Ostava iz Srebrenika

**Ostava iz Srebrenika** je grupa arheoloških nalaza iz kasnog bronzanog doba pronađena u naselju Rapatnici, općina Srebrenik, Bosna i Hercegovina. To je područje doticaja ravničarskih dijelova južne Posavine s najsjevernijim planinskim lancem u ovom dijelu Bosne.

Kultura polja sa urnama je porijeklom iz srednjeg Podunavlja, odakle se vojnim pohodima praćenih seobama raširila na porječje Drave i Save, istočni dio Balkanskog poluostrva, Apeninsko poluostrvo i srednju Evropu. Dolinama desnih pritoka Save: Bosne, Vrbasa, Une i Kupe zauzela je i dijelove Bosne i Hrvatske. Dalmacija, Hercegovina, istočna Bosna, Crna Gora i Albanija nisu osjetile ovu najezdu.
 
## Nalazi 
Predmeti su slučajno pronađeni 2016. god. prilikom kopanja humusa na padini brda. Ukupno je 124 predmeta bilo ukopano u jamu,  bez dokaza o postojanju bilo kakve konstrukcije. Naknadno je pronađena još 26 predmeta. Općina Srebrenik otkupila je sve pronađene predmete koji se trenutno čuvaju u JU Centar za kulturu i informisanje. Radi se  o velikoj ostavi miješanog sastava iz kasnog bronzanog doba Bosne i Hercegovine. U najvećoj mjeri prisutni su srpovi s jezičastom drškom za dešnjake koji su vrlo dobro očuvani i u pravilu ukrašeni.
 
Nalazi se mogu podijeliti u 5 kategorija: oružje, oruđe, nakit, limovi i bronzana sirovina (ingoti), raspoređenih u nekoliko tipoloških skupina, ukupne težina 20,749&nbsp;kg:
* ulomak rukohvatne ploče punokovinskog mača, visoko postavljenih ramena, s jednom zakovicom i sa sačuvanim utisnutim ukrasom spirale, usporednih linija i punktiranih tačkica. S obzirom na te elemente približava se mačevima s punokovinskom drškom s tri rebra, ili tipu Erlach (Erding) ili tipu Schwaig, koji u oba primjera predstavlja do sada njihov najjužniji nalaz.
* 3 vrha koplja 
* 1 fragmentirani nož s trnastom drškom 
* ulomak noža s jezičastom drškom, koji se uspoređuje s noževima tipa Matrei – Mühlau
* 11 tuljastih sjekira 
* 10 ulomaka tuljastih sjekira 
* 1 sjekira sa prema tjemenu podignutim zaliscima, tipa Haidach, karakterističnu za stariju fazu kulture polja sa urnama u sjevernijim ostavama alpske i južnopanonske regije  
* 37 srpova s jezičastom drškom 
* 28 ulomaka srpova s jezičastom drškom 
* ulomak pile 
* 7 narukvica/nanogvica 
* 4 ulomka narukvice/nanogvice i torkves 
* fibula u obliku violinskog gudala 
* 2 ulomka brončanih limova 
* 42 veća i manja ingota i komada bronce.

Velike ostave miješanog sastava s najvećom zastupljenošću srpova i ingota česte su i karakteristične za karpatsko-panonski obrtnički krug, pogotovo sjevernije Posavine s kojim je regija Srebrenika prirodno i direktno komunicirala dolinom rijeke Tinje, odnosno s II. horizontom ostava (Veliko Nabrđe) u sjevernoj Hrvatskoj i s II. fazom ostava na teritoriji Srbije. U tom smislu, vremenski je dobro sinkronizirana s Ha A1 stepenom srednjoevropske periodizacije 13. i 12. stoljeća pne. i to je vrijeme osnivanja naselja Urnenfelder kulture (Kultura polja sa urnama).

Ostava iz Srebrenika (Rapatnica) izuzetno je vrijedan prilog arheološkoj topografiji sjeveroistočne Bosne, gdje je poznato desetak nalaza ostava – od Novog Grada kod Odžaka, Vidovice, zatim Boljanića, Monja i Pašalića kod Gračanice, sve do Bokavića kod Lukavca. Evidentirane su sredinom prošlog stoljeća, ali su podaci o njihovim nalascima vrlo šturi, a do muzejskih su zbirki uglavnom dospjele u krnjem obliku i sastavu.

Kao najveća ostava zapadnog Balkana i današnje Bosne i Hercegovine, srebrenička je ostava upravo zbog tačnih i potpunih nalazišnih podataka, kao i zbog reprezentativnog sadržaja, jedinstven nalaz u posljednjih 30-ak godina.
## Literatura 
## Reference 
Kategorija:Kultura polja sa urnama
Kategorija:Bosna i Hercegovina u vrijeme Ilira
Kategorija:Srebrenik