja se direktno spaja na računar u svrhe prenošenja video signala preko interneta. Većinom se koristi za prenošenje video konferencija, te za uspostavu vizuelnog kontakta kod razgovora preko interneta, odnosno preko neke vrste *instant messaging* programa.

## Vanjski linkovi 
* Webcams 
* WebCam Velika zbirka raznih web kamera 
* Wxyz Web Cams  Najveća internet stranica o web kamerama i živom videu 
* WebCams WorldWide  

Kategorija:Ulazni uređaji
Kategorija:Engleski izumi
USB memorija

**USB memorija,** također i **USB flash uređaj**, **USB stick**, uređaj je za pohranu podataka koji u sebi ima flash memoriju.

USB memorija se sastoji od male printane ploče, na kojoj se nalazi flash memorija, zatvorene u neko plastično ili metalno kućište. USB flash uređaj je jedino aktivan kada je uključen u USB na računaru ili drugom uređaju koji ga ujedno i napaja strujom.

## Različiti nazivi (sinonimi) 
Postoji mnogo naziva za USB flash uređaj, neki su i zbunjujući te neprecizni, ali uglavnom upućuje na istu stvar.

* **USB flash uređaj**, **USB flash stik** ili **flash stik** - Bosanski
* **chubidubi** - Španski
* **data stick**
* **data key**
* **disk on key**
* **doofer** - Sjeverno Irski naziv
* **finger drive**
* **flash disk**
* **flash drive**
* **flash memory drive**
* **gigachip**
* **geek stick** - 
* **jump drive** - brand koji koristi Lexar
* **jump stick**
* **key**
* **keychain drive** 
* **keydrive**
* **keyfob** - koristi se u Seattle području
* **magic key**
* **magic stick** - koristi se u nekim Ohio gradovima
* **memory key**
* **memory stick** - neprecizan izraz od strane Sony-a
* **micro hard drive**
* **mobile drive**
* **pen drive**
* **pocket drive**
* **stick**
* **thumb drive**
* **thumb key**
* **vault drive** - Sonijev brend
* **USB drive**

## Također pogledajte 
* Flash memorija
* Hard disk
* Flopi disk
* Zip uređaj
* CD i DVD

Kategorija:Pohranjivanje podataka
Flash memorija

[mini|200p|Flash memorija unutar [USB stika]]
**Flash memorija** ili **Flash EEPROM** je vrsta EEPROM (***E**lectrically-**E**rasable **P**rogrammable **R**ead-**O**nly **M**emory*) memorije. Za razliku od "uobičajene" EEPROM memorije, u Flash-EEPROM memoriji se bajtovi ne mogu pojedinačno brisati. Flash memorija se koristi tamo gdje je bitno da su podaci pohranjeni na fizičko što manjem mediju (mp3 plejeri, USB stikovi itd.)
Spada u grupu spoljnih memorija, i ne zahteva dodatne drajvere za rad od Windowsa 98 pa na dalje.
U sebi ima Flash memoriju (nalazi se na maloj stampanoj ploci) zatvorena plastičnim ili metalnim kućištem.

## Upotreba 
* DiskOnChip 
* USB stick
* Memorijske karte za digitalne kamere, mobitele i ostale uređaje
* MP3 uređaje
* za memorisanje firmware-a u mnogim računarskim komponentama

Na tržištu postoje trenutno dvije različite vrste Flash arhitekture:

* NAND-Flash - Tranzistori su serijski povezani, oko milion ciklusa brisanja, maksimalno 8 GBit (1 Gigabyte).
* NOR-Flash - Tranzistori su paralelno povezani, između 10-100.000 ciklusa brisanja, maksimalno 512 MBit.

U 2005. odnos ove dvije flash arhitekture na tržištu je bio skoro jednak, za 2006. godinu se predviđa veća značajno povećanje korištenja NAND-Flash arhitekture.

## Vanjski linkovi 
* Otvorena radna grupa NAND Flash interfejsa
* Nonvolatile pregled memorija 
* Kako Radi Flash Memorija? - HowStuffWorks
* SanDisk Flash Memory Fabrika

Kategorija:Pohranjivanje podataka
Kategorija:Japanski izumi
Lupang Hinirang

**Lupang Hinirang** je državna himna Filipina.

Bayang magiliw,
Perlas ng silanganan,
Alab ng puso,
Sa dibdib mo'y buhay

Lupang hinirang,
Duyan ka ng magiting
Sa manlulupig,
Di ka pasisiil.

Sa dagat at bundok,
Sa simoy at sa langit mong bughaw,
May dilag ang tula
At awit sa paglayang minamahal.

Ang kislap ng watawat mo'y
Tagumpay na nagniningning.
Ang bituin at araw niya
Kailan pa ma'y di magdidilim

Lupa ng araw, ng luwalhati't pagsinta,
Buhay ay langit sa piling mo.
Aming ligaya na pag may mang-aapi,
Ang mamatay nang dahil sa iyo.

## Također pogledajte 
* Zastava Filipina

Kategorija:Državne himne
Allah Peliharakan Sultan

**Allah Peliharakan Sultan** (na malajskom "Allahu blagoslovi Sultana") državna je himna Bruneja. Napisao ju je Pengiran Haji Mohamed Yusuf bin Abdul Rahim, a komponirao Awang Haji Besar bin Sagap (1914-1988) 1947. godine. Usvojena je kao državna himna 1951. godine.

## Tekst 
Ya Allah lanjutkanlah Usia 
Kebawah Duli Yang Maha Mulia
Adil berdaulat menaungi nusa
Memimpin rakyat kekal bahagia
Hidup sentosa Negara dan Sultan
Ilahi selamatkan Brunei Darussalam

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://nationalanthems.me/brunei-allah-peliharakan-sultan/ 

Kategorija:Državne himne
Tavisupleba

**Tavisupleba** je nacionalna himna Gruzije, a u prijevodu znači Sloboda.

:*Chemi khatia samshoblo,*
:*Sakhate mteli kveqana,*
:*Ganatebuli mta-bari*
:*Tsilnaqaria Ghmerttana.*

:*Tavisupleba dghes chveni*
:*Momavals umghers didebas,*
:*Tsiskris varskvlavi amodis *
:*Da or zghvas shua brtsqindeba.*

:*Dideba tavisuplebas,*
:*Tavisuplebas dideba!*

Kategorija:Državne himne
Kategorija:Gruzija
Jana Gana Mana

**Jana Gana Mana** je državna himna Indije.

## Tekst himne 

Jana-Gana-Mana-Adhinayaka, Jaya He
Bharata-Bhagya-Vidhata
Punjab-Sindhu-Gujarata-Maratha-Dravida-Utkala-Banga
Vindhya-Himachala-Yamuna-Ganga
Uchchala-Jaladhi Taranga
Tava Subha Name Jage
Tava Subha Ashisha Mage
Gahe Tava Jaya Gatha.
Jana-Gana-Mangala Dayaka, Jaya He
Bharata-Bhagya-Vidhata,
Jaya He, Jaya He, Jaya He,
Jaya Jaya Jaya, Jaya He

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Državne himne
Kategorija:Indija
Bit

**Bit** je pojam koji se koristi u informatici, informacionoj tehnici i drugim srodnim naukama. Riječ je nastala od **bi**nary digi**t** i koristi se kao:

* Bit - memorijska jedinica

*Bit - jedinica za količinu podataka
*Bit - jedinica za informacioni sadržaj

Pojam je 1946. godine predložio matematičar John W. Tukey, po nekim izvorima možda čak i 1943. Oficijelno se pojam po prvi put pojavio 1948-te na prvoj strani poznatog djela *A Mathematical Theory of Communication* autora Claude Shannon.

U praksi se uglavnom koriste veće memorijske jedinice kao npr. bajt, megabajt, itd.
## Također pogledajte 
* Kbps

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Računarstvo
Cela

**Cela** (lat. *cella*; grč. *naos*) jest arhitektonski pojam za unutrašnju prostoriju u hramu napravljenih u stilu klasične arhitekture koji obično sadrži kultnu figuru posvećenu određenom božanstvu. Pored figure cela može sadržavati stol ili plintu za prihvatanje posvećenih darova.

Cela je obično jednostavna prostorija bez prozora četvrtastog oblika sa vratima ili ulaznim prolazom u sredini jednog od nižih zidova. U većim hramovima cela je podjeljena u dva ili tri hodnika podjeljenih sa stubištem. Cela također može imati *aditon*, unutrašnji prostor rezerviran za pristup samo sveštenicima (u religijama koji su imali sveštenički red) ili čuvarima hrama.

Hram Venere kojeg je izgradio Hadrijan u Rimu je imao dvije cele, obje zatvorene, u jednom peristilu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Klasična arhitektura
Kategorija:Arhitektonski izraz
Mljet

mini|desno|300px|Veliko jezero na Mljetu

**Mljet** je ostrvo u Jadranskom moru.

**Mljet** (lat. *Melita*, ital. *Meleda*) je osmi po veličini otok u Hrvatskoj, jedan od najvećih južnodalmatinskih otoka te ujedno najjužniji i najistočniji od većih hrvatskih otoka. Pripada dubrovačkom arhipelagu. Dug je 37&nbsp;km, a širok 3&nbsp;km. Jednako kao i danas, Mljet je svu svoju historiju gravitirao isključivo ovom području. Nalazi se u neposrednoj blizini Dubrovnika, Korčule, Elafitskih otoka, a od poluostrva Pelješca ga dijeli Mljetski kanal.

Zbog jednakog naziva u rimskim, a kasnije u spisima na latinskom jeziku, Mljet je kroz historiju vrlo često bio zamjenjivan otokom Maltom te se danas dvije svjetski poznate legende o brodolomima Homerovog Odiseja te sv. Pavla (bez obzira na navod u Djelima apostolskim 27.39-28.11 u kojem se nedvosmisleno kaže kako se brodolom dogodio dok su plovili Adriom i bez obzira što na Malti nikad nisu postojale zmije otrovnice, a na Mljetu su istrebljene dovođenjem mungosa) pripisuju većoj i svjetski poznatijoj Malti. Kao podsjetnik da bi drevna Ogigija mogao biti i Mljet, danas na otoku postoje Odisejeva špilja te hrid sv. Pavla kao i zavjetna crkvica u istočnom dijelu otoka. Jednako tako, bez obzira što hrvatski kinolozi i historičari veterine smatraju kako maltezer potječe s Mljeta, što priznaje većina kinoloških stručnjaka  koji se pozivaju na Kalimaha Kirenjanina, Plinija Starijega i Stjepana Bizantinca i to se danas češće pripisuje Malti.

Mljet je otok šarolikog životinjskog svijeta i izvornih šuma alepskog bora, bora pinije i hrasta crnike. Smatra se najpošumljenijim i najzelenijim hrvatskim otokom, čiji je zapadni dio zaštićen kao prvi jadranski nacionalni park, a istočni dio kao rezervat prirodnih rijetkosti.

Većih naselja na Mljetu nema naročito zbog loše ekonomske razvijenosti otoka što je rezultiralo permanentnim iseljavanjem mlađeg stanovništva. Stanovnici otoka Mljeta zovu se **Mljećani** i **Mljećke** (često se krivo navodi izraz *Mljećanke*). Prema popisu stanovnika iz 2001. godine, 99% stanovnika su Hrvati , 96% stanovnika su katolici  te su jedini otočani (uz stanovnike Elafita) koji govore štokavskim narječjem i to ijekavskim govorom.
## Historija 
Mljet je prvobitno bio pod bosanskom vlašću, ali je zbog dobrih i prijateljskih odnosa sa Dubrovnikom, predat Dubrovačkoj Republici. Jedno vrijeme je bio pod vlašću Mletaka.

## Geografija 
Upravno središte Mljeta je Babino Polje, a od ostalih naselja poznatija su: Polače, Pristanište, Pomena, Sobra. Sjeverozapadni dio otoka Mljeta je proglašen nacionalnim parkom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanični sajt

Kategorija:Ostrva u Hrvatskoj
*
Kategorija:Ostrva u Jadranskom moru
Bosanski ćilim

[mini|250px|Motiv sa sarajevske [Baščaršija|Baščaršije sa bosanskim ćilimom u pozadini]]
**Bosanski ćilim** je posebna vrsta ćilima, većinom orijentalnog izgleda koji predstavlja važnu kulturnu vrijednost kako Bošnjaka tako i ostalih naroda u Bosni i Hercegovini.

Bosna i Hercegovina je jedina evropska zemlja koja ima svoj, bosanski ćilim, kao osoben vid primijenjene, narodne, tradicijske likovnosti.

## Izgled 
Najobičnije bosanski ćilimi su crvene pozadine i imaju raznovrsne mustre po sebi. A na krajevima kocke u formi žaba na raznim pozadinama. Prisutna je i plava podloga za bosanske ćilime.

Bosanske ćilime krasi ljepota, bogata likovna ornamentika, kolorit. Bosanski ćilim spaja i uticaje dalekog Orijenta i autohtonih balkanskih elemenata.

Najpoznatiji je tzv. *begovski ćilim* koji je tkan više mjeseci. Kada bi ga završili, bio bi iznesen napolje, prema suncu i kroz njega nije smjela proći niti jedna zraka, što bi dokazivalo gustoću tkanja, kvalitet.

Za izradu ćilima koristila se vuna domaće ovce, a za bojenje uglavnom biljni sastojci. Od ukrasa uglavnom se koristila prava, cik-cak linija, trokut, romb, također i motivi iz flore i faune, rađeni veoma stilizovano.

## Uloga u kulturi 
Bosanski ćilim ima važnu ulogu u bošnjačkoj i bosanskoj kulturi. Prije su žene same pravile ove ćilime i često su davani kao pokloni, a skoro uvijek pokrivali podove starih bošnjačkih kuća.

U ilidžanskom naselju Vlakovo, otvorena je tkaonica bosanskih ćilima u želji da se sačuva i njeguje ćilim kao bosanskohercegovački brend.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Video o načinu pravljenja bosanskih ćilima 

Ćilim
Kategorija:Bosanskohercegovački brendovi
Santiago Calatrava

**Santiago Calatrava** (fonol.:*Santijago Kalatrava*; 28. juli 1951) je španski arhitekta čiji su radovi veoma popularni širom svijeta.

Calatrava je rođen 28. jula 1951. u Valenciji, Španiji, gdje je diplomirao na Arhitektonskom fakultetu i fakultetu umjetnosti i zanata. Po završetku studija 1975. godine upisao se u Švicarski federalni institut za tehnologiju (ETH) u Zürich-u, Švicarska gdje je studirao niskogradju. Od raznih arhitekata i stilova na Calatravu je naviše uticao rad Le Corbusier-a. Nakon završetka dvije doktorske disertacije, Calatrava se počeo baviti arhitekturom i inžinjeringom 1981.

Calatravin jedinstven i kreativan stil povezuje jasan arhitektonsko vizuelni stil koji harmonično djeluje sa čvrstim principima inžinjeringa. Njegov rad često rezultira u formama i strukturama koje se mogu naći u prirodi te se mogu definisati kao antropomorfne. Njegov rad je podigao standarde mnogim inžinjerima i projektantima mostova. Calatrava je dizajnirao veliki broj stanica za vozove koji su odisali bistrim, otvorenim i funkcionalnim prostorima.

Kategorija:Rođeni 1951.
Kategorija:Španski arhitekti
Kategorija:Biografije, Valencia
Kategorija:Živi ljudi
Bazilika Julija

mini|desno|250p|Mapa Rimskog foruma. Bazilika Julija u donjem lijevom uglu

**Bazilika Julija** (latinski:*Basilica Iulia*) je bazilika izgrađena na rimskom forumu na mjestu bazilike Sampronije pored Svetog puta. Bazilika je izgrađena u vrijeme kasne rimske republike od 54. p. n. e. za vrijeme vladavine Julija Cezara. Poslije toga je još dva puta restaurirana 12. n. e. i 284. n. e.

Bazilika je bila pravougaonog oblika 100 m široka i 49 m duboka. Centralni brod je bio okružen duplim redovima stubova i galerija (terasama) na sve četiri strane. U podstrehi su se nalazili prozori koji su propuštali prirodnu svijetlost u centralni brod. Vanjski zidovi su bili obloženi mramorom. Zidno ugrađeni dorski stubovi su uklopljavali lučne prolaze na lođama hodnika i na terasama. U kasnijoj dupuni na južnoj strani objekta bile su izgrađene poslovne radnje.

## Također pogledajte 
* Bazilika Emilija

Kategorija:Rimska Republika
Kategorija:Bazilika
Bazilika Emilija

mini|desno|300p|Bazilika Emilija, crtež
**Bazilika Emilija** (latinski:*Basilica Aemilia*) je bazilika izgrađena 176. p. n. e. od strane Marcus Aemilius Lepidus-a po kojem je i dobila ime i Marcus Fulvius Nobilior-a za vrijeme Rimske republike. Bazilika je potpuno rekonstruisana 34. p. n. e., te ponovno popravljena nakon požara 14. p. n. e. i 22. n. e. Bazilika Emilija se smatrala jednom od najljepših građevina u Rimu. Koristila se za trgovinu na sjevernoj strani rimskog foruma. Na mramornom podu se i danas mogu vidjeti zeleni odrazi istopljenih bronzanih novčića koji su se otopili kad je Rim napadnut i zapaljen 410. n. e.

Bazilika je bila je oko 94 m široka i 24 m duboka. Imala je duple paralelne hodnike koji su se protezali od zapada prema sjeveru od centralnog broda te jedan hodnik od istoka prema jugu sa druge strane centralnog broda. Red trgovina je bio na južnoj strani okrenut prema rimskom forumu. Bazilika je također imala i dvospratni balkon.

## Također pogledajte 
* Bazilika Julija

Kategorija:Rimska Republika
Kategorija:Bazilika
Ramazanski bajram

**Ramazanski bajram** (; *Eid al-Fitr*) islamski je praznik koji se obilježava nakon zadnjeg dana ramazanskog posta, a traje tri dana.

Ramazan je jedan od posebnih mjeseci u islamu. Jedna od pet temeljnih dužnosti svakog muslimana jest i post koji se provodi u ovom mjesecu. Tokom svih dana ramazana muslimani se moraju uzdržavati od hrane, pića i spolnog odnosa sa svojim suprugama, i to od zore, pa do zalaska Sunca. Po isteku ovog mjeseca, u islamskom kalendaru, Ramazanski bajram pada na prvi dan ševvala; ovo ne pada uvijek na isti gregorijanski dan, jer početak svakog lunarnog hidžretskog mjeseca varira ovisno o tome kada lokalni vjerski autoriteti ugledaju mladi mjesec (mlađak).

Ramazanski bajram ima poseban namaz koji se sastoji od dva rekata koji se obično obavljaju na otvorenom polju ili u velikoj dvorani. Može se izvoditi samo u džematu i sadrži šest dodatnih tekbira (podizanje ruku do ušiju dok se uči tekbir, govoreći "Allahu ekber", što znači "Bog je najveći"). U hanefijskoj školi sunitskog islama, postoje tri tekbira na početku prvog rekata i tri neposredno prije ruku'a u drugom rekata. Druge sunitske škole obično imaju 12 tekbira, slično podijeljenih u grupe od sedam i pet. U šiitskom islamu, namaz ima šest tekbira u prvom rekatu na kraju Tilawe, prije rukuʿa, i pet u drugom. U zavisnosti od pravnog mišljenja lokaliteta, ovaj namaz je ili farz (فرض, obavezan) ili mustehab (vrlo preporučeno). Nakon namaza, muslimani slave Ramazanski bajram na različite načine, pri čemu je hrana centralna tema, što prazniku daje i nadimak "Slatki Bajram" ili "Praznik šećera".

Prvi dani (oba) Bajrama su dani kad post nije dozvoljen.

## Historija 
Bajrami su propisani hadisom Muhammeda, a prenosi ga Enes ibn Malik, hadis glasi ovako: "Kad je Allahov Poslanik, s. a. v. s., stigao u Medinu, njeni stanovnici imali su svoja dva dana u kojima su igrali i zabavljali se. Upitao je: 'Koji su ovo dani', pa su mu rekli: 'Mi smo ih proslavljali u džahilijjetu (predislamskom periodu).' Allahov Poslanik, s. a. v. s., tada im reče: 'Zaista vam je Allah zamijenio te dane boljima: danima Kurban-bajrama i Ramazanskog bajrama.'"

## Adabi (bonton) 
Na dan oba bajrama preporučene su izvjesne stvari, a koje doprinose obilježavanju posebnosti ovih dana kao praznika. Lijepo je:
* prije odlaska na Bajram namaz okupati se
* jesti prije ramazanskog bajram-namaza (neparan broj hurmi ili nešto drugo ako hurmi nemamo), a na Kurban-bajram jesti tek poslije namaza (i lijepo je da to bude kurbansko meso)
* učenje tekbira na putu u džamiju i u njoj
* čestitanje
* oblačenje najljepše odjeće, mirisanje i ukrašavanje
* odlazak u džamiju jednim putem, a povratak drugim
* posjetiti rodbinu i prijatelje (zijaret).

Tradicionalna jela u Bošnjaka za Bajram su baklava, hurme, sarma, dolma i mnogo drugih tradicionalnih jela.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Kurban-bajram
mini|Ramazanski Bajram namaz u Skenderiji 2014.

Kategorija:Islam
Kategorija:Bajram
Kategorija:Islamski praznici
Kategorija:Vjerski praznici
Kategorija:Slatka jela
592.

Godina **592.** (**DXCII**) bila je prijestupna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. Oznaka 592. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
## 592. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Kršni zavičaj

**Kršni zavičaj** (KZ) je revija godišnjeg ciklusa izlaženja kojeg uređuju bosanskohercegovački franjevci uz brojne saradnike. 

## Historija 
Zbornik je počeo izlaziti 1971. u Drinovcima kao polugodišnjak (registriran je kao zbornik revijalnih tekstova pod rednim brojem 449 u Registru javnih glasila tadašnjeg Republičkog komiteta za informacije u Sarajevu). Prvih nekoliko brojeva umnoženo je rotostrojem i namijenjena mu je funkcija župskog glasila, no KZ uskoro prerasta unaprijed zacrtanu misiju. Danas je uredništvo KZ-a smješteno na Humcu, župi u neposrednoj blizini Ljubuškog.

Zbornik je osobit jer je u mnogome dao doprinos u opismenjivanju i osuvremenjivanju stanovništva zapadne Hercegovine pa i tada brojnih iseljenih katolika iz tog kraja. Njegova osnovna zadaća u prvim godinama bila je održati vezu s iseljeništvom iz Hercegovine i odati počast vrijednim pojedincima i grupama unutar vjerničke zajednice (npr. za pomoć pri izgradnji infrastrukture, vjerskih ili objekata od velike društvene vrijednosti za zajednicu).

## Sadržaj 
Kršni zavičaj formalno je podijeljen u tri dijela: Prošlost, Sadašnjost i Budućnost. U prvom dijelu zbornik podsjeća na važne historijske događaje i ličnosti iz prošlosti Bosne i Hercegovine i Hrvata katolika. U dijelu Sadašnjost opisuju se aktualna zbivanja po župama te vijesti iz života Katoličke crkve. U posljednjoj rubrici naglasak je na temama iz savremenog života (poput pitanja prava djeteta, pitanje pobačaja, ovisnosti ili prava žena).
Nastanak i postojanje KZ-a usko je povezano s djelovanjem glavnog urednika zbornika fra Žarka Ilića, drinovačkog župnika u vrijeme nastanka zbornika.

Kategorija:Franjevci
27. august

**27. august / kolovoz (27. 8)** jest 239. dan godine po gregorijanskom kalendaru (240. u prestupnoj godini). Do kraja godine još je 126 dana.

## Događaji 
* 1896 – Englesko-zanzibarski rat.
* 1991 – Moldavija stekla nezavisnost od SSSR-a.
* 2013 – Otkriven neobični asteroid P/2013 P5, koji izgledom podsjeća na kometu sa šest repova.

## Rođeni 
### 18. vijek 
* 1770 – Georg Wilhelm Friedrich Hegel, njemački filozof

### 19. vijek 
* 1856 – Ivan Franko, ukrajinski pjesnik, pisac, društveni i književni kritičar
* 1874 – Alice Archenhold, njemačka astronomkinja
* 1887 – Charles Stewart Rolls, britanski automobilski dizajner i avijatičar, suosnivač, kompanije Rolls-Royce

### 20. vijek 
* 1908 – Lyndon B. Johnson, američki političar, 36. predsjednik SAD-a
* 1916 – Rade Marijanac, narodni heroj Jugoslavije
* 1939 – Nikola Pilić, jugoslavensko-hrvatski teniser i trener
* 1942 – Jorge Salas argentinski biatlonac
* 1964 – Anders Mannelqvist, švedski biatlonac
* 1976 – Carlos Moyá, španski teniser
* 1977 – Olga Nazarova, ruska i bjeloruska biatlonka
* 1979 – Ana Begić Tahiri, hrvatska glumica
* 1986 – Albulena Kryeziu, albanska glumica
* 1991 – Monika Hojnisz-Staręga, poljska biatlonka

## Umrli 
### 16. vijek 
* 1576 – Tizian, renesansni slikar

### 17. vijek 
* 1635 – Lope de Vega, španski dramatičar i reformator

### 20. vijek 
* 1916 – Petar Kočić, srpski književnik
* 1956 – Pelageja Šajn, ruska astronomkinja
* 1975 – Haile Selassie, posljednji etiopijski car

## Praznici 
* Dan nezavisnosti Moldavije

## Vanjski linkovi 
* Na današnji dan (27. august), *BBC.co.uk* 
* Na današnji dan (27. august), *nytimes.com* 

august027
Mila rodino

**Mila Rodino** (; ) jest nacionalna himna Bugarske. Bazira se na muzici i tekstu pjesme "Gorda Stara planina", koju je napisao Cvetan Radoslavov nakon što je otišao u Srpsko-bugarski rat 1885. Kao himna usvojena je 1964.

## Tekst himne 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Državne himne
Kategorija:Muzika u Bugarskoj
Kategorija:Politika Bugarske
Fedora Core

**Fedora Core** je Linux distribucija, nastavak linije proizvoda Red Hat Linux. Nekada je kompanija Red Hat imala dvije linije proizvoda: Red Hat Linux, namjenjenu kućnim i manjim profesionalnim korisnicima, te liniju proizvoda Red Hat Enterprise Linux koja i danas postoji, a namjenjena je prije svega velikim profesionalnim korisnicima. Distribucija Fedora Core je vrlo svjež proizvod, ništa manje stabilan od prethodnika, sa vrlo velikom korisničkom bazom, kvalitetnom podrškom zajednice te je idealan za računarske entuzijaste, kućne korisnike i servere. Kompanija Red Hat je donijela promjenu poslovnog modela nakon izlaska Red Hat Linux 9. Razloga takvoj radikalnoj promjeni poslovnog modela je nekoliko:

* Povećanje kvalitete usluge velikim poslovnim korisnicima,
* Dinamičniji razvoj te kvalitetnija testiranja svojih tehnologija kroz distribuciju Fedora
* Mjera opreza od sudskih tužbi zbog zakona o softverskim patentima.

Nove verzije Fedora Core distribucije izlaze svakih šest do osam mjeseci.

## Vanjski linkovi 
* Službena web stranica 
* Forum 
* Fedora Core 5 (standardni install imidž) 
* Fedora Core 5 instalacija - video  
* Fedora Office - video  
* Podsekcija na forumu ULK BiH 

Kategorija:Linux distribucije
Red Hat Enterprise Linux

**Red Hat Linux** je Linux distribucija koju je jako lagano instalirati. Preporučuje se korisnicima koji se žele upoznati sa Linuxom na što jednostavniji način. Kao i SUSE i ova distribucija ima nešto po čemu je prepoznajemo, a to je aplikacija *Linuxconf*, pomoću kojeg se može konfigurisati čitav sistem. Red Hat Linux je dugo vremena bila jedna od najprodavanijih distribucija u svijetu. Iz RedHat-a je nastala distribucija Fedora. Red Hat je nastao 1994. godine, i tada je bio prva distribucija koja je koristila RPM pakete. Red Hat Linux 9, finalna verzija, završila je s izdavanjem 30. aprila 2004, a Fedora Core, koji je proizašao iz Red Hata, nastavlja sa razvojom.

## Vanjski linkovi 
*Službena web stranica
*Red Hat dokumentacija
*Fedora Project
* Podsekcija na forumu ULK BiH 

Kategorija:Linux distribucije
Shaka Zulu

mini|Shaka

**Shaka** (rođen oko 1787. u blizini današnjeg mjesta Melmoth; umro 22. septembra 1828.) također poznat kao **Shaka Zulu** ili **Shaka ka Senzangakhona** (sin Senzangakhona) je bio poglavica Zulu plemena. On je od jednog malog klana uspio da stvori moćno pleme i da vlada velikim dijelovima današnje Južne Afrike.
Smatra se najvećim poglavicom plemena Zulu.Njegovo pleme danas obitava na području Južne Afrike.
Jedini su uspjeli pobijediti gramzive Britance u borbi za njihovu zemlju.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Vladari
Kategorija:Južnoafrička Republika
Slavoj Žižek

**Slavoj Žižek** slovenski je kulturni kritičar, filozof, i psihoanalitičar. Radi kao profesor sociologije i filozofije na Univerzitetu u Ljubljani i kao međunarodni direktor Birkbeck Instituta za humanističke nauke Univerziteta u Londonu. Autor je mnogih djela o Jacquesu Lacanu, Alfredu Hitchcocku, globalizaciji, postmodernizmu, marksizmu, političkoj filozofiji, psihoanalizi, kontinentalnoj filozofiji, kulturologiji, filmskoj kritici, hegelijanizmu i teologiji.
Godine 1989. Žižek je objavio svoj prvi tekst na engleskom jeziku, The Sublime Object of Ideology, u kojem se udaljio od tradicionalne marksističke teorije kako bi razvio materijalističku koncepciju ideologije koja se u velikoj mjeri oslanjala na psihoanalizu Jacquesa Lacana i hegelijanski idealizam. Njegov rani teorijski rad postao je sve više eklektičan i politički tokom 1990-ih godina, gdje se često bavio kritičkom analizom različitih oblika popularne kulture čineći ga popularnom figurom akademske ljevice. Kritičar kapitalizma, neoliberalizma i političke korektnosti, Žižek sebe naziva političkim radikalom, a njegov rad okarakteriziran je kao izazov ortodoksiji političke desnice i socijalno-liberalnih univerziteta.

Žižekov neobični (idiosinkratski) stil, popularni akademski radovi, česta izdanja časopisa i kritička asimilacija visoke i niske kulture stekli su međunarodni uticaj, kontroverzu, kritiku i značajnu publiku izvan akademskih krugova. U 2012. godini, američki časopis Foreign Policy (bos. Spoljna politika) je Žižeka uvrstila na listu 100 najvažnijih globalnih mislilaca, nazvavši ga "filozofskom zvijezdom", dok je na drugim mjestima nazvan "Elvisom kulturne teorije" i "najopasniji filozof na Zapadu". Žižekovo djelo zabilježeno je 2005. godine u dokumentarnom filmu "*Žižek*". Osnovan je i časopis "*International Journal of Žižek Studies*" da upozna širu publiku sa njegovim radom.

## Djela 
* Trinaest puta Lenjin
* Sublimni objekt ideologije
* O vjerovanju

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Savremena filozofija
* Jacques Lacan

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Slavoj Žižek  European Graduate School   

Kategorija:Slovenski filozofi
Kategorija:Biografije, Ljubljana
Kategorija:Članovi SAZU
Kategorija:Rođeni 1949.
Kategorija:Živi ljudi
Tux

mini|desno|"Kristalizirani" Tux
**Tux** je naziv za službenu maskotu Linux kernela. Tux, kojeg je kreirao Larry Ewing 1996. godine, je malo deblji pingvin koji izgleda zadovoljno i nasmiješeno. Koncept Linux maskote koja liči na pingvina je smislio Linus Torvalds. Tux je dizajniran zbog Linux takmičenja. Neke slike koje su napravili takmičari se mogu naći ovdje . Pobjednički logo je bio logo koji je kreirao Larry Ewing koristeći GIMP (besplatni Open Source program). Linus Torvalds je tražio nešto zanimljivo što bi asociralo na Linux, te je izabrao maskotu pingvina koji zadovoljno sjedi. Tux je popularniji od maskote GNU projekta koji predstavlja životinju sa rogovima. Tux je također zvijezda igre **Tux Racer**, u kojoj Tux mora izbjeći razne prepreke da bi došao do kraja igre. U nekim Linux distribucijama, Tux se može naći na *boot* ekranu. Neki korisnici Linuxa misle da je naziv Tux došao kao skraćenica za **T**orvalds **U**ni**X**, što nije tačno. 
Tux je također i ime jednog Linux web servera.
mini|desno|Pax Tux
## Igre u kojima se pojavljuje Tux 
* BankiZ!
* Black Penguin, igra slična Q*Bert
* ClanBomber
* Defendguin
* Fall (videoigra)
* Freedroid RPG
* Frozen Bubble, popularna igra puzli bazirana na igri Puzzle Bobble
* IceBreaker
* Open Racer, arkadna igra bazirana na igri Tux Racer
* Penguin Bounce, 
* Pingus, igra slična Lemmings
* PPRacer, ledena arkadna igra
* Slune, 3D arkadna igra
* Snowball Surprise: Adventures in Avatarctica
* SuperTux, igra slična popularnoj strategiji Mario
* SuperTuxKart, arkadna igra bazirana na TuxCart-u
* TappyTux 
* Tuxigloo
* TuxKart, arkadna igra
* Tux-n-Run
* Tux, of Math Command 
* TuxMathScrabble 
* Tux Paint, program za crtanje namijenjen djeci
* Tux Picross 
* Tux the Penguin - A Quest for Herring, 
* Tux Racer, arkadna igra
* TuxTyping 
* Tux vs Clippy 
* XPenguins 
* XTux
* Tux on the Run, arkadna igra

Kategorija:Linux
Linus Torvalds

**Linus Benedict Torvalds** (rođen 28. decembra 1969. godine, Helsinki, Finska) jeste kreator Linux kernela. Linus je, inspirisan Minix-om, kojeg je napravio Andrew Tanenbaum, napravio operativni sistem sličan Unix-u, kojem je dao ime Linux. On je 1991. godine objavio prvu zvaničnu verziju Linux kernela, 0.01. Danas je vrlo poznat i programira i dalje. Bio je zaposlen u firmi **Transmeta** ali se o njegovom poslu nije znalo dosta.

## Vanjski linkovi 
* Osobna stranica Linusa Torvaldsa  

Kategorija:Linux
Kategorija:Biografije, Helsinki
Kategorija:Rođeni 1969.
Kategorija:Živi ljudi
Knoppix

**Knoppix** je Linux distribucija, koja se pokreće pomoću takozvanog Live-CD-a (*boot* CD koji sadrži funkcionalni operativni sistem na sebi; koristi se obično u prezentacijske svrhe) i koja dolazi sa KDE grafičkim okruženjem (GUI), **OpenOffice** uredskim alatima, **Gimp** uređivačem slika, Mozilla web preglednikom, **Xchat** IRC klijentom, **Gaim** *instant messengerom* i puno drugih programa.
Knoppix je baziran na Debian distribuciji Linux operativnog sistema.

## Verzije 
*3.1 izdata 19. januara 2003.
*3.2 izdata 26. jula 2003.
*3.3 izdata 16. februara 2004.
*3.4 izdata 17. maja 2004.
*3.6 izdata 16. augusta 2004.
*3.7 izdata 9. decembra 2004.
*3.8.2 	izdata 12. maja 2005.
*3.9 izdata 1. juna 2005.
*4.0 izdata 22. juna 2005.
*4.0 ažurirana 	16. augusta 2005.
*4.0.2 	izdata 23. septembra 2005.
*5.0 izdata 25. februara 2006.
*5.0.1 izdata 2. juna 2006.

## Vanjski linkovi 
*Službena webstranica Knoppixa 
*Knoppix web stranica  
*Osobna stranica Klausa Knoppera 
*Knoppix.net 
*Knoppix Wiki 
*Engleski forum 
*Knoppix 4.0 video  

Kategorija:Linux distribucije
Internet Relay Chat

**IRC** je skraćenica za *Internet Relay Chat* - doslovni prijevod je "razgovor putem Interneta", koji je nastao 1988. godine. Kao što postoje serveri web stranica (npr. Apache ili IIS), tako postoje i IRC serveri, na koje se korisnici spajaju putem IRC klijenata, biraju *kanal* ili kanale koje će koristiti, te potom komuniciraju s ostalim korisnicima IRC-a koji se nalaze na istom kanalu.
IRC je otvoreni protokol koji koristi TCP i (rijetko) SSL, svojedobno se koristio samo port 6667, dok se danas koristi raspon portova od 6665 do 7000.

## IRC klijenti 
Dugo vremena najpopularniji Windows klijent je bio **mIRC**.

Mali spisak *freeware* Windows IRC klijenata:
* Visual IRC
* XiRCON
* IceChat

Popis Linux IRC klijenata:
* ircII
* BitchX
* X-Chat

Mac OS IRC klijenti:
* Colloquy
* Newspeak
* Snak
* X-Chat Aqua
* Ircle
* irssix

Već dugo moguća je razmjena datoteka putem IRC-a, ponekad se to koristi kao alternativa *peer to peer* razmjeni datoteka putem Interneta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Internetski servisi
Bash

**Bash** (Bourne-Again Shell) je *shell* u nizu mnogo Linux shell-ova. Baziran je na originalnom Bourne Again shell-u koji je napisao Stephen Bouren, tadašnji zaposlenik u Bell laboratorijama. Bash je shell koji se koristi na skoro svim Linux distribucijama te na Mac OS  operativnom sistemu, i na većini sistema koji su bazirani na Unix-u. Također postoji verzija za Microsoft Windows operativni sistem.

## Vanjski linkovi 
*GNU Bash web stranica 
*GNU stranica za GNU Bash 
*[ftp://ftp.cwru.edu/pub/bash/FAQ Bash FAQ] 
*Bash 3.0 
*GNU Bash priručnik 

Kategorija:Linux
Reichstag

mini|300px|Reichstag

**Reichstag** je bio parlament Svetog Rimskog Carstva Njemačkog naroda, Sjeverne Njemačke Konfederacije, i Nacističke Njemačke sve do 1945. Danas se njemački parlament zove Bundestag, iako se sama zgrada parlamenta još uvijek zove Reichstag, i nalazi se u glavnom gradu Njemačke, Berlinu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Berlin
Kategorija:Historija Njemačke
Kategorija:Građevine i strukture u Njemačkoj
Klara Hitler

**Klara Hitler**  (12. august 1860 – 21. decembar 1907) bila je majka Adolfa Hitlera.

Bila je kćerka Johanna Pölzla i Johanne Hiedler i rođena je u selu Spital, u Austrijskom Carstvu, u kući broj 37, koja se nalazila odmah do kuće gdje je odrastao njen budući suprug Alois Hitler, pod skrbništvom njenog djeda.

## Također pogledajte 
* Adolf Hitler

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Biografije, Spital
Kategorija:Rođeni 1860.
Kategorija:Umrli 1907.
KDE

**KDE** (*K Desktop Environment*) jeste prvo grafičko okruženje u svijetu operativnih sistema koja je u potpunosti prevedeno na bosanski jezik. Projekat je nastao 1995, a trenutno je u verziji 4.2.3. (6. maj 2009) 
KDE je danas najkorišteniji UNIX/BSD/Linux desktop zbog svog izgleda, mogućnosti prilagodbe svakom korisniku, nije previše hardverski zahtjevan, a u sklopu KDE projekta napisani su mnogi kvalitetni programi.
Čak je i Microsoft koristio KDE dizajn za svoje operativni sistem Windows Vista. Upotrebu KDE desktopa podržava i Linus Torvalds, izvorni tvorac Linux kernela.

## Maskota KDE-a 
Maskota KDE-a se zove **Konqi**. Njegova izvedba u ženskom spolu se naziva **Katie**.

Datoteka:KDE logo.svg|Logo KDE grafičkog okruženja
Datoteka:KDE Mascot Konqi by Tyson Tan.png|Konqi je ime maskote KDE projekta.
Datoteka:KDE Mascot Konqi with KDE Oxygen logo.png|Ovo je još jedna njegova slika.
Datoteka:KDE Women mascot Katie for KDE development applications.png|Njegova izvedba u drugom spolu, Katie, je maskota projekta **KDE Woman**. 

Kategorija:Linux
Eva Braun

**Eva Anna Paula Braun** (6. februar 1912-30. april 1945) bila je dugo životna saputnica (i supruga na jedan dan i jednu noć) Adolfa Hitlera.

Rođena je u Münchenu. Bila je kćerka školskog učitelja. Obrazovala se na poslovnoj školi, ali je uvijek bila posvećena atletici i bavljenju sportom. Nekoliko mjeseci je radila kao recepcionista u bolnici, i onda je prihvatila posao kao lični asistent nacističkog fotografa Heinricha Hofmanna. Tu je srela Hitlera 1929. godine i zaljubila se u njega na prvi pogled. Gurnula mu je ljubavno pismo krišom u džep. On joj se predstavio kao "Herr Wolf" (to je ime Adolf Hitler koristio u počecima svog politčkog života iz bezbjednosnih razloga). Svojim prijateljicama ga je opisala kao "ljubaznog čovjeka u godinama, sa smiješnim brkovima i velikim šeširom". I Adolfova i Evina porodica su bili protiv veze. Hitler se je zagledao u nju nakon što se njegova nećakinja Geli Raubal, kćerka njegove polusestre u koju je bio jako zaljubljen, ubila. Neki nagađaju da ju je Hitler lično ubio, a neki da ju je dao ubiti.

Eva je pokušala samoubistvo 1935. godine, zbog nesuglasica u vezi sa Adolfom Hitlerom.
Imala je jak uticaj na Hitlera, a neki historičari tvrde da su neke od najgorih ideja bile njene zamisli koje je priopćila Hitleru. Za vrijeme rata je živjela sa Adolfom i pomagala mu je u ličnim poslovima. Neki od nacista su je htjeli ukloniti, jer su je smatrali prevelikim rizikom za Treći Rajh. Kad je počela okupacija Berlina od Sovjetske Crvene armije, vrijeme je provodila zajedno sa njim u bunkeru.

Ubila se zajedno sa Hitlerom 30. aprila 1945. godine u bunkeru. Njeno tijelo je spaljeno zajedno sa tijelom Adolfa Hitlera.

## Reference 
## Literatura 
* Heike B. Görtemaker: *Eva Braun. Leben mit Hitler.* C. H. Beck, München 2010, .

## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Rođeni 1912.
Kategorija:Umrli 1945.
Kategorija:Biografije, München
Kategorija:Historija Njemačke
Bluetooth

100px|desno
**Bluetooth** je način spajanja na osobne bežične mreže.

Preko Bluetootha je moguće razmjeniti informacije između uređaja kao što su mobilni telefoni, laptopi, računari, printeri, digitalni fotoaparati i tako dalje. Bluetooth radi na principu radio tehnike, i namijenjen je za nisku potrošnju el. energije, te se zbog toga često koristi u manjim uređajima kao što su mobiteli. Frekvencija putem koje se odvija bežična komunikacija je 2,45&nbsp;GHz, a da bi se izbjegle smetnje na istoj frekcenciji Bluetooth protokol dijeli pojas frekvencije na 79 kanala (svaki 1&nbsp;MHz širok) i mijenja iste 1600 puta u sekundi.

Verzije 1.1 i 1.2 Bluetootha su dostizali brzine do 723,1 kbit/s, dok se sa najnovijom 2.0 verzijom sa **Bluetooth Enached Data Rate** (EDR) tehnikom dosežu brzine do 2,1 Mbit/s. Tehnologija je veoma obećavajuća što pokazuje sve veći postotak uređaja koji iskorištavaju Bluetooth za razmjenu podataka.

**Bluetooth** je dobio naziv po Haraldu Plavozubom (*eng. Harold Bluetooth*) koji je bio poznat po svojim mogućnostima diplomatskih pregovora, gdje često uspjevao da napravi razumijevanje i komunikaciju između više strana. Zbog toga je izabrano njegovo ime da simbolizira protokol i njegov cilj koji je zapravo da se uspostavi zajednički WPAN komunikacioni standard.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.bluetooth.com/
* https://www.bluetooth.org/en-us/specification/adopted-specifications

Kategorija:Bežično umrežavanje
Kategorija:Nizozemski izumi
Kategorija:Švedski izumi
EISA

mini|lijevo|150p|EISA utor
**EISA** (**E***xtended* **I***ndustry* **S***tandard* **A***rchitecture*) je sabirnica za stare IBM-nalik računare. Predstavljen kasno 1988 godine kao odgovor na IBM-ovu MCA i PS/2 seriju. EISA je 32 bitna sabirnica, a mogla je udomiti i XT i ISA ploče, dok joj procjenjena brzina bila oko 20 MB/s. Najviše uspjeha je imala na zahtjevnom serverskom tržištu, tako da su većina EISA kartica bile SCSI ili mrežne kartice. Pojavom VESA i PCI standarda, EISA se prestaje koristiti. 

mini|100p|Detaljna shema EISA sabirnice

## Također pogledajte 
* MCA
* Peripheral Component Interconnect
* Accelerated Graphics Port
* PCI Express
* PC kartica
* USB

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.computer.org/publications/tech-news/trends/graphics-bus-wars

Kategorija:Sabirnica
IrDA

mini|desno|150px|IrDA preko USB-a
**IrDA** (**I***nfrared* **D***ata* **A***ssociation*) je protokol za kratkometražne prijenose podataka čiji se prenos vrši preko infracrvene svjetlosti. Najčešće se koristi u laptopima i mobitelima. IrDA je skup specifikacija koje uključuju i IrPHY, IrLAP, IrLMP, IrCOMM, Tiny TP, IrOBEX, and IrLAN. Nedostatak prijenosa preko infracrvene svjetlosti je ta što je potrebna direktna optička vidljivost između dva izvora, dok je brzina obično manja nego kod ostalih načina bežičnog povezivanja (kao što je Bluetooth).
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.irda.org/ službena web stranica (en)
* http://www.deviceforge.com/news/NS7351692307.html Najnoviji razvoj (en)

Kategorija:Bežično umrežavanje