open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Komunalna privreda

**Komunalna privreda** je grana privrede koja se bavi komunalno-uslužnim djelatnostima. Njen osnovni zadatak je podmirivanje osnovnih potreba stanovništva u sredini u kojoj žive. Najrazvijenija je u gradskim sredinama. 
mini|Čišćenje ulice

Ova grana privrede obuhvata nekoliko sektora, tj. preduzeća:
* Vodovod i kanalizacija
* otvorene tržnice (pijace)
* groblja
* javna parkirališta
* održavanje stambenih jedinica
* gradsko zelenilo
* gradska čistoća

## Također pogledajte 
* Privreda

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Index to the Proceedings of the Institution of Municipal Engineers, from 1874
* 

## Literatura sa sh wiki
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd

Kategorija:Privreda
Kategorija:Komunalna privreda
Land art

[mini|desno|300px|[Robert Smithson, *Spiral Jetty*, 1970.]]
**Land art** umjetnički pravac u savremenoj umjetnosti 
koji se razvijao šezdesetih godina 20. vijeka u Americi. *Land art* napušta galerije i razvija monumentalne projekte u slobodnom prostoru i time ukida granice između ljudskog stvaralaštva i prirode. U *land artu* materijal oblikovanja postaje prirodan ili industrijski izmjenjen pejzaž. U zabačenim, nenastanjenim predjelima svijeta umjetnici su kopali jame (Michael Heizer), vukli po zemlji duge linije kredom (Walter de Maria) ili slagali na gomilu komadiće kamenja (Robert Smithson). Ova prolazna dokumentacija čovjekovog prisustva u praznom prostoru je čin protesta protiv izvještaćenosti modernog svijeta, protiv estetike metala i protiv "utilitarizma umjetnosti".

## Najpoznatiji umjetnici 
* Robert Smithson
* Michael Heizer
* Walter de Maria
* Richard Long
* Christo i Jeanne-Claude

## Vanjski linkovi 
* Monumental Land Art 

Kategorija:Umjetnički pravci
Kategorija:Umjetnost Zapada
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Banjoj Luci (privremena lista)

Ovdje se nalaze svi nacionalni spomenici Bosne i Hercegovine na području Banja Luke.  
 
* Ambijentalna cjelina, Ulica Mladena Stojanovića i Ulica Kralja Petra u Banjoj Luci;
* Banova palata u Banjoj Luci; 
* Banova zgrada uprave u Banjoj Luci; 
* Carska kuća u Banjoj Luci 
* Kapela Svetog Nikole Tavelića i groblje u Cerićima kod Ivanjske;
 
* Kapela i groblje Svetog Jakova u Debeljacima;
* Kapela Gospe Lurdske u Dervišima
* Česma - Marija Zvijezda - Filijalna crkva sv. Josipa 
* Čivčije - Motike - Kapela sv. Leopolda Bogdana Mandića 
* Gospodska ulica u Banjoj Luci 
* Groblje Bijeda u Barlovcima 
* Hipotekarska banka u Banjoj Luci; 
* Hotel Palas u Banjoj Luci, 
* Ivanjska - Župna crkva Uznesenja BDM i Župna kuća 
* Manastir Svetog Ilije u Krupi na Vrbasu, 
* Marija Zvijezda - Kapela i groblje sv. Ive 
* Ojdanića Brdo - Barlovci - Kapela sv. Križa 
* Kapela na Fratarskome groblju u Petričevcu; 
* Župni pastoralni centar u Presnačama;
* Filijalna crkva sv. Ilije u Priječanima; 
* Arheološko nalazište u Ramićima; 
* Rebrovac - Presnače - Filijalna crkva sv. Joakima i Ane i groblje 
* Rekavice - Kapela 
* Samostan sestara Milosrdnica sa školom 
* Sargovac - Petričevac - Filijalna crkva 
* Sokolska kuća u Banjoj Luci; 
* Stara srpska osnovna škola u Banjoj Luci 
* Selo i krajolik u Stričićima; 
* Temelji franjevačkog samostana Greben u Krupi na Vrbasu; 
* Gospina kapelica u Petričevcu; 
* Valentići - Ivanjska - Kapela Rođenja BDM i groblje 
* Visoka Glavica - Ivanjska - Groblje i filijalna crkva sv. Roka 
* Vučica Gaj - Ivanjska - Kapela Kristova Uzašašća i groblje 
* Vujnović - Petričevac - Filijalna crkva 
* Zvečaj - Ostaci starog grada i utvrda; 
* Ćelanovac - Motike - Kapela sv. Roka 
* Župna crkva Pohoda BDM 
* Župna crkva Svetog Vida u Barlovcima

## Reference
Benedict Cumberbatch

**Benedict Cumberbatch** engleski je filmski, televizijski i pozorišni glumac. Njegove najpoznatije uloge su Stephen Hawking u BBC-jevoj drami *Hawking* (2004), William Pitt u historijskom filmu *Amazing Grace* (2006), Stephen Ezard u mini seriji *The Last Enemy* (2008), Paul Marshall u *Okajanju* (2007), Bernard u *Small Island* (2009), Sherlock Holmes u modernoj BBC-jevoj adaptaciji *Sherlock* (2010), Peter Guillam u špijunskom trileru *Tinker Tailor Soldier Spy* (2011), Alan Turing u *Igri imitacije i kao Dr. Strange* *u Avengers: Infinity War* *i Avengers: Endgame*

## Filmografija 
### Film 
### Televizija 
## Također pogledajte 
* Spisak glumaca koji su glumili Sherlocka Holmesa

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1976.
Kategorija:Britanski glumci
Kategorija:Biografije, London
Kategorija:Živi ljudi
Zapadna Australija

**Zapadna Australija** () jest najveća savezna država Australije, površinom otprilike jednaka zapadnoj Evropi. Graniči sa Sjevernom teritorijom i Južnom Australijom.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Savezne države i teritorije Australije
Južna Australija

**Južna Australija** () jest australijska savezna država. Nalazi se na jugu kontinenta i graniči sa Zapadnom Australijom, Queenslandom, Sjevernim teritorijem, Novim Južnim Velsom i Victorijom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Savezne države i teritorije Australije
Kategorija:Južna Australija
Matilde Camus

**Aurora Matilde Gómez Camus** (Santander, Kantabrija Španija, 26. septembar 1919 – 28. april 2012) bila je španska pjesnikinja, koja je također pisao publicistiku.

## Djela 
* *Voces* (1969).
* *Vuelo de estrellas* (1969)
* *Manantial de amor* (1972)
* *Bestiario poético* (1973)
* *Templo del Alba* (1974)
* *Siempre amor* (1976)
* *Cancionero de Liébana* (1977)
* *Corcel en el tiempo* (1979)
* *Perfiles* (1980)
* *He seguido tus huellas* (1981)
* *Testigo de tu marcha* (1981)
* *Testimonio* (1982)
* *La preocupación de Miguel Ángel* (1982)
* *Tierra de palabras* (1983)
* *Coral montesino* (1983)
* *Raíz del recuerdo* (1984)
* *Cristales como enigmas* (1985)
* *Sin teclado de fiebre* (1986)
* *Santander en mi sentir* (1989)
* *Sin alcanzar la luz* (1989)
* *El color de mi cristal* (1990)
* *Tierra de mi Cantabria* (1991)
* *Amor dorado* (1993)
* *Ronda de azules* (1994)
* *Vuelo de la mente* (1995)
* *Reflexiones a medianoche* (1996)
* *Mundo interior* (1997)
* *Fuerza creativa* (1998)
* *Clamor del pensamiento* (1999)
* *Cancionero multicolor* (1999)
* *La estrellita Giroldina* (1999)
* *Prisma de emociones* (2000)
* *Vivir, soñar, sentir* (2005)
* *Cancionero de Liébana* (2006)
* *Motivos alicantinos*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Matilde Camus
** Alcantara Magazine "Numbers 159, 163, 165, 169, 172, 173 y 174"
** Alcantara Magazine "Numbers 178, 181, 182, 183, 185, 187, 188 y 192"
** Jesús Pindado "Critics on Matilde Camus Works"
** Centro de Estudios de la Reforma "Organization Chart" y "Newspaper Article"
** "Spanish Federation of Evangelic Entities in Spain" (Book concerning Protestantism)
** Alonso Zamora Vicente Library in Cáceres (Spain) "Libros en catálogo"
** Santander Harbour "Teacher's book"
** International Baptist Theological Seminary of the European Baptist Federation "New Books" (in English)
** "Joaquín Díaz Foundation"  (Dedicated Article)
** El diario montañés "2007-January-08", "2006-November-22", "2006-November-16" y "2006-September-09"(Newspaper articles)
** "Jesús Otero Museum" 
** "Gerardo Diego Foundation"
** "Cantabria after JM Salas"

Kategorija:Rođeni 1919.
Kategorija:Umrli 2012.
Kategorija:Biografije, Santander
Kategorija:Španski pisci
Kategorija:Španski pjesnici
Camus

* Albert Camus. (7. novembar 1913 – 4. januar 1960), francuski pisac i filozof.
* Matilde Camus, (Santander, Kantabrija, 1919), španska pjesnikinja.
Velika nagrada Bahreina 2012.

**Velika nagrada Bahreina 2012.** (službeno poznata kao **"2012 Formula 1 Gulf Air Bahrain Grand Prix"**) automobilska je utrka Formule 1 koja se održala 22. aprila 2012. na stazi Bahrain International Circuit u Sakhiru, u Bahreinu. Ovo je bila četvrta utrka u sezoni 2012. i 8. utrka za Veliku nagradu Bahreina. To je prva Formula 1, koja se vratila u Bahrein, nakon što je utrka u 2011. otkazana zbog anti-vladinih protesta. Utrka je podržana od GP2 Serija.

Vozač Red Bull Racinga Sebastian Vettel osvojio je prvu pol-poziciju u sezoni i ukupno 31. u karijeri; ostvario je svoju prvu pobjedu u sezoni. Drugo mjesto zauzeo je Kimi Räikkönen iz Lotusa, a treće mjesto osvojio je Romain Grosjean na drugom Lotusu.

## Treninzi 
### Prvi trening (petak)
### Drugi trening (petak)
### Treći trening (subota)
## Kvalifikacije (subota)
: Pastor Maldonado – kažnjen za 5 mjesta – zamjena mjenjača.
: Michael Schumacher – kažnjen za 5 mjesta – zamjena mjenjača.

## Utrka (nedjelja) 
## Rangiranje nakon utrke 
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je prvih 5 plasmana uključeno za obje tabele.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 22. pobjeda i 10. najbrži krug za Sebastiana Vettela;
* 1. podijum za Romaina Grosjeana.

### Konstruktori 
* 28. pobjeda za Red Bull Racing.

### Motor 
* 143. pobjeda za Renault.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Rezultati 1. treninga 
* formula1.com – Rezultati 2. treninga 
* formula1.com – Rezultati 3. treninga 
* formula1.com – Rezultati kvalifikacija 
* formula1.com – Rezultati utrke 
* stasf1.com – detalji utrke 

Kategorija:2012. u Bahreinu
Bahrein
2012
Prehrambena tehnologija

**Prehrambena tehnologija** je prema definiciji Instituta prehrambenih tehnologa (IFT) iz SAD–a (1964.) primjena nauke i inženjerstva u proizvodnji, preradi, pakovanju, distribuciji, pripremanju i upotrebi zdravstveno ispravne i nutritivno vrijedne hrane.

Temelji prehrambene tehnologije se bave funkcijom prehrane u životu, kao i cjelokupnim procesom proizvodnje različitim namirnica, koja odgovara fizikalno-hemijskim, mikrobiološkim i estetskim zahtjevima. Proučavaju se sastojci namirnica, njihova funkcija i važnost u prehrani, te potencijalne modifikacije i nutritivno popravljanje vrijednosti hrane. Cijela ova tehnologija je usko povezana sa nutricionizmom.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.mft.wur.nl/UK/ 

Kategorija:Ishrana
Kategorija:Tehnologija
Kategorija:Nauka o hrani
Fakultet islamskih nauka u Sarajevu

**Fakultet islamskih nauka u Sarajevu** (*FIN*) jeste visokoobrazovna institucija, članica Univerziteta u Sarajevu. Fakultet je osnovan 29. septembra 1977. godine pod imenom *Islamski teološki fakultet u Sarajevu*. 
Od 2013. godine Fakultet je punopravna članica Univerziteta u Sarajevu.
Trenutni dekan fakulteta je Mustafa Hasani.

## Historija 
mini|desno|300px|Ulaz Fakulteta islamskih nauka u Sarajevu
Osnovan je na temelju odluke Vrhovnog sabora i Vrhovnog islamskog starješinstva Islamske zajednice u SFRJ. Rijaset Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini preuzeo je prava osnivača. Fakultet je počeo je sa radom 29. septembra 1977. godine pod imenom *Islamski teološki fakultet u Sarajevu*. 
U akademskoj 1992/1993. godini teološkom odsjeku dodat i pedagoški, 1994/1995. godine na Fakultetu je otvoren i postdiplomski studij. Akademske 2002/2003. godine izvršena je temeljita reforma cjelokupnog dodiplomskog studja, uveden kreditni sistem i ustanovljene katedre. Snješten je u zgradi Fakulteta islamskih nauka u Sarajevu.

Fakultet je najstarija i najprestižnija institucija visokoškolskog islamskog obrazovanja u jugoistočnoj Evropi. Naslanja se na viševjekovnu tradiciju islamskog obrazovanja u Bosni i Hercegovini koja počinje sa podizanjem prvih džamija, tekija i prvih osnovnih škola (muallim-hana) u drugoj polovini XV vijeka, nastavlja sa izgradnjom medresa, hanikaha, škola daru-l-Kur'an i daru-l-hadis u XVI vijekui približava evropskim modelima obrazovanja preko Šerijatske sudačke škole, Alijje – višeg stepena Gazi Husrev-begove Medrese i Više islamske šerijatsko-teološke škole, u čijoj zgradi je smješten Fakultet.

## Studijski odsjeci 
Studij na Fakultetu islamskih nauka usklađen je prema bolonjskom principu i obavlja se u tri ciklusa.

Prvi ciklus studija (dodiplomski studij) organiziran je u tri studijska programa i u trajanju od 3 odnosno četiri godine:

* Islamska teologija (4 godine - 240 ECTS),
* Islamska vjeronauka i religijska pedagogija (4 godine - 240 ECTS) i
* Studijski program za imame, hatibe i muallime (3 godine - 180 ECTS).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

Kategorija:Islam
Kategorija:Fakulteti u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Stari Grad (Sarajevo)
Kategorija:Obrazovanje u Sarajevu
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 1977.
Kategorija:Fakulteti u Sarajevu
Kategorija:Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini
Lopta

thumb|desno|Lopta za vaterpolo
[thumb|desno|120px|Lopta za [rukomet]]
**Lopta** je okrugli, obično kuglasti, a ponekad i jajoliki objekt koji se koristi u razne svrhe. Koristi se u igrama s loptom, gdje tok igre prati stanje lopte dok se ona udara, šuta ili baca od strane igrača. Lopte se mogu koristiti i za jednostavnije aktivnosti kao što su hvatanje, igranje klikera ili žongliranje. Lopte ili kuglice izrađene od izdržljivih materijala se koriste u inženjerskim aplikacijama za proizvodnju ležaja s vrlo niskim trenjem, poznatijim kao kuglični ležajevi. Vatrena oružja koriste kamene i metalne kuglice kao projektile.

Iako se mnoge vrste lopti danas izrađuju od gume, lopta u gumenoj formi je bila nepoznata izvan Amerike sve do Kolumbovog otkrića Novog svijeta. Španci su bili prvi Evropljani koji su vidjeli poskakivanje gumene lopte (mada u solidnoj formi, a ne napumpane), koja se najviše koristila u srednjoameričkoj igri loptom. Prije Kolumbovog otkrića Amerike, lopte korištene u različitim sportovima u drugim dijelovima svijeta su izrađivane od drugih materijala, kao što su životinjske kože ili mjehuri, te punjene raznim materijalima.

Pošto je lopta jedan od ljudima najpoznatijih sfernih objekata, riječ "lopta" se često koristi kada se misli na neki predmet ili opisuje nešto što je sferično ili približno sferično. Riječ lopta u bosanskom jeziku također označava geometrijsko tijelo kuglu.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Kugla
* Nogometna lopta
* Košarkaška lopta

## Vanjski linkovi 
*  Riječ "lopta" na Wiktionary
Centralni univerzitet Čilea

**Centralni univerzitet Čilea** ( – UCEN) prvi je autonomni privatni univerzitet u Čileu, osnovan 9. 11. 1982. u čileanskom glavnom gradu Santiagu.

Univerzitet se sastoji od devet fakulteta, na kojima su između ostalog zastupljena dva doktorska studija, 23 master (magistarska) programa i 29 dodiplomskih studija.

Sjedište Univerziteta nalazi se u Univerzitetskom distriktu Santiaga, u blizini metro stanice Toesca, s dodatna četiri kampusa i sportskim centrima koji se nalaze u centru glavnog grada, što predstavlja više od 80.000 m2. Univerzitet također posjeduje i dodatna dva kampusa, i to u Antofagasti i La Sereni, na sjeveru Čilea.

Godine 2010. ovaj univerzitet osnovao je prvi državni *Community college* uz podršku *LaGuardia Community Collegea* iz New Yorka.

## Članice 
Univerzitet se sastoji od devet fakulteta i jednog koledža:
* Arhitektonski fakultet
* Edukacioni fakultet
* Fakultet društvenih nauka 
* Fakultet ekonomije i menadžmenta
* Fakultet inženjerstva
* Fakultet zdravstvenih nauka
* Fakultet za komunikacije
* Fakultet za politiku i upravu
* Pravni fakultet
* *Community College*

## Također pogledajte 
* Spisak univerziteta u Čileu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt 

Kategorija:Privatni univerziteti
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 1982.
Književni jug

**Književni jug** je književni časopis osnovan 1918. godine u Zagrebu. Prvi broj je izašao 1. januara 1918. godine. 
## Historija
Prvi broj *Književnog juga* izašao je 1. januara 1918. godine, a prvi urednik bio je Niko Bartulović. U tom su broju izašli prilozi hrvatskih, slovenskih i srpskih književnika (Ivo Vojnović, Ante Tresić-Pavičić, Jože Glonar, Vladimir Nazor, Dinko Šimunović, Mirko Korolija, Vladimir Ćorović, Jerolim Miše,  Rikard Katalinić Jeretov), kao i pjesme američkog književnika Walta Whitmana. Umjetnički prilog priredio je Ivan Meštrović. Jedne od prvih književnih kritika, u prvom broju objavio je Ivo Andrić i to kritiku Kumičićevog romana *Erna Kristen*. Članci su ispisivani naizmjenično ćirilicom i latinicom.
## Autori
## Reference 
## Vanjski linkovi
****Književni jug*** na digitaliziranoj stranici *Narodne biblioteke Srbije*

Kategorija:Časopisi u Hrvatskoj
Kategorija:Časopisi u Jugoslaviji
Kategorija:Hrvatska kultura
Kategorija:Jugoslavenska kultura
Kategorija:Časopisi osnovani 1918.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1919.
Kish (Sumer)

**Kiš** (*Kish*) (*Tall al-Uhaymir*) bio je drevni grad u Sumeru, današnjem centralnom Iraku. Sumerski spisak kraljeva tvrdi da je to bio prvi grad sa kraljevima nakon Potopa.

[mini|lijevo|250px|Komad stele s imenom [Rimusha, kralja Kisha cca. 2270. p. n. e., Louvre]]

## Historija 
Bio je prvi grad, koji je imao kraljeve nakon potopa. Prva dinastija nakon potopa zvala se Prva dinastija od Kiša. Bog zaštitnik grada je Zababa. Grad je bio od velikog značaja početkom trećeg milenija p.n.e. Kraljevi Kiša su dominirali nad okolnim kraljevima juga Mesopotamije. Tako je jedan od kraljeva Kiša arbitrirao 2600. p. n. e. u konfliktu Ume i Lagaša. Sargon od Akada (2334. p. n. e. -2279. p. n. e. ) je najprije bio kralj u Kišu, pa je izgradio vlastitu prijestolnicu. U periodu Akadskog carstva nakon Sargona Akadskog Kiš postaje provincijski grad.

## Iskopavanja 
Na području Kiša iskopavanja je vršio francuski arheološki tim pod vodstvom Henri de Genouillaca od 1912. do 1914. Anglo-američki tim je vršio iskopavanja od 1923. do 1933. Nađena su dva značajna hrama, od kojih je jedan posvećeg boginji Nani. Nađena je velika palata Sargona od Akada.

## Reference 
* Karen Rhea Nemat-Nejat *Daily Life in Ancient Mesopotamia* (Greenwood, 1998, ; Hendrickson, 2002, )
* N.K. Sanders (trans) *The Epic of Gilgamesh* (Penguin Classics, 1974, )
* Nissen, Hans *The early history of the ancient Near East, 9000-2000 B.C.* (Chicago/London: University of Chicago Press, 1988. , )  Elizabeth Lutzeir, trans.

## Vanjski linkovi 
* Kish (Ukhaimir) at The History of the Ancient Near East

Kategorija:Uništeni gradovi
Kategorija:Arheološki lokaliteti u Iraku
Kategorija:Sumer
Agni-V

**Agni-V** je interkontinentalni balistički projektil razvijen u Indiji.

## Razvoj 
Pod vodstvom vodećeg indijskog naučnika za razvoj obrambenog oružja, dr. M. Natrajana, indijska organizacija DRDO (eng. Defence Research and Development Organisation) koja se bavi istraživanjem i razvojem odbrambenog oružja, počela je raditi na projektilu Agni-V. Riječ je o nadograđenoj verziji projektila Agni-III. Interkontinentalni projektil ima domet između 5000-6000 km a njegovo testno lansiranje prvi put je najavljivano krajem 2010. godine, no projektil je lansiran godinu i po dana kasnije.

## Opis 
Agni-V je projektil koji se sastoji od tri nivoa. Pokreće ga kompozitni motor koji je smješten na trećom novou. Dvije od tih tri razina bit će izrađene od kompozitnih materijala. Agni-V moći će nositi više bojevih glava te će biti opremljen protumjerama od anti-balističkih raketnih sustava.

Projektil je već dizajniran pa se 2010. očekuje prvo testiranje projektila. 60% projektila bit će slično prethodniku Agni-III. Novi projektil koristit će napredne tehnologije poput prstenastog laserskog žiroskopa i brzinomjer.
Agni-V će u indijskom vojnom arsenalu postati prvi projektil koji će se montirati na cestovna vozila te se lansirati sa njih. S druge strane, projektil Agni-III nije dizajniran za montažu na vozilo te zbog toga dolazi do poteškoća prilikom njegovog premještanja iz jednog mjesta na drugo.

Pri nekim drugim predviđanjima, smatra se da će prvo testiranje Agni-V biti početkom 2011. te će se na njemu primijeniti sve prednosti sa Agni-III.

Agni-III je raketa sa dva nivoa, dok se Agni-V sastoji od tri nivoa, kako bi se reducirala težina. Također, Agni-V ima domet koji je za 1500 km veći od Agni-III (3500&nbsp;km).

Agni-V se može sastojati od 3 - 10 odvojenih nuklearnih bojevih glava. Svaka bojeva glava može imati dodijeljen drugi cilj, a glave se odvajaju nakon stotinu kilometara. Postoji i alternativna mogućnost da dvije ili više glava imaju dodijeljen isti cilj. Agni-V prvi put je uspješno testiran 19. aprila 2012. godine čime se Indija priključila elitnoj grupi od pet zemalja (Rusija, SAD, UK, Francuska, Kina) koje su razvile interkontinentalne balističke projektile.

## Reference 
Kategorija:Interkontinentalni balistički projektili
Kategorija:Indija
Zavičajni muzej u Visokom

mini|Desno|Zgrada Zavičajnog muzeja u Visokom
mini|Desno|Zgrada Zavičajnog muzeja u Visokom

Zgrada **Zavičajnog muzeja u Visokom** izgrađena je 1902. godine u Austro-Ugarskom periodu i prvobitno je imala funkciju zgrade gradske općine odnosno Beledije. Zavičajni muzej u Visokom osnovan je 1953. godine, a u zgradi, u kojoj se danas nalazi, smješten je 1957. godine. 
Zgrada je izgrađena u neo-maurskom stilu i odražava arhitektonski stil gradnje karakterističan za vrijeme u kom je izgrađena. Prvi kustos muzeja je bio Anton Smodič. Zgrada muzeja je tokom rata pretrpjela ogromna oštećenja. U periodu od 2008. do 2012. godine zgrada je obnovljena.

## Djelatnost muzeja
Djelatnost muzeja se zasniva na prikupljanju, obradi, zaštiti i čuvanju muzejske građe, kao i njenoj prezentaciji organizirovanjem izložbi, samostalno ili u saradnji sa drugim ustanovama. Pored osnovnih djelatnosti muzeoloških disciplina Muzej je registrovan i za naučno-istraživački rad, kao i za zaštitu kulturne baštine.

Zavičajni muzej Visoko posjeduje vlastitu zgradu u centralnoj zoni grada sa raspoloživih 366 m2. To uključuje i zbirku sa kamenim fragmentima, kancelarijama, izložbenim prostorima, kao i restauratorsku-konzervatorsku radionicu

Zavičajni muzeja obuhvata muzejsku građu prikupljenu na području visočke općine i sistematiziranu u nekoliko zbirki: Numizmatička zbirka, arheološka zbirka, srednjovjekovna zbirka, etnografska zbirka, geološko-paleontološka zbirka, zbirka predmeta NOB-a, umjetnička zbirka, fototeka, muzejska biblioteka i knjižni fond.

Zavičajni muzej nudi nekoliko tematskih izložbi godišnje svim svojim posjetiocima, a također značajnu pažnju poklanja očuvanju tradicije starih zanata u Visokom 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Muzeji u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Građevine u Visokom
Kategorija:1902. u arhitekturi
Kategorija:Muzeji osnovani 1953.
Kategorija:Kultura u Visokom
Natali Dizdar

**Natali Dizdar** (Zadar, 27. august 1984), poznata i kao **Natalie Dizdar**, hrvatska je pop pjevačica.

## Biografija 
Prvo pojavljivanje u javnosti Natali je ostvarila krajem 2003. u popularnom reality showu televizijske kuće Nova TV, gdje biva zapažena zbog snažnog vokala i završava u finalu, kao trećeplasirana iza Rafaela Dropulića - Rafe i Saše Lozara.

Nakon toga, nastupila je duža stanka za Natali, tokom koje je pomno biran materijal za njen debitantski album, a u ljeto 2004. izlazi i prvi njen službeni singl, *Ne daj*, koji odmah uspijeva osvojiti gotovo sve top-liste, kako mainstream, tako i alternativne, te biva nagrađen Zlatnom kooglom za pjesmu godine, nagradom HR Top 20 za najbolje plasiranu pjesmu na top-ljestvicama tokom godine, kao i trima nominacijama i osvojenim Porinom za najboljeg debitanta. *Ne daj* se smatra najuspješnijim domaćim singlom 2004.

Na prvim albumima sarađivala je sa Matijom Dedićem, Arsenom Dedićem i Coco Mosquito.

Nakon još jednog vrlo uspješnog singla, u maju 2005. izlazi i dugo očekivani album *Natali Dizdar*, koji osvaja kritiku i uskoro dostiže srebrnu nakladu. Krajem 2005, album je uvršten na popis deset najboljih domaćih albuma godine po izboru glazbenih kritičara Jutarnjeg lista, a prima i čak osam nominacija za Porin 2006.

U julu 2013. godine "Grijeh" je objavljen kao singl i nagovijestio je početak trećeg ciklusa albuma. Objaviti će još jedan singl do više od godinu dana nakon što je "Iluzionist" objavljen u decembru 2014. Godine 2016. objavila je još dva singla, "Ne reci zauvijek" i "Mjesto za jedno", uz najavu da će sljedeće godine biti objavljen njen treći studijski album. Dizdar je 16. juna 2017. izdala svoj treći studijski album Iluzije preko Agape čime je finaliziran ugovor o snimanju sa tim izdavačem. Istog dana objavljen je i završni singl sa albuma "Nećeš me, zar ne", uz njegovu englesku verziju "Pills".

Godine 2020. s bendom Mayales pokreće zajednički muzički projekat pod nazivom BETI. Iste godine izdaju singl *Slobodna*. Na zagrebačkom Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu je diplomirala 2011. i stekla zvanje profesorice socijalne pedagogije.

## Diskografija 
### Albumi 
* *Natali Dizdar* (2005)
* *Pronađi put* (2009)
* *ZKM Live* (2012.)
* *Iluzije* (2017)

### Singlovi 
* *Ne daj* (2004)
* *Gazio si me* (2005)
* *Svaki put* (2005)
* *Zamijenit ću te gorim* (2005)
* *Istina* (2006)
* *Naučila sam trik* (2007)
* ''Stop' (2008)
* *Stranac* (2009)
* *Ne pitaj* (2009)
* *Mjesecu je dosadno* (2010)
* *Zašto bih ti rekla to* (2010)
* "Ovaj ples dame biraju" (2012.)
* "Osloni se na mene" (2012.)
* "Grijeh" (2013.)
* "Iluzionist" (2014.)
* "Ne reci zauvijek" (2016.)
* "Mjesto za jedno" (2016.)
* "Nećeš me, zar ne" (2017.)
* "Kad mislim na to" (2021.)
* "Zadnji dan ljeta" (2022.)
* "Ocean" (2023.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1984.
Kategorija:Hrvatske pjevačice
Kategorija:Dobitnici "Porina"
Kategorija:Biografije, Zadar
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Zagrebu
Suturlija

**Suturlija** je rijeka koja izvire u selu Pervan nedaleko od Banje Luke. Ulijeva se u Vrbas u Banjoj Luci. Dužina toka joj je oko 17&nbsp;km, a površina porječja oko 70&nbsp;km2.

## Reference 
* Urbanistički plan Banjaluke 2008. - 2020., str. 41

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Aga od Kiša

**Aga** se u *Sumerskom spisku kraljeva* navodi kao posljednji kralj Prve dinastije Kiša.

Aga se također spominje u *Epu o Gilgamešu* kao vladar koji je opsjeo Uruk. I ep, i Popis i *Tummalska hronika* navode da je bio sin En-me-barage-sija, kralja čije postojanje potvrđuju arheološki nalazi, što je dovelo do teorija kako bi i Gilgameš mogao biti historijska ličnost.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Historija Sumera

## Vanjski linkovi 
* ETCSL - Tekst i prijevod *Gilgamesh and Aga* (Gilgameš i Aga)  (alternativna stranica)

Kategorija:Sumerski vladari
Kategorija:Sumerski epski junaci
Kategorija:Ep o Gilgamešu
Crtež

[mini|desno|200px|[Jean Auguste Dominique Ingres, *Lady Harriet Mary i Catherine Caroline Montagu*, crtež olovkom, 1815.]]
[mini|desno|200px|[Leonardo da Vinci, *Autoportret*, crtež crvenom kredom, 1510-1515.]]

**Crtež** je najstarija likovna forma. U formi skice, krokia i studije crtež prethodi u svim likovnim umjetnostima, a može egzistirati i kao samostalno likovno djelo. Stvara se isprekidanim i neprekidnim linijama, tačkama i mrljama, crnom, bjelom i sivom linijom i bojom, svim crtačkim sredstvima i na svim podlogama (papir, drvo, kamen, platno, staklo). U crtežu se linijom mogu izraziti dvije osnovne dimenzije: visina i širina. Privid prostorne dubine se postiže primjenom perspektive.

Crtež sadrži i psihološki izraz autora, njegovih svjesnih i nesvjesnih namjera i ideja.

## Crtačke tehnike 
*Olovka 
*Srebrenka 
*Ugalj 
*Kreda 
*Flomaster
*Hemijska olovka
*Tuš

## Također pogledajte 
* Crtačke tehnike
* Vittorio Miele
* Leonardo da Vinci

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Umjetnost
Kategorija:Slikarstvo
Mickey Mouse

mini|Mickey i Minnie

**Mickey Mouse** je lik iz animiranih filmova i stripova koji je postao maskota The Walt Disney Companyja. 1928. godine su ga nacrtali Walt Disney i Ub Iwerks.

Glas mu je od 1928. godine posuđivao sam Walt Disney, što je nastavio i činiti sve do 1947. godine.

*The Walt Disney Company* dan njegovog rođenja smatra 18. novembar 1928. godine. Naime, toga se dana po prvi put prikazao, tj. pustio u prodaju animirani film *Parobrod Willie* u kojem je Mickey imao glavnu ulogu.

Ovaj antropomorfizirani miš je evoluirao od toga da jednostavno bude lik u animiranim filmovima i stripovima kako bi postao jedan od najprepoznatljivijih simbola na svijetu.

Mickey Mouse je širom svijeta poznat kao najuspješniji lik iz animiranih filmova i stripova na svijetu.

Trenutno je glavni lik *Playhouse Disney* serije "*The Mickey Mouse Clubhouse*" koja se emitira na *Disney Channelu*. Ujedno je i vođa Kluba Mickeyja Mousea.

Njegova djevojka i ljubav njegovog života je Minnie Mouse.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* http://disney.wikia.com/wiki/Mickey_Mouse
* http://www.toonopedia.com/mickey.htm
* http://disney.go.com/characters/mickey/index.html

Kategorija:Animirani likovi
Dolina straha (1916)

***Dolina straha*** je britanski nijemi pustolovni film o Sherlocku Holmesu iz 1916. Režirao ga je Alexander Butler, a glavne uloge tumače Harry Arthur Saintsbury, Daisy Burrell i Booth Conway. Film je adaptacija istoimenog romana *sir* Arthura Conana Doylea iz 1915.

## Uloge 
* Harry Arthur Saintsbury – Sherlock Holmes
* Daisy Burrell – Ettie Shafter
* Booth Conway – Moriarty
* Jack McCauley – McGinty
* Cecil Mannering – John McMurdo
* Arthur M. Cullin – dr. Watson
* Lionel d'Aragon – kap. Marvin
* Bernard Vaughan – Shafter
* Jack Clare – Ted Baldwin

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1916.
Kategorija:Britanski filmovi
Kategorija:Britanski avanturistički filmovi
Kategorija:Britanski crno-bijeli filmovi
Kategorija:Britanski nijemi filmovi
Kategorija:Filmovi o Sherlocku Holmesu
Sherlock Holmes (1916)

***Sherlock Holmes*** je nijemi film iz 1916, snimljen u produkciji *Essanay Studiosa* i jedna od najranijih američkih filmskih adaptacija Doyleovog detektiva. Glavnu ulogu tumačio je William Gillette, čija je drama iz 1899. poslužila kao predložak za ovaj film. Sama drama nije zasnovana na jednom slučaju, već uzima inspiraciju iz *Skandala u Češkoj*, *Posljednjeg problema*, *Bakrenih bukvi* i *Studije u grimizu*. Danas ne postoji nijedna kopija ovog filma, tek nekoliko fotografija kadrova.

U filmu, čovjek koji je povezan s kraljevskom porodicom traži od Holmesa da pronađe pisma koja je pisao sestri Alice Faulkner. Alice ga namjerava ucijeniti tim pismima, ali i nju otme par koji radi za prof. Moriartyja.

## Uloge 
thumb|left|
* William Gillette - Sherlock Holmes
* Marjorie Kay - Alice Faulkner
* Ernest Maupain - Moriarty
* Edward Fielding - dr. Watson
* Stewart Robbins - Benjamin Forman
* Hugh Thompson - *sir* Edward Leighton

## Vanjski linkovi 
* Fotografija kadra iz filma

Kategorija:Filmovi iz 1916.
Kategorija:Američki filmovi
Kategorija:Američki crno-bijeli filmovi
Kategorija:Američki nijemi filmovi
Kategorija:Filmovi o Sherlocku Holmesu
Studija u grimizu (1914)

***Studija u grimizu*** je britanski nijemi dramski film o Sherlocku Holmesu iz 1914. Režiju potpisuje George Pearson, a glavnu ulogu tumači James Bragington. Zasnovan je na istoimenom romanu *sir* Arthura Conana Doylea, a danas se smatra izgubljenim. Film istog naslova pušten je u promet u SAD-u već narednog dana; glavnu ulogu igrao je Francis Ford, koji je i režirao film, a dr. Watsona je glumio njegov mlađi brat John.

Od augusta 2010. filma nema u arhivu Britanskog filmskog instituta i nalazi se na BFI-jevom spisku "75 najtraženijih" izgubljenih filmova.

## Uloge 
* James Bragington – Sherlock Holmes
* Fred Paul – Jefferson Hope
* Agnes Glynne – Lucy Ferrier
* Henry Paulo – John Ferrier
* James Le Fre – otac
* Winifred Pearson – Lucy, dijete

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1914.
Kategorija:Britanski filmovi
Kategorija:Britanski dramski filmovi
Kategorija:Britanski crno-bijeli filmovi
Kategorija:Britanski nijemi filmovi
Kategorija:Filmovi o Sherlocku Holmesu
Avanture Sherlocka Holmesa ili Zarobljen radi ucjene

***Avanture Sherlocka Holmesa ili Zarobljen radi ucjene*** jest američki nijemi film iz 1905. koji je režirao J. Stuart Blackton za *Vitagraph Studios*. To je bio drugi film zasnovan na pripovijetkama *sir* Arthura Conana Doylea o Sherlocku Holmesu, nakon *Mutoscopeovog* *Zbunjenog Sherlocka Holmesa* iz 1900. i obično se smatra prvim pokušajem "ozbiljnije" filmske adaptacije Holmesa. Scenario je napisao Theodore Liebler Jr. na osnovu Doyleovog romana *Znak četvorice*.

Pušten je u promet 7. oktobra 1905. Glavne uloge tumačili su Maurice Costello (Holmes), H. Kyrle Bellew (dr. Watson) i J. Barney Sherry (neimenovana uloga). To je bilo Costellovo prvo pojavljivanje na ekranu, a njega će kasnije smatrati jednim od prvih "idola matineje".

Iako ponekad smatran izgubljenim filmom, fragmenti još postoje u zbirci papirnih ispisa u Kongresnoj biblioteci. Film je snimljen na 35-milimetarskom crno-bijelom filmu u jednoj rolni dužine 221 m.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1905.
Kategorija:Američki filmovi
Kategorija:Američki nijemi filmovi
Kategorija:Američki crno-bijeli filmovi
Kategorija:Filmovi o Sherlocku Holmesu
Damir Ibrić

**Damir Ibrić** (rođen 30. marta 1984. u İzmit, Turska) jest bivši bosanskohercegovački nogometaš.

Rođen je u Izmitu, u Turskoj, i ima dvojno državljanstvo, bosansko i tursko. Njegov otac, Senad Ibrić, također je bio nogometaš i igrao je za Kocaelispor.

## Klubska karijera 
Godine 1997, kada je imao samo 13 godina, prešao je u Le Havre AC. U to vrijeme pohađao je jednu od najprestižnijih omladinskih fudbalskih akademija na svijetu. Nakon 5 godina u Le Havre AC-u, prešao je u  Gençlerbirliği. Tokom boravka u Gençlerbirliğiju, bio je dio ekipe koja je stigla do četvrtfinala UEFA kupa i igrala u finalu turskog kupa.

Igrao je za Kocaelispor u turskoj Drugoj ligi između 2010. i 2012, zatim je u sezoni 2012-13 igrao za CS Concordia Chiajna u rumunskoj Ligi I, a 2013. se pridružio T-Team F.C. i igrao u Malezijskoj Super ligi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Damir Ibrić, transfermarkt.com*

Kategorija:Rođeni 1984.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, İzmit
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 21. vijeka
Abu Simbel

mini|desno|300px|Hram Ramzesa II u Abu Simbelu
**Abu Simbel ** je lokalitet dva hrama koja je sagradio Ramzes II na lijevoj obali Nila u južnom Egiptu pored današnje sudanske granice u XIII vijeku p. n. e. Hramovi su bili urezani u stijenu. Otkriveni su 1813. godine. Obzirom da je izgradnja Asuanske brane 1969. godine ugrozila hramove oni su isječeni u blokove i ponovo rekonstruisani na 65 m višem nivou. Akciju je vodio UNESCO. Sada se Abu Simbel nalazi na jezeru Naser.
## Hramovi 
Dva hrama sačinjavaju kompleks u Abu Simbelu. Prvi, veći hram je posvećen Amonu, Ptahu i Ra-Harakhtu. Manji hram je posvećen boginji Hator, a grobnica je kraljice Nefertari.

**Veliki hram**
Među najvećim i najznačajnijim građevinama koje je podigao Ramzes II je svakako hram Abu Simbel u Nubiji. Na samom ulazu u hram, s desne i lijeve strane, sede četiri velike figure Ramsesa II - po dve sa svake strane vrata, visoke 18 metara. Oko nogu figura nalaze se puno manje isklesanih figure njegovih žena. Ovaj građevinski kompleks je morao, u XX veku (radi izgradnje Asuanske brane), premešten na višu nivo da ne bi bio potopljen. Hram je, 60 metara uklesan u brdo, a na njegovom unutrašnjem kraju sede 4 statue - Amon Ra, Ramzes II, Ra Harakhti i Ptah. Unutrašnjost hrama je oslikana prizorima iz bitke s Hetitima kod Kadeša, ratova u Siriji i Libiji i dr., te prizorima iz života faraona. Hram Abu Simbel je otkriven 1813. godine, a do tog vremena je bio zatrpan velikim slojevima pijeska. Po otkriću hrama se uvidela sva njegova lepota, monumentalnost i proglašen je za „čudo egipatskog graditeljstva“, pored ostalog i zato što je njegova orijentacija tako savršeno izračunata da sunčeve zraci dvaput godišnje (20. februara i 20. oktobra) prodiru kroz hram do statua i osvijetli samo tri. Četvrta - bog Ptah, ostaje uvijek u sjenci jer je on božanstvo povezano sa podzemnim svijetom i mrakom.
**Mali hram**
Manji hram kraljice Nefertari posvećen je boginji Hator.

## Galerija 

Datoteka:Egypt-region-map-cities.gif|Mapa **Abu Simbel** (dole)
Datoteka:Abu_Simbel_Temple_May_30_2007.jpg|Hram Ramzesa II 
Datoteka:MyAbu Simbel.jpg|Nefrrtarin hram boginje Hator
Datoteka:SFEC_EGYPT_ABUSIMBEL_2006-001.JPG|Hram Ramzesa II
Datoteka:SFEC_EGYPT_ABUSIMBEL_2006-002.JPG|Hram Ramzesa II
Datoteka:SFEC_EGYPT_ABUSIMBEL_2006-003.JPG|Hram Ramzesa II
Datoteka:S F-E-CAMERON EGYPT 2006 FEB 00671.JPG|Hram Ramzesa II
Datoteka:S F-E-CAMERON EGYPT 2006 FEB 00661.JPG|Hram Ramzesa II
Datoteka:S F-E-CAMERON EGYPT 2005 APR 00363.JPG|Hram Ramzesa II
Datoteka:S F-E-CAMERON EGYPT 2005 APR 00361.JPG|Hram Ramzesa II
Datoteka:S F-E-CAMERON EGYPT 2005 APR 00354.JPG|Hram kraljice Nefertari
Datoteka:Abu Simbel, Nefertari Temple, Lake Nasser, Egypt, Oct 2004.jpg|Jezero kod Asunaske brane

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Abu Simbel - Archaeowiki.org
* Planovi hrama Abu Simbel

Kategorija:Svjetska baština u Egiptu
Kategorija:Drevni Egipat
Kategorija:Turističke atrakcije u Egiptu
Kategorija:Arheološki lokaliteti u Egiptu
Psusennes II

Titkheperure ili Tyetkheperre **Psusennes II** grčki Ψουσέννης ili **Hor-Pasebakhaenniut II** egipatski *ḥr-p3-sb3-ḫ&#705;ỉ--nỉwt*, bio je posljednji kralj Dvadesetprve dinastije Egipta. Njegovo kraljevsko ime znači "Slika preobrazbe Re" na egipatskom. Psusennes II se često smatra istom osobom kao Visoki svećenik Amuna Psusennes III. Dokazi o njegovoj vladavini uključuju grafit u hramu Setija I u Abydosu, ostrakon iz Umm el-Qa'aba, dogradnju Karnaka i pretpostavljeni grob &ndash; koji se sastoji od pozlaćenog kovčega sa zlatnim ureusom i mumijom, pronađenim u predkomori groba Psusennesa I u Tanisu. Bio je Visoki svećenik Amuna u Tebi i sin Pinedjema II i Istemkheb. Njegova kći Maatkare postala je Velika kraljevska supruga Osorkona I.

## Reference

* Aidan Dodson, RdE 38(1987), pp.50-51.
* Jean Yoyotte, "A propos de Psousennes II," BSSFT 1(1988).

Kategorija:Dvadesetprva dinastija Egipta
Sobek

mini|229px|Sobek i Amenofis III.
**Sobek** (**Sebek**, **Sobki**, **Sochet** i **Soknopais**, u grčkom jeziku zvan je **Suchos**, odnosno, njegovo ime pisali su *Σοῦχος*) je u egipatskoj mitologiji bog krokodila starog Egipta, podvodni demon u niskim deltama Nila, koji je, osami toga, također i bog plodnosti. 
## Opis 
Sobek je vrhovni je vladar većih slatkih voda, odnosno jezera, rijeka i močvara. Egipćani su vjerovali da puno krokodila u slatkoj vodi, osobito rijeci, znači sreću, to jest, bolju žetvu i poplavu, za koju se smatralo da isto donosi sreću. Amajlija Sobeka sliči hamajliji glavnog egipatskog boga Raa, pa je zbog toga zvan *Sobek-Ra*. Sobek je sin božice Neit. U Sobeka se pretvorio bog Zemlje Geb, a, uobičajeno, Egipćani su Sobeka zvali "sbk". Faraon Amenofis III se volio prikazivati uz bogove, pa tako postoji grupni kip. 
## U medijima 
Čest je u popularnoj kulturi i humorističnim serijama, Sobek je, između ostalog, prikazan u nalazištima:
* Al-Fajjum,
* Al-Dżabalajn,
* Kom Ombo,
* Armant,
* Dżabal as-Silsila,
* File,
* Abu Sir.

## Također pogledajte 
* Arsinoe
* Ra

## Vanjski linkovi 
mini|lijevo|Bog Sobek, reljef

*http://www.ancientegyptonline.co.uk/sobek.html

Kategorija:Egipatski bogovi
Bast

mini|237px|Egipatska skulptura Bast, Louvre
U egipatskoj mitologiji, **Bast** (**Bastet**, **Baset**, **Ubasti** ili **Pasht**) je drevna božica-mačka, poštovana od druge dinastije. Središte njenog kulta bilo je u Per-Bastu (grč. *Bubastis*), koji je imenovan njoj u čast. U grčkoj mitologiji, Bast je također poznata kao *Ailuros*.
## Bast kao mačka 
mini|lijevo|180 px|Bastini kipovi
Kasniji zapisi ponekad su je preimenovali u Bastet, varijaciju imena Bast koja je sadržavala dodatni sufiks uz postojeći, za koji se smatralo da je dodat radi naglašenog izgovora. Ali, radi tumačenja njenog imena, koje je u ovom slučaju značilo *žena iz ćupa masti*, Bast je postupno postala i božica parfema, i dobila nadimak "mirisne zaštitnice". Istovremeno, kada je Anubis postao bog balzamiranja, Bast je, kao božica masti, smatrana njegovom ženom, dok je vjerovanje da je Bastet Anubisova majka prekinuto godinama kasnije kada je Anubis postao Nefertitin sin. Ipak, povremeno je prikazivana kako drži masku lavice, koja je navodila na prikrivenu divlju stranu. Zbog činjenice da se domaće mačke ponašaju zaštitnički i nježno prema svojim potomcima, Bast se također smatralo dobrom majkom, i često ju se prikazivalo u društvu mnoštvo mačića. Nadalje, žena koja je željela djecu ponekad je nosila privjesak koji je prikazivao božicu s mačićima (broj mačića na privjesku predstavljao je broj djece koji je žena priželjkivala). Zbog ogromne katastrofe koju su štetočine poput miševa i štakora činile zalihama hrane, i njihove sposobnosti da ubiju zmije, posebno kobre, mačke u Egiptu smatrane su uzvišenima, i ponekad im se davalo da nose nakit, ili da jedu iz jednakih tanjura poput njihovih vlasnika. Kako je Bast postala glavna božica i zaštitnica mačaka, u hram Per-Basta donosile su se mrtve (i mumificirane) mačke radi pokopa. Više od 300 000 mumificiranih mačaka pronađeno je u Per-Bastu tokom iskapanja Bastinog hrama. Egipćani vjeruju kako, nakon što mačka ugine, obitelj mora "izložiti" tijelo izvan kuće kako bi joj odalo odgovarajuću počast. Kao mačja ili lavlja ratna božica, i zaštitnica zemlje, kada je tokom Novog kraljevstva divlji lavlji bog Nubije Maahes postao dijelom egipatske mitologije, Bast se, u Donjem Egiptu, smatralo njegovom majkom. Usporedno tome, ratna lavlja božica Sekhmet smatrana je njegovom majkom u Gornjem Egiptu.
## Povezivanje s drugim božanstvima 
Spajanje identiteta sličnih božica dovelo je do značajnije zbunjenosti, što je kasnije dovelo do ideje Grka i tumačenja Bast kao lunarne božice. I zbilja, došlo je do veće zbunjenosti u kasnijim generacijama, kada su se identiteti postepeno spajali, kao i kod Grka tokom njihovog okupiranja, koji su je katkad nazivali *Ailuros* (grč. *mačka*), poistovjetivši Bast s grčkom božicom Artemidom, božicom Mjeseca. Radi prilagođavanja vlastitoj kozmologiji, Grci su Bast smatrali Horusovom sestrom, kojeg su poistovjetili s Apolonom (Artemidinim bratom) te, kasnije, kćerkom uzdižućih božanstava, Ozirisa i Izide.
## Vanjski linkovi 
* http://www.per-bast.org/

Kategorija:Egipatske božice
Kapi-kula na Ploči

mini|desno|210px|Kapi kula na Ploči
mini|desno|210px|Kapi kula na Ploči - Muzej „Alija Izetbegović“
**Kapi kula na Ploči** nalazi se u sklopu bedema i predstavlja jednu od tri kapi-kule (Višegradska, kapi-kula na Ploči i kapi-kula na Širokcu) u okviru starog vratničkog grada. Izgrađena je na inicijativu bosanskog namjesnika Ahmed-paše Rustempašića u periodu od 1729-39. godine.

Kapi-kula na Ploči predstavlja stari tip kula koje su u ratu služile za odbranu, a u miru kao gradska vrata. Kula je građena od grubo tesanog kamena krečnjaka i sedre. U osnovici je kvadrat, u sredini je prolaz pokriven bačvastim svodom. Do prostorija na spratovima, na čijim se zidovima nalaze prozori i puškarnice nekad se dolazilo drvenim stepeništem. Kapi kula na Ploči povezana je kamenim bedemom sa kapi kulom Širokac.

Kula je renovirana i pretvorena u muzej posvećen prvom predsjedniku Predsjedništva Bosne i Hercegovine Aliji Izetbegoviću. *Muzej Alija Izetbegović* je otvoren 19. oktobra 2007. godine.

Kapi kula na Ploči se nalazi unutar graditeljske cjeline Stari grad Vratnik koja je proglašena Nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika - Graditeljska cjelina – Stari grad Vratnik u Sarajevu
* Muzej Alija Izetbegović
* Grad Sarajevo
* Kantonalni zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa Sarajevo

Kategorija:Građevine u Sarajevu
Kategorija:Nacionalni spomenici Bosne i Hercegovine
Kategorija:Stari Grad (Sarajevo)
Kategorija:Arhitektura 1730-ih
Kategorija:Kule
Gradimir Gojer

**Gradimir Gojer**, rođen 4. marta 1951. godine u Mostaru, je bosanskohercegovački pozorišni reditelj, književnik i kritičar. Diplomirao je na Filozofskom fakultetu u Sarajevu, studij komparativne književnosti sa teatrologijom.

Režirao je u pozorištima u BiH, Hrvatskoj, Srbiji, Makedoniji i Italiji.

Sa književnikom Safetom Plakalom, režiserom Dubravkom Bibanovićem i tadašnjim direktorom
Pozorišta mladih iz Sarajeva, Đorđem Mačkićem osnovao i pokrenuo Ratni teatar u Sarajevu. Na poziv tadašnjeg gradonačelnika Sarajeva, Muhameda Kreševljakovića, preuzima Kamerni teatar 55 u funkciji umjetničkog rukovodioca i direktora. Bio je direktor i umjetnički rukovodilac u Narodnom pozorištu Sarajevo. 
Obavljao je dužnosti direktora Poslovne zajednice profesionalnih pozorišta BiH, dogradonačelnika Grada Sarajeva, ministra kulture i sporta Kantona Sarajevo, predsjednika Društva pisaca BiH, član uprave Hrvatskog kulturnog društva „Napredak".
U toku 1992. i 1993. godine bio je izabran za ministra bez portfelja u ratnoj vladi premijera Harisa Silajdžića.
Između ostalog je i član uprave Sarajevskog fudbalskog kluba FK Željezničar
Napisao je 34 knjige iz oblasti teatrologije, političke esejistike i publicistike, poezije i baletnih libreta.
Bio je zastupnik u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH, vijećnik u Općinskom vijeću Stari Grad i Gradskom vijeću Grada Sarajeva.
Bio je potpredsjednik Stranke za Bosnu i Hercegovinu.

## Bibliografija 
* *Bard s Miljacke*, 2012.
* *Libri i biljeske*, Šahinpašić, Sarajevo, 2000.  
* *Posljednji čavao u lijesu domaje*, Sarajevo, 2009. 
* *Euripidova kostrijet*, Sarajevo, 2009. 
* *Breza crvena*, Šahinpašić, Sarajevo, 2008. 
* *Kaze iz Ferhadije*, Bemust, Sarajevo, 2008. 
* *Osobni stav: obraćanja, uzvraćanja i odvraćanja*, Rabic, Sarajevo, 2008. 
* *Lijevo : (slike iz gorke svakodnevnice)*, Rabic, Sarajevo, 2006. 
* *Prikazi : literarni mikrozapisi*, Međunarodni centar za mir, Sarajevo, 2004. 

## Reference 
http://www.interliber.com/SearchResults.asp?SID=INTERLIBER^40009940-2012-5-5-12-1&AuthorID=1692&Author=Gojer&Sort=3&ml=b  Interliber 

## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Bosanskohercegovački režiseri
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Rođeni 1951.
Kategorija:Živi ljudi
Face TV

**Face TV** je privatna bosanskohercegovačka televizija. Sjedište televizije nalazi se u Bosmal City Centru u Sarajevu. Osnivač i vlasnik *Face TV-a* je bosanskohercegovački novinar i TV-voditelj Senad Hadžifejzović. Promotivni program *Face TV-a* počeo je 15. januara 2012. u 17 h emisijom FACE Magazin.

## Emitiranje 
Program FACE TV-a emitira se u * visokoj rezoluciji* () preko sistema vodećih kablovskih operatora u Bosni i Hercegovini. Pored gledalaca u BiH i regionu, program je moguće pratiti u SAD-u, Kanadi i Evropi putem platforme *Bosna TV*. Od 22. maja 2012. godine, Face TV je dostupan putem satelita Eutelsat 16A (16 stepeni istočno). Od 13. oktobra 2012. kanal je isključivo dostupan na transponderu Team:Sat iz Sarajeva, također na satelitu Eutelsat 16A. Od 21. oktobra 2013. Face TV je kodiran u sistemu Viaccess.

*Frekvencija: 11.262&nbsp;GHz,
*Polarizacija: horizontalna
*Symbol rate: 30000
*FEC: 2/3.
*Kodiranje: Viaccess.

## Emisije 
* FACE Magazin
* Face to Face
* Centralni dnevnik sa Senadom Hadžifejzovićem
* REDakcija
* Dnevnik
* Muzičko veče sa...
* Premier Sport Show
* Sport nedjeljom
* Dječja televizija
* Bujica
* Sav taj Sevdah
* Uzbuđenje

## Također pogledajte 
* Mediji u Bosni i Hercegovini

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica *Face TV*
* http://www.facetv.ba/face-tv/program-face-tv/8068-face.html
## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačke TV-stanice
Kategorija:TV-stanice osnovane 2012.
Kategorija:Mediji u Sarajevu
Peter Nalič

**Peter Nalič** (rus. **Пётр Налич**, * 30. april 1981 u Moskvi), je ruski pop pjevač i glumac. Petar Nalič je rođen u porodici arhitekata Andreja i Valentine Markovne. Stariji brat Pavel je grafički dizajner. Djed Petra Naliča po ocu, Zahid Nalić iz Tuzle, bio je lirski tenor i spiker Jugoslovenske redakcije Radio Moskva (od 1993 "Glas Rusije").

Peter je predstavljao Rusiju na Evroviziji 2010. sa pjesmom *Lost and Forgotten*.

## Reference 
Kategorija:Ruski pjevači
Kategorija:Biografije, Moskva
Kategorija:Rođeni 1981.
Nad Tatrou sa blýska

**Nad Tatrou sa blýska** (na bosanskom: "**Nad Tatrama sijeva**") državna je himna Slovačke. Historijski korijeni himne su u srednjeevropskom romantičnom nacionalizmu 19. vijeka. Oluja nad Tatrama simbolizira opasnost koja se nadvila nad slovački narod.

Stihove je početkom 1844. napisao student Janko Matúška. Muzika je preuzeta iz stare slovačke narodne pjesme *Kopala studienku*, što mu je predložio kolega student Jozef Podhradský, budući panslavistički aktivist. Prva je strofa pjesme postala dio himne Čehoslovačke 1918. godine.

Bila je jedna od dualne nacionalne himne bivše Čehoslovačke koju su često izvodili Slovaci. 
Prve se dvije strofe od 1993. smatraju službenom himnom Slovačke.

## Tekst himne 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Slovačka himna (mp3, mp3 so samo alati, noti, tekst) (slovački)

Kategorija:Slovačka