Apokalipsa danas

***Apokalipsa danas*** američki je epski avanturistički ratni film snimljen 1979. čija se radnja dešava za vrijeme Vijetnamskog rata. Producent i režiser filma je Francis Ford Coppola, a glavne uloge tumače Marlon Brando, Martin Sheen i Robert Duvall. Film prati lik američkog kapetana Benjamina L. Willarda (Sheen), zaduženog za specijalne operacije sa zadatkom da ubije odmetnutog i, pretpostavlja se, poludjelog pukovnika Waltera Kurtza (Brando), zapovjednika specijalnih jedinica.

Scenarij Johna Miliusa i Coppole djelimično se zasniva na romanu Josepha Conrada *Srce tame*. Za vrijeme snimanja filma postojali su mnogi  problemi. Ovi problemi su prikazani u dokumentarcu *Srca tame: Apokalipsa režisera*, i govori o gojaznom Brandu koji je dolazio na snimanja potpuno nespreman, zatim skupi setovi sa snimanja koje uništava jako nevrijeme, glavni glumac (Sheen) doživljava skoro fatalni srčani udar dok je snimao na lokaciji. Problemi su se nastavili i nakon snimanja - objavljivanje je odgađano nekoliko puta jer je Coppola ponovo montirao hiljade metara filmske trake.

Po objavljivanju film je dobio mnoga priznanja. Mnogi kritičari ga smatraju jednim od  najvećih filmova ikada snimljenih. Film je nagrađen Zlatnom palmom na Filmskom festivalu u Cannesu 1979, a nominovan je za Oscara za najbolji film i Zlatni globus za najbolji film - drama. Magazin *Sight and Sound* rangirao ga je na 14. mjesto u njihovoj anketi o najvećim filmovima. Nacionalni filmski registar pri Kongresnoj biblioteci 2000. godine ocijenio ga je "kulturno, historijski i estetski značajnim", a izabran je za čuvanje u istoj biblioteci.

## Radnja 
Godina je 1969. i u toku je rat u Vijetnamu. Kapetan američke vojske za specijalne operacije veteran Benjamin L. Willard (Martin Sheen) nalazi se u jeftinom hotelu u Saigonu, i čeka novi zadatak. On se opija i prisjeća svog života i propalog braka. Nakon posebno loše provedene noći, u kojoj Willard halucinira o svojoj prethodnoj smjeni u Vijetnamu, prisustvuje neformalnom sastanku s vojnim obavještajcem general-potpukovnikom Cormanom (G. D. Spradlin), pukovnikom Lucasom (Harrison Ford) i jednim civilom (po svoj prilici agentom CIA-e) poznatim samo kao "Jerry". Sva trojica ocjenjuju Willarda kao pravog operativca i nude mu zadatak da se preko rijeke Nung prebaci u udaljenu džunglu, i pronađe odbjeglog pukovnika Waltera E. Kurtza zapovjednika specijalnih snaga. Kurtz je, navodno, poludio i sada zapovijeda trupama sastavljenim od domaćeg stanovništva unutar neutralne Kambodže, gdje ga tretiraju kao božanstvo. Willardu je naređeno da se infiltrira među pukovnikove trupe i da je jedini cilj operacije njegova eliminacija.
thumb|right|300px|Scena helikopterskog desanta
Neodlučan oko misije, Willard se ukrcava u partolni čamac kojim zapovjeda "Chief" (Albert Hall), a članovi posade su Lance (Sam Bottoms), "Chef" (Frederic Forrest) i "Mr. Clean" (Larry Fishburne). Oni zajedno kreću uzvodno. Iako Chief tolerira Lancea i Chefa zbog njihovog nevojničkog ponašanja, on se dosta zaštitnički ponaša prema Mr. Cleanu, koji je očito još tinejdžer. Willard pregleda sve dokumente o Kurtzu, i ubrzo shvata da je on bio oficir za primjer drugima i mogući budući general, i počinje sumnjati u svoju misiju. Oni se sastaju sa razuzdanim potpukovnikom Billom Kilgorom (Robert Duvall), zapovjednikom eskadrile jurišnih helikoptera, kako bi razgovarali o njegovom daljem putovanju uz rijeku Nung. Kilgore im se u početku ruga, ali se sprijateljuje s Lanceom, s kojim dijeli strast prema plovidbi, i slaže se da ih isprati kroz teriroriju koju su držali Viet Cong sve do ušća rijeke kao i zbog teških uvjeta za navigaciju ("Charlie ne zna ploviti!"). U zoru započinje helikopterski napad na jedno malo selo i Kilgor pušta preko zvučnika helikoptera Wagnerovu ariju *Ritt der Walküren*, zbog svog negativnog psihološkog efekta na neprijatelja i istovremeno motivira svoje vojnike koji munjevito napreduju. Usred napada Kilgore poziva na upotrebu napalma protiv lokalnih branilaca i zauzimaju ušće rijeke. Kilgore naređuje iskrcavanje na plažu, usred neprijateljske vatre, dok se nostalgično prisjeća prethodnih udara ("Volim miris napalma ujutro") i zatim priželjkuje kraj rata. Nakon što su se prevezli helikopterom, Willard ukrcava svoje ljude u patrolni čamac, i počinje putovanje uzvodno.

Dok su bezbrižno bili u potrazi za mangom u džungli, Willard i Chef nailaze na tigra. Chief je bio sav prestravljen pojavom tigra i pun emocija obećava da nikad više neće napustiti čamac. Willard nastavlja sa čitanjem dokumentacije o Kurtzu i počinje da se divi njegovim vojnim dostignućima. Uskoro dolaze do logističkog centra gdje prisustvuju divljoj zabavi organiziranoj za američke vojnike gdje se pojavljuju igračice iz Playboya. Willard nastavlja sa čitanjem pukovnikovog dosijea, i saznaje da, iako efikasne, njegove zapovijedne odluke su postajale sve čudnije što je duže ostajao u zemlji. Napetost raste između Chiefa i Willarda jer Willard vjeruje da on zapovijeda čamcem, dok Chief daje prioritet nekim drugim ciljevima u odnosu na Willardovu tajnu misiju. U međuvremenu, Lance, Chef i Mr. Clean su neprestano pod utjecajem droga. Dok su polahko plovili uzvodno, Willard otkriva Chiefu dio svoje misije kako bi odagnao njegovu zabrinutost zbog njegove misije koja bi trebala imati prednost. Međutim, Chief kako bi dokazao ko je glavni, naređuje posadi da pregleda civilni čamac kojeg sumnjiči za krijumčarenje uprkos Willardovih primjedbi zbog kašnjenja. Mr. Clean paniči tokom pretraživanja i rafalom ubija sve civile u čamcu. Chieff odlučuje da transportuje do ambulante teško ranjenu mladu djevojku iz čamca, ali Willard je hladnokrvno ubija i tako sprječava daljnje odlaganje njegove misije. U Do Long bazi Willard dobija specijalnu poštu lično dostavljenu njemu, kao i ostalu poštu za posadu. U želji da saznaju nešto više o mjestu gdje se nalaze, Willard i Lance nastavljaju kroz bazu tražeći informacije. Do Long je baza u potpunom neredu, stalno pod neprijateljskim napadima i bez prisustva zapovjednika. Lance, pod stalnom dozom LSD-a, dokazuje da je bez koristi Willardu. Pošto nije pronašao nikakve informacije, Willard sa gorčinom naređuje Chiefu da nastavi uzvodno dok pritajeni neprijatelj pokreće napade na bazu.

Sutradan, Willard saznaje iz depeša da se još jedan zapovjednik specijalnih jedinica (SOG), kapetan Colby (Scott Glenn), koji je ranije bio poslan u sličnu misiju kao i Willard, sada vodi kao nestao u akciji. U međuvremenu, dok ostatak posade čitaju pisma od kuće, Lance, koji je namazao lice s maskirnim bojama, iz zabave aktivira dimnu bombu sa ljubičastim dimom. Ovo privlači pažnju neprijatelja skrivenog po drveću i oni pucaju prema čamcu, ubijaju Mr. Cleana što čini Chiefa još kivnijim prema Willardu. Posada čamca napreduje dalje uzvodno kao da ih doziva neka nevidljiva sila. Što čamac putuje dalje magla postaje sve gušća, a sve više leševa je vidljivo na obali. Opet upadaju u zasjedu, koju postavljaju domaći Montagnard ratnici, posada uzvraća vatru dok Willard pokušava da ih smiri. Posada prekida vatru kada je Chief smrtno pogođen kopljem. Sa zadnjim naporom snage Chief pokušava da ubije Willarda sa vrškom koplja, ali umire tokom borbe. Nakon Chiefove smrt Lance se povlači, i on obavlja ritual sahrane na vodi za Chiefa. Willard se sad oslanja ne Chefa, koji se u početku ljuti i nakratko se prepire sa Willardom. Chef nevoljno pristaje da nastave uzvodno, gdje su pronašli sela u plamenu i duž obala koje su ritualno ukrašene unakaženim tijelima Viet Conga.

Čamac napokon stiže do Kurtzovog logora. Willard i dvojica preživjelih mornara dočekani su od strane američkog slobodnog fotografa (Dennis Hopper), koji manijakalno hvali Kurtzovu genijalnost. Dok Willard i Chef nastavljaju pješice da obilaze logor oni opažaju sve više neidentificiranih leševa i odrubljenih glava, razbacanih oko hrama koji služi kao Kurtzova rezidencija. Dok lutaju logorom nailaze na Colbyja, koji djeluje sumanuto zajedno sa drugim američkim vojnicima, koji su sada u službi Kurtzove otpadničke vojske. Po povratku do čamca, Willard kasnije sa Lanceom odlazi do obližnjeg sela, ostavljajući iza sebe Chefa s naredbom da pozove zračne napade na selo ako se ne vrate.

U logoru, Willard je savladan, vezan i doveden pred Kurtza (Marlon Brando) u zamračenom hramu, gdje ga Kurtz ismijava kao potrčka. U međuvremenu, Lance se pridružuje domorocima dok se Chef priprema da pozove zračne napade. Kasnije, Willard je izložen mučenju i biva zatvoren. On vrišti bespomoćno kad mu je Kurtz bacio u krilo Chefovu odrubljenu glavu, što znači da neće biti zračnih napada. Nakon nekoliko dana, Willard je pušten da slobodno luta logorom. Kurtz mu drži predavanja o svojoj teoriji rata, humanosti i civilizaciji, hvaleći bezobzirnost i posvećenost Viet Conga. Iako Willard sam sebi priznaje da je Kurtz poludio, ovi "razgovori" su dali Willardu uvid u to kako licemerje vođenja "moralnog" rata može odvesti jednu osobu, časnog ratnika i čovjeka od principa, u ludilo. Kurtz govori o svojoj porodici i traži od Willarda da njegovom sinu kaže "istinu" o njemu u slučaju njegove "smrti". Zbog Willardovog ličnog divljenja prema Kurtzu, te riječi su samo učvrstile Willardovu odlučnost da pomogne pukovniku da povrati malo dostojanstva.

Te noći, dok su seljaci ritualno klali bivola, Willard potajno ulazi u Kurtzovu rezidenciju gdje ga zatiče dok se snima na traku, i napada ga mačetom. Ležeći smrtno ranjen na zemlji, Kurtz, sa svojim posljednjim dahom, šapuće: "... užas ... užas ...". Willard otkriva opširne spise koje je otipkao Kurtz. Dok prelistava stranice, na jednoj stranici riječi "Baci bombu sve ih istrijebiti" podvučene su crvenom olovkom. Willard odnosi stranice sa sobom prije nego je izašao iz hrama. Seljani su sada shvatili da nešto nije u redu u Kurtzovoj rezidenciji, i videći Willarda kako izlazi sa krvavom mačetom u ruci, počinju mu se klanjati. Willard silazi niz stepenice Kurtzove rezidencije i baca svoje oružje. Seljani čine isto i dopuštaju Willardu da uzme Lancea za ruku i povede ga do čamca. Njih dvojica se odvoze niz rijeku dok Kurtzove posljednje riječi jezivo odjekuju kroz mrkli mrak.

## Uloge 
* Martin Sheen - kapetan Benjamin L. Willard
* Marlon Brando - pukovnik Walter E. Kurtz
* Robert Duvall - potpukovnik William "Bill" Kilgore
* Frederic Forrest - mašinist Jay "Chef" Hicks
* Albert Hall - logističar Chief George Phillips. 
* Sam Bottoms - topnik Lance B. Johnson
* Laurence Fishburne - topnik Tyrone "Mr. Clean" Miller
* Dennis Hopper - američki foto-reporter
* G. D. Spradlin general-pukovnik Corman, 
* Jerry Ziesmer - misteriozni 'Jerry' agent CIA-e 
* Harrison Ford - pukovnik G. Lucas
* Scott Glenn - kapetan Richard M. Colby
* Bill Graham - agent, najavljivač Playboy zabave
* Cynthia Wood - Playboy ljepotica godine
* Linda Beatty - "Miss August"
* Colleen Camp - "Miss May"
* R. Lee Ermey - pilot helikoptera
* Francis Ford Coppola - kameo uloga, TV režiser koji snima bitku na plaži
* Vittorio Storaro - snimatelj koji snima odmah do Coppole
* Charlie Sheen - statist (bez kredita)

Nekoliko glumaca koji su bili, ili su kasnije postali, velike zvijezde imaju sporedne uloge u filmu, uključujući Harrison Ford, G. D. Spradlin, Scott Glenn, R. Lee Ermey i Laurence Fishburne. Fishburne je imao samo četrnaest godina kada je počelo snimanje u martu 1976., i on je lagao o svojim godinama kako bi dobio ulogu. Filmu je toliko dugo trebalo da se završi da je Fishburneu bilo već sedamnaest godina (ista dob kao i njegov lik) u vrijeme objavljivanja.

## Razlike između romana i filma 
Iako je bio inspirisan romanom Josepha Conrada *Srce tame*, film u velikoj mjeri odstupa od izvornog materijala. Roman, na osnovu Conradovog iskustva kao kapetana parobroda u Africi, dešava se u Kongu 19. vijeka. Kurtz i Marlow "koji je dobio ime Willard u filmu" radili su za belgijsko trgovačko preduzeće koje je brutalno iskorištavalo domaće afričke radnike. Kada Marlow stiže do Kurtzove ispostave, on otkriva da je Kurtz poludjeo i da ga malo pleme tretira kao božanstvo. Roman završava tako što Kurtz umire na putu nazad i narator razmišlja o tami ljudske psihe: "srcu ogromne tame".

U romanu, Marlow je pomorac na riječnom brodu koji je poslan da prikuplja slonovaču iz Kurtzove ispostave, i on je samo postepeno postajao opčinjen Kurtzom. U stvari, kada je otkrio da je Kurtz u užasnom zdravstvenom stanju, Marlow čini napor da ga dovede kući na sigurno. U filmu, Willard je ubica poslan da ubije Kurtza. Ipak, prikaz Kurtza kao božanstva za pleme domorodaca i njegova malarična groznica, zatim Kurtzov napisani uzvik "istrijebi divljake!" u filmu se pojavljuje kao "Baci bombu. Istrijebi ih sve!", te njegove zadnje riječi: "Užas! Užas!" uzeti su iz Conradovog romana.

Coppola tvrdi da su mnoge scene u filmu, kao što su scene napada na čamac sa kopljem i strijelama, izraz poštovanja prema duhu romana, a posebno predstavlja kritiku koncepta civilizacije i napretka. Ostale scene koje je prilagodio Coppola su: zabavljačice "Sirene" Playboya, izgubljene duše, Kurtzovo pleme sa ofarbanim licima u bijelo, domoroci koji kanuima kao da oslikavaju vrata pakla za Willarda, Chef i Lance ulaze u logor koji podsjeća na Vergilija i Danteov "Pakao". Coppola je zamijenio Evropu i kolonijalizam sa SAD-om i politikom intervencionizma, što čini poruku Conradove knjige još uvijek jasnom.

Coppolino tumačenje lika Kurtza pretpostavlja se da je bilo po uzoru Tonyja Poea, zapovjednika paravojnih formacija CIA-e za posebne aktivnosti. Akcije Poea u Vijetnamu i tokom "tajnog rata" u susjednom Laosu, a posebno njegove vrlo neuobičajene, i često divljačke metode ratovanja, pokazuju mnoge sličnosti sa onima od izmišljenog lika Kurtza; na primjer, Poe je bio poznat po tome što je bacao odrubljene glave u sela pod kontrolom neprijatelja kao oblik psihološkog rata i koristio je odrezane ljudske uši kao brojač ubijenih neprijateljskih vojnika. On bi zatim poslao te uši nazad do svojih nadređenih kao dokaz efikasnosti njegovih akcija duboko u Laosu. Coppola je negirao da je Poe imao primarni utjecaj i izjavio je da je lik bio djelimično zasnovan na pukovniku Robertu B. Rheaultu iz specijalnih snaga, čije je hapšenje 1969. zbog ubistva dvostrukog agenta iz Tajlanda Khac chuyệna u Nha Trang-u privuklo veliku pažnju medija.

## Pripreme za snimanje 
Dok je radio kao Coppolin asistent na filmu *Kišni ljudi*, George Lucas i Steven Spielberg su ohrabrivali svog prijatelja i filmaša Johna Miliusa da napiše scenarij za film sa tematikom iz Vijetnamskog rata. Milius je želio da dobrovoljno ide u rat, ali je bio razočaran kada je bio odbijen zbog astme. Milius je došao na ideju za prilagodi radnju Conradovog romana *Srce tame* za vrijeme Vijetnamskog rata. On je pročitao roman kada je bio tinejdžer a pažnju mu je skrenuo jedan od njegovih predavača sa koledža koji je spomenuo nekoliko neuspješnih pokušaja da se roman prilagodi za film. Međutim, režiser Carroll Ballard tvrdio je da je *Apokalipsa danas* bila njegova ideja iz 1967. godine prije nego što je Milius napisao svoj scenarij. Ballard je imao dogovor sa producentom Joelom Landonom i oni su pokušali da otkupe prava na Conradovu knjigu, ali su bili neuspješni u tome. Lucas je otkupio prava, ali nije ništa rekao Ballardu i Landonu. Coppola je platio Miliusu 15.000 dolara da napiše scenarij uz obećanje da će dobiti dodatnih 10.000 kada se snimanje privede kraju. Milius tvrdi da je napisao scenarij 1969. i da ga je prvobitno nazvao *Psihodelični vojnik*. Htio je da iskoristi Conradov roman kao "neku vrstu alegorije. Bilo bi previše jednostavno pratiti knjigu u potpunosti". Historičari nikada nisu pronašli nikakve dokaze da potvrde Rexerovu tvrdnju, niti je bilo sličnog ponašanja kod Viet Conga, i smatraju to sve urbanom legendom. Jednom je Coppola rekao Miliusu: "Napiši svaku scenu onako kako si zamišljao cijeli film"; on je napisao deset nacrta, na preko hiljadu stranica. Milius je promijenio naslov filma u *Apokalipsa danas* nakon što je bio inspirisan sa značkom koja je bila popularna kod hipija tokom 1960-ih na kojoj je pisalo: "Nirvana sada". On je također bio pod utjecajem članka koji je napisao Michael Herr pod naslovom, "Bitka za Khe Sanh", koji je pisao o drogama, rock and rollu, i o ljudima koji pozivaju zračne udare sami na sebe. On je također bio inspirisan sa filmom *Dr Strangelove*.

Milius kaže da je za čuveni dijalog iz filma "Charlie ne surfa" bio inspirisan komentarom Ariela Sharona tokom Šestodnevnog rata, kada je otišao da se kupa nakon okupacije palestinske teritorije kojom prilikom je izjavio: "Jedemo njihove ribe". On kaže da mu je dijalog "Volim miris napalma ujutro" došao na pamet sasvim slučajno. Milius nije imao želju da režira film i smatrao je da je Lucas bio prava osoba za taj posao. Lucas je zajedno sa Miliusom radio četiri godine na razvoju filma, kao i na drugim filmovima, uključujući i njegov scenarij za *Zvjezdane ratove* On je pristupio *Apokalipsi sada* kao crnoj komediji, a namjeravao je da snima film, nakon filma *THX 1138*. Glavno snimanje je trebalo započeti 1971. godine. Međutim, zbog sigurnosnih razloga i Lucasove zauzetosti sa snimanjem filmova *Američki grafiti* i *Zvjezdani ratovi*, Lucas je odlučio da privremeno odloži projekat. . U proljeće 1974. godine, Coppola je razgovarao sa prijateljima i koproducentima Fredom Roosom i Gray Frederiksonom o ideji za rad na filmu. On je pitao Lucasa, a zatim Miliusa da režira *Apokalipsu danas*, ali obojica su bili zauzeti sa drugim projektima; u Lucasovom slučaju, dobio je zeleno svjetlo da režira *Zvjezdane ratove*, i odbio je ponudu da režira *Apokalipsu danas*. On je odlučio da snimi svoj film na Filipinima zbog boljeg pristupa američkoj opremi i jeftinom radnom snagom. Koordinator produkcije Fred Roos je već ranije tamo uradio dva niskobudžetna filma za Monte Hellmana, i imao je prijatelje i kontakte u zemlji. Coppolina produkcijska kuća American Zoetrope skupila je 8 miliona dolara od distributera izvan Sjedinjenih Država i 7,5 miliona dolara od United Artistsa, koji je mislio da će u filmu glumiti Marlon Brando, Steve McQueen i Gene Hackman.

## Dodjela uloga 
Steve McQueen je bio Coppolin prvi izbor da glumi Willarda, ali on nije prihvatio ulogu jer nije htio da napusti Ameriku na 17 sedmica. Al Pacino je također dobio ponudu, ali ni on nije želio da bude odsutan za dugo vremena i bojao se da bi se mogao razboliti u džungli kao što mu se to bilo desilo u Dominikanskoj Republici za vrijeme snimanja *Kuma 2*.

Coppola i Roos su bili impresionirani sa audicijom Martina Sheena za ulogu Michaela u *Kumu 2*, tako da je on postao njihov prvi izbor za ulogu Willarda, ali glumac je već bio prihvatio još jedan projekt i Harvey Keitel je dobio ulogu na osnovu njegovog rada na filmu Martina Scorsesea *Mean Streets*. Glavno snimanje je započelo sa tri sedmice zakašnjenja. Već nakon nekoliko dana, Coppola nije bio zadovoljan sa glumom Harveyja Keitela u ulozi Willarda, rekavši da je glumcu "bilo teško da igra ulogu kao pasivni posmatrač". Nakon analiziranja ranih snimaka, režiser je sjeo na avion za Los Angeles i zamijenio Keitela sa Martinom Sheenom. Do početka 1976. godine, Coppola je uspio nagovoriti Marlona Branda da igra Kurtza uz ogromnu platu od 3,5 miliona dolara za mjesec dana rada na lokaciji tokom septembra 1976. Dennis Hopper je dobio ulogu nekog pomoćnika Zelenih beretki i kada je Coppola čuo kako on non-stop priča na lokaciji, sjetio je se da stavi na njega košulju domorodaca, i tako se pojavio u sceni, gdje dočekuje vojnike sa čamca". Dean Tavoularis se sjeća da je "počela kiša sve jače i jače da pada dok se doslovno nije moglo ništa vidjeti napolju, a sva stabla su bila nageta četrdeset pet stepeni". Jedan dio tima je bio blokiran u hotelu, a ostali su bili u malim kućama koje je ispomijerala oluja. Playboy Playmate set je bio uništen, što je odložilo snimanje za mjesec dana. Većina glumaca iz ekipe vratila se u Sjedinjene Države na period od šest do osam sedmica. Tavoularis i njegov tim ostali su da izviđaju nove lokacije i da ponovo izgrade Playmate set na drugom mjestu. Isto tako, tokom snimanja bili su prisutni tjelohranitelji koji su stalno stražarili tokom noći i jednom je cijela kasa sa platnim spiskom bila ukradena. Prema Coppolinoj supruzi, Eleanori, film je kasnio šest sedmica sa preko 2 miliona dolara budžeta.

Coppola se vratio avionom nazad u SAD, u junu 1976. godine. Tada je čitao knjigu o Džingis Kanu kako bi imao bolju predstavu o liku Kurtza. Režiser je prikrivao Brandovu debljinu tako što ga je oblačio u crnu odjeću, snimajući samo njegovo lice,  imajući u vidu drugog, duplo višljeg glumca od njega, u pokušaju da prikaže Kurtza kao gotovo mitskog lika. Nakon Božića 1976. godine, Coppola je pregledao prve  grube snimke, ali još uvijek mu je bilo potrebno da improvizira kraj. On se vratio na Filipine početkom 1977. godine i nastavio snimanje. On se kasnije vratio na set 19. aprila. Glavna sekvenca na francuskoj plantaži koja je koštala stotine hiljada dolara, bila je izrezana iz konačne verzije filma. Glasine su počele da kruže da je *Apokalipsa danas* imala nekoliko završetaka, ali prema Richardu Beggsu, koji je radio na zvuku, rekao je, "nikada nije bilo *pet* završetaka, nego samo jedan, čak i da je bilo drugačijih *montiranih* verzija". Ove glasine su nastale zbog Coppolinog čestog mijenjanja originalnog scenarija. Coppola je priznao da nije imao kraj filma jer je Brando bio predebeo da bi igrao scene onako kako je bilo napisano u originalnom scenariju. Uz pomoć Dennisa Jakoba, Coppola je odlučio da kraj bude "klasični mit o ubici koji stiže preko rijeke, ubija gospodara i na kraju sam postaje gospodar.

## Muzika i zvuk 
Japanski kompozitor Isao Tomita trebao je da uradi originalnu muziku, ali Coppola je želio da muzika filma zvuči kao Tomitina elektronska adaptacija kompozicije *Planete*  Gustava Holsta. Tomita je otišao sa filmskom ekipom na Filipine, ali problemi sa ugovorom na kraju su spriječili njegovo učešće. U ljeto 1977. godine, Coppola je dao Walteru Murchu četiri mjeseca rok da odradi zvuk. Murch je shvatio da je scenarij sačinjavala naracija, ali Coppola se predomislio tokom snimanja. Uradio je ponovo sve ali sam. U septembru, Coppola je rekao svojoj supruzi da je osjetio "da postoji samo oko 20% šanse za uspjeh filma". Murch je imao problema pokušavajući da uradi stereo zvuk, jer zvučna arhiva nije imala stereo snimke oružja. Zvučni materijal koji se vratio sa Filipina bio je neodgovarajući, jer ekipa nije imala vremena ni resursa za snimanje zvukova džungle i zvukova ambijenta. Murch i njegova ekipa simulirali su zvukove džungle na filmu. * Apokalipsa danas* je imao neobičnu tehniku zvuka za film, jer je Murch insistirao na najmodernijem načinu snimanja pucnjave i upotrijebio je Dolby Stereo sistem. Ovaj sistem je koristio dva kanala zvuka koji su se nalazili iza publike kao i tri kanala zvuka iza ekrana filma. Iste godine, dobio je poziv da prikaže film na Kanskom filmskom festivalu. Iz United Artistsa nisu bili oduševljeni da se prikazuje nedovršeni film pred toliko novinara, ali Coppola je imao na umu činjenicu da je njegov film *Razgovor* osvojio Zlatnu palmu i pristao je; za manje od mjesec dana prije početka festivala, film  *Apokalipsa danas* se prikazao u Kanu. Sedmicu dana prije početka festivala, Coppola je zakazao tri prikazivanja neznatno različitih verzija. On je dozvolio kritičarima da prisustvuju projekcijama i vjerovao je da će oni poštovati embargo postavljen na recenzije. 14. maja, Rona Barrett je ocijenila film na televiziji i nazvala ga "razočaravajućim neuspjehom". Na konferenciji za novinare, Coppola je kritizirao medije zbog napada na njega i filmsku ekipu dok je imao problema sa snimanjem na Filipinima i tom prilikom je izgovorio čuvenu rečenicu: "Imali smo previše novca, previše opreme, i malo po malo smo poludjeli", zatim: "Moj film nije o Vijetnamu, to jeste ustvari Vijetnam".

## Alternativni završeci filma 
U vrijeme objavljivanja filma, diskusije i glasine cirkulisali su o mogućim završecima *Apokalipse danas*. Coppola je izjavio da je originalni kraj bio napisan na brzinu, gdje je Kurtz uvjeravao Willarda da udruže snage i zajedno odbiju zračne udare na logor. Coppola je rekao da se nikada u potpunosti nije složio da Kurtz i Willard umiru sa fatalističkim eksplozivnim intenzitetom, preferirajući da okonča film na puno uvjerljiviji način. Kada je Coppola prvobitno napisao kraj, on je imao na umu dva dosta različita kraja za film. Jedan je uključivao Willarda vodeći Lancea za ruku, dok svi u Kurtzovom logoru bacaju oružje, a završava se sa scenom Willardovog čamca kako polahko isplovljava iz logora; završna scena prikazuje lice kamenog idola, koji onda nestaje u mraku. Druga opcija je prikazala zračni napad koji je bio uspješno pozvan i logor je dignut u zrak na spektakularan način, i tako ubija svakoga ko je ostao u njemu.

Sve do danas, bilo je mnogo varijacija sa kreditima na kraju, počevši sa 35mm izdanjem, gdje je Coppola izabrao da pokaže kredite iznad snimaka eksplozija u Kurtzovom logoru. U svom pregledu za *Los Angeles Times*, Charles Champlin je napisao: "kao primjer plemenitog korištenja medija i kao neumorni izraz nacionalne patnje, film zasjenjuje sve što su američki režiseri pokušavali da urade dugo vremena ". Ebert je dodao Coppolin film na svoju listu najvećih filmova, navodeći: "*Apokalipsa danas* je najbolji film o Vijetnamu, jedan od najvećih od svih filmova, jer je otišao dalje od drugih, sve do mračnih predjela duše. Ne radi se tu toliko o ratu koliko o tome kako rat otkriva istine koje bismo bili sretni da se nikada ne otkriju". Razni komentatori su raspravljali da li je film  anti-ratnog ili pro-ratnog karaktera. Dokazi nekih komentatora zasnovani su na anti-ratnim porukama koje uključuju besmislenu brutalnost rata, odsustvo vojnog zapovijedanja, kao i prizori uništavanja prirode. Zagovornici pro-ratnog stava filma, međutim, vidjeli su ove iste elemente kao veličanje rata i potvrdu američke nadmoći. Prema Franku Tomasulu: "SAD nameće svoju kulturu u Vijetnamu, uključujući i razaranje sela, tako da vojnici mogu surfati, to potvrđuje pro-ratnu poruku filma." Prema Coppoli, film se može smatrati anti-ratnim, ali je još više kao anti-lažnim: "... činjenica da kultura može lagati o tome šta se stvarno događa za vrijeme rata, da su ljudi brutalno mučeni, sakaćeni, i ubijani, i to sve nekako predstaviti kao moralnost, to je ono što me užasava, što otvara mogućnost za dalja ratovanja".

Danas, mnogi smatraju film remek djelom Nove holivudske ere, a često se navodi kao jedan sa spiska najvećih filmova svih vremena. Scene helikopterskog napada sa arijom *Valkyries* izabrane su kao najupečatljivije filmske scene od strane magazina *Empire* (iako je ista numera ranije korištena 1915. godine sa sličnim efektom za nijemi film *Rađanje jednog naroda*). Ova scena se ponovo pojavila u posljednjem činu videoigre iz 2012. *Far Cry 3* kao pjesma koja svira dok lik puca iz helikoptera. Udruženje filmskih kritičara Londona glasali su 2009. godine za *Apokalipsu danas * kao najbolji film u posljednjih 30 godina. U augustu 2009. godine, Njemačka finansijska kontrola rekla je Odboru za finansije Bundestaga da bi neuspjeh DEPFA banke, koja je u potpunosti bila pod nadzorom irskih banaka, mogao dovesti do kolapsa njemačke banke i tako prisiliti Berlin da plati kauciju 102 milijarde eura. Odboru je rečeno da bi alternativa bila propast njemačke banke i eventualno kolapsa evropskog sistema finansija - "nešto kao da se probudite u ponedjeljak ujutro u filmu Apokalipsa danas".

## Zanimljivosti 
* Francis Ford Coppola je vjerovao da je Marlon Brando bio upoznat sa romanom Josepha Conrada "Srce tame", i pripremio je sve za ulogu prije nego što je stigao legendarni glumac na set. Kada je Brando došao, Coppola je bio užasnut shvativši da Brando nikada nije pročitao "Srce tame", niti je znao svoje dijaloge, a postao je izuzetno debeo (Kurtz je u scenariju bio visok, i izuzetno mršav čovjek). Nakon nekoliko trenutaka panike, Coppola je odlučio da snimi Branda, kao da je bio masivno građen, pa su sve kamere snimale Branda iznad njegovog ogromnog trbuha.
* Scena na početku filma sa kapetanom Willardom kada je bio sam u svojoj hotelskoj sobi je potpuno improvizirana. Martin Sheen je rekao snimateljima samo neka puste kamere da snimaju. Sheen je zapravo pijan u sceni i udario je šakom u ogledalo, koje je bilo od pravog stakla, ozlijedivši tako svoj palac. Sheen je počeo da plače i pokušao je napasti Coppolu. Ekipa je bila toliko uznemirena njegovim postupcima da su željeli da se zaustavi snimanje, ali Coppola je nastavio sa snimanjem. 
* Marlon Brando je improvizirao većinu dijaloga Kurtza, uključujući i osamnaestominutni dijalog, od kojeg su samo dvije minute preživjele konačni rez. Meade Roberts koji je bio scenarist za film *Fugitive Kind (1960)*, kasnije je čuo cijeli monolog i rekao je da, iako su neki od njih bili nepovezani, većina ih je zvučala sjajno. Na kraju govora Brando je navodno rekao Coppoli: "Francis, ja sam ovaj dijalog odradio koliko sam mogao. Ako ti je potrebno više, možeš potražiti nekog drugog glumca." 
* Kada je Coppola tražio od Al Pacina da glumi Willarda, Pacino ga je odbio govoreći: "Ja znam na šta da će ovo izaći. Ti ćeš biti tamo u helikopteru i govoriti mi šta da radim, a ja ću biti dolje u močvari pet mjeseci." Snimanje je zapravo trajalo 16 mjeseci.
* Clint Eastwood je odbio ulogu kapetana Willarda jer je smatrao da je film previše mračan.
* Coppola je izgubio 50 kilograma težine dok je snimao film.
* Harvey Keitel je prvobitno imao ulogu Willarda. Nakon dvije sedmice snimanja, Coppola ga je zamijenio sa Martinom Sheenom. Prema Coppoli jedan dio filma sa njegovim snimcima bio je uključen u konačnom rezu. Njegov lik se nije mogao vidjeti pošto je snimljen iz daljine na čamcu kako plovi niz rijeku.
* Nick Nolte je rekao da je najviše želio ulogu kapetana Willarda, i bio je vrlo razočaran kada je Coppola izabrao Harveyja Keitela. Kada je on dobio otkaz, Nolte je mislio da će uloga biti njegova, ali Sheen je na kraju dobio ulogu.
* Coppola je bio uložio nekoliko miliona dolara svog novca u film nakon što je snimanje prešlo preko budžeta. On je na kraju morao da stavi u hipoteku svoje kuće i vinarije u dolini Napa kako bi završio film.

## Nagrade 
### Oscari 
Na 52. dodjeli "Oscara" film je imao ukupno 8 nominacija od kojih je osvojio nagrade u sljedećim kategorijama:
* Oscar za najbolju fotografiju - Vittorio Storaro
* Oscar za najbolji zvuk - Walter Murch, Mark Berger, Richard Beggs, Nathan Boxer

Coppola je bio nominiran za naboljeg režisera izgubivši od Roberta Bentona a u kategoriji za najbolji film izgubio je od filma Kramer protiv Kramera.

### Zlatni globus 
Na 37. dodjeli "Zlatnog globusa" film je imao ukupno 4 nominacije od kojih je osvojio nagrade u sljedećim kategorijama:
* Zlatni globus za najboljeg režisera - Francis Ford Coppola
* Zlatni globus za najboljeg sporednog glumca - Robert Duvall
* Zlatni globus za najbolju originalnu muziku - Carmine Coppola, Francis Ford Coppola

U kategoriji za najbolji film - drama izgubio je također od Kramera protiv Kramera.

### BAFTA 
Na 33. dodjeli nagrade "BAFTA" film je imao ukupno 8 nominacija od kojih je osvojio nagrade u sljedećim kategorijama:
* BAFTA za najboljeg režisera - Francis Ford Coppola
* BAFTA za najboljeg sporednog glumca - Robert Duvall

Od nominacija ističu se nominacije za najbolji film i najboljeg glavnog glumca za Martina Sheena.

### Zlatna palma 
Na 32. Kanskom filmskom festivalu film je osvojio Zlatnu palmu, dok je za nagradu FIPRESCI imao nominaciju.

### Ostale nagrade 
Od ostalih nagrada ističu se nagrada "David di Donatello", u kategoriji za najboljeg stranog režisera za Coppolu, njemački "Zlatni ekran", srebrna medalja na Telluride filmskom festivalu povodom 35-godišnjice objavljivanja filma, te nagrada za najbolji film Udruženja filmskih kritičara Londona 1981. da bi ponovo osvojio istu nagradu 2010. povodom 30.-godišnjice.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Vijetnamski rat

## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1979.
Kategorija:Filmovi na engleskom jeziku
Kategorija:Američki filmovi
Kategorija:Američki dramski filmovi
Kategorija:Američki avanturistički dramski filmovi
Kategorija:Američki ratni dramski filmovi
Kategorija:Američki epski filmovi
Kategorija:Ratni avanturistički filmovi
Kategorija:Filmovi u režiji Francisa Forda Coppole
Kategorija:Filmovi zasnovani na romanu
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju fotografiju
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolje miksanje zvuka
Kategorija:Filmovi koji su dobili Zlatni globus za najboljeg redatelja
Kategorija:Filmovi koji su dobili Zlatni globus za najboljeg sporednog glumca
Kategorija:Dobitnici Zlatne palme
Kategorija:Filmovi s radnjom u Kambodži
Kategorija:Filmovi snimljeni na Filipinima
Kategorija:Filmovi o atentatima
Kategorija:Filmovi o Vijetnamskom ratu
Kategorija:Filmovi "American Zoetropea"
Kategorija:Filmovi Paramount Picturesa
Kategorija:Filmovi United Artistsa
Kategorija:Filmovi s muzikom Carminea Coppole
Kategorija:Filmovi u Nacionalnom filmskom registru Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:BAFTA za najbolji film
Kategorija:Filmovi s radnjom u Vijetnamu