open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nacionalne biblioteke Italije

U **nacionalne biblioteke Italije** () spadaju 9 nacionalnih od ukupno 46 državnih biblioteka. U njih 9 spadaju:

* Dvije nacionalne centralne biblioteke: 
** Nacionalna centralna biblioteka u Firenci (*Biblioteca Nazionale Centrale di Firenze*) i
** Nacionalna centralna biblioteka u Rimu (*Biblioteca Nazionale Centrale di Roma*);
* Sedam nacionalnih biblioteka:
** Nacionalna biblioteka u Napulju (*Biblioteca Nazionale Vittorio Emanuele III di Napoli*),
** Nacionalna biblioteka Marciana u Veneciji (*Biblioteca Nazionale Marciana di Venezia*),
** Nacionalna biblioteka Braidense u Milanu (*Biblioteca Nazionale Braidense di Milano*),
** Nacionalna i univerzitetska biblioteka u Torinu (*Biblioteca Nazionale Universitaria di Torino*),
** Nacionalna biblioteka Sagarriga Visconti-Volpi u Bari (*Biblioteca Nazionale Sagarriga Visconti-Volpi di Bari*),
** Nacionalna biblioteka u Cosenzi (*Biblioteca Nazionale di Cosenza*),
** Nacionalna biblioteka u Potenzi (*Biblioteca Nazionale di Potenza*).

## Nacionalne centralne biblioteke 
### U Firenci 
Nacionalna centralna biblioteka u Firenci (*Biblioteca Nazionale Centrale di Firenze*, BNCF) jest javna nacionalna biblioteka u Firenci, najveća u Italiji i jedna od najvažnijih u Evropi. Biblioteka je osnovana 1714. godine kada je naučnik Antonio Magliabechi zavještao svoju cijelu zbirku knjiga, koja je obuhvatala oko 30.000 knjiga, gradu Firenci. Do 1743. bilo je potrebno da se kopija svakog djela objavljenog u Toskani dostavi biblioteci. Prvobitno poznata kao Magliabechiana, biblioteka je otvorena za javnost 1747. Njeni fondovi su kombinovani sa fondovima biblioteke Palatina Lorenese 1861, a do 1885. biblioteka je preimenovana u Nacionalnu centralnu biblioteku Firence, ili skraćeno BNCF. Od 1870. godine biblioteka prikuplja primjerke svih italijanskih publikacija.

### U Rimu 
Nacionalna centralna biblioteka u Rimu (*Biblioteca nazionale centrale di Roma*) jest javna nacionalna biblioteka u Rimu i jedna je od najvažnijih u Evropi. Biblioteka prikuplja i čuva sve publikacije u Italiji i najvažnijih stranih djela, posebno onih vezanih za Italiju, te ih čini dostupnim svima starijim od 18 godina. Zbirka trenutno obuhvata više od 7.000.000 štampanih svezaka, 2.000 inkunabula, 25.000 cinquecentina (knjiga iz 16. vijeka), 8.000 rukopisa, 10.000 crteža, 20.000 mapa i 1.342.154 brošura. Od 1990, katalog biblioteke je na internetu i sadrži podatke o svim štampanim dokumentima koji su u biblioteku primljeni od te godine, kao i značajnim zbirkama tokom vremena, svim naslovima periodičnih publikacija, dijelovima monografskih publikacija, te značajnom arhivirskom građom.

## Reference 
Italija
*
Kategorija:Kultura u Italiji
Otkriću ti jednu važnu stvar / Ne budi me noću kad sanjam

**"Otkriću ti jednu važnu stvar / Ne budi me noću kad sanjam"** petnaesta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton 1978. Na A-strani je pjesma "Otkriću ti jednu važnu stvar" komponirana u laganijem pop stilu za koju je tekst napisao Slobodan Đurasović. Prva javna izvedba ove pjesme bila je te godine na Zagrebfestu. 
Na B-strani je pop balada "Ne budi me noću kad sanjam" za koju je tekst napisao R. Stanković. Posebnu zanimljivost u ovoj pjesmi predstavlja melodijski uvod na akustičnoj gitari, koja je ujedno i jedini prateći muzčki instrument pjevačkoj izvedbi Jasne Gospić. Tek u drugoj polovini pjesme pridrużuju im se ostali muzičari, a tempo u pjesmi se lagano ubrzava za kojim ubrzo slijedi solo Andreja Stefanovića na saksofonu.
Muziku i aranžman za obje pjesme uradio je gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović. Posebno se istakla pjevačica Jasna Gospić kao i ostali članovi ovog nekadašnjeg sarajevskog pop-rok sastava. Ovo je ujedno i četvrta singl ploča koju je Gospić snimila s Ambasadorima na početku njene pjevačke karijere.          
Singl pločom "Otkriću ti jednu važnu stvar / Ne budi me noću kad sanjam" Ambasadori su potvrdili pjevački i izvođački kvalitet u okviru tadašnje jugoslavenske i sarajevske pop-rok scene iz druge polovine 1970-ih. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Nedim Bačvić.

## Muzički primjeri 
* Otkriću ti jednu važnu stvar
* Ne budi me noću kad sanjam

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1978.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Nacionalna centralna biblioteka u Firenci

**Nacionalna centralna biblioteka u Firenci** (, **BNCF**) jest javna nacionalna biblioteka u Firenci, najveća u Italiji i jedna od najvažnijih u Evropi, te jedna od dvije centralne biblioteke Italije, zajedno sa Nacionalnom centralnom bibliotekom u Rimu.

## Historija 
Biblioteka je osnovana 1714. kada je naučnik Antonio Magliabechi zavještao svoju cijelu zbirku knjiga, koja je obuhvata oko 30.000 knjiga, gradu Firenci. Do 1743. bilo je potrebno da se kopija svakog djela objavljenog u Toskani dostavi biblioteci. Prvobitno poznata kao Magliabechiana, biblioteka je otvorena za javnost 1747. Njeni fondovi su kombinovani sa fondovima biblioteke Palatina Lorenese 1861, a do 1885. biblioteka je preimenovana u Nacionalnu centralnu biblioteku Firence, ili skraćeno BNCF. Od 1870. biblioteka prikuplja primjerke svih italijanskih publikacija.

Od 1935. zbirke su smještene u zgradi koju su dizajnirali Cesare Bazzani i V. Mazzei, smještenoj uz rijeku Arno u četvrti Santa Croce. Prije toga pronađeni su u raznim prostorijama koje su pripadale galeriji Uffizi .

Nacionalni bibliotečki sistem (SBN), koji se nalazi u BNCF-u, odgovoran je za automatizaciju bibliotečkih usluga i indeksiranje nacionalnih fondova.

Velika poplava rijeke Arno 1966. oštetila je skoro jednu trećinu bibliotečkog fonda, posebno njene periodične publikacije i zbirke Palatine i Magliabechi. Restauracijski centar je naknadno osnovan i može biti zaslužan za spašavanje mnogih od ovih neprocjenjivih artefakata. Međutim, još mnogo posla ostaje da se uradi, a neke stvari su zauvijek izgubljene.

## Tezaurus 
Biblioteka čuva Nuovo soggettario, "alat za indeksiranje predmeta za različite vrste izvora".

## Galerija 
### Eksterijeri 

Datoteka:Firenze-bibliotecanazionale.jpg|Izgled fasade prema rijeci Arno
Datoteka:BNCF 6.JPG|Biblioteka pored Bazilike svetog križa
Datoteka:BNCF 7.JPG|Rotonda

### Enterijeri 

Datoteka:BNCF, sala prestito 02.JPG|Distribuciona hala
Datoteka:BNCF, sala ricerche.JPG|Soba za kataloge
Datoteka:BNCF, sala lettura 05.JPG|Čitaona
Datoteka:BNCF, tribuna cupola 01.JPG|Galilejeva kupola

### Rukopisi 

Datoteka:Offiziolo - L'eterno e gli eremiti.jpg|Giovannino de' Grassi, *Vječni i pustinjaci*, iz brevijara Gian Galeazzo Visconti
Datoteka:Offiziolo - Sposalizio della vergine.JPG|Giovannino de' Grassi, *Vjenčanje Djevice*, iz brevijara Gian Galeazzo Visconti
Datoteka:National Library manuscripts being washed in Florence after the 1966 flood of the Arno - UNESCO - PHOTO 0000001407 0001 - Restoration.jpg|Rukopisi iz Nacionalne biblioteke koji se peru i suše u kotlarnici željezničke stanice u Firenci, nakon novembarske poplave 1966.

## Također pogledajte 
* Knjige u Italiji
* Nacionalne biblioteke Italije

## Reference 
### Izvori 
*  1886-
* 

## Vanjski linkovi 
*  

Firenca
Kategorija:Koordinate na Wikipodacima
Kategorija:Biblioteke u Italiji
Kategorija:Kultura Firence
Kategorija:Biblioteke osnovane 1714.
Tri bijela kruga / Mala luka

**"Tri bijela kruga / Mala luka"** šesnaesta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton 1978. Na A-strani je plesni šlager "Tri bijela kruga" koju je komponirao Nenad Vilović na tekst Ivice Flescha, a aranžman su uradili Andrej Stefanović i Slobodan Vujović. Prva javna izvedba ove pjesme bila je te godine na Splitskom festivalu. Tekstualno i muzički pjesma je urađena u dalmatinskom stilu pogodnom za izvedbe na festivalima ove vrste muzike uz spominjanje Splita i Mediterana. 
Na B-strani je još jedan šlager "Mala luka" za koju je tekst napisao Slobodan Đurasović, a muziku i aranžman uradio je gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović.  
U obje pjesme posebno se istakla pjevačica Jasna Gospić kao i ostali članovi ovog nekadašnjeg sarajevskog pop-rok sastava. Ovo je ujedno i peta singl ploča koju je Gospić snimila s Ambasadorima na početku njene pjevačke karijere.          
Singl pločom "Tri bijela kruga / Mala luka" Ambasadori su napravili mali izlet u dalmatinski melos, te potvrdili pjevački i izvođački kvalitet u okviru tadašnje jugoslavenske i sarajevske pop-rok scene iz druge polovine 1970-ih. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Nedim Bačvić.

## Muzički primjeri 
* Tri bijela kruga
* Mala luka

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1978.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Nacionalna biblioteka Slovačke

**Nacionalna biblioteka Slovačke** () jeste moderna naučna, kulturna, informatička i obrazovna ustanova koja služi svim građanima Slovačke i korisnicima iz inostranstva. Slovačka nacionalna biblioteka je konzervatorsko-depozitna biblioteka Slovačke. Ona prikuplja, profesionalno obrađuje, čuva, štiti i čini dostupnim domaće i strane slavenske dokumente (dokumente vezane za Slovačku po autoru, jeziku, mjestu štampanja, temi). Fondovi i zbirke Slovačke nacionalne biblioteke sadrže 4,9 miliona bibliotečkih jedinica, 1,7 miliona arhivskih dokumenata i hiljade muzejskih jedinica.

Dio Biblioteke su i muzeji. Književni muzej prikuplja predmete vezane za slovačku književnost, na kojima predstavlja povijesni razvoj slovačke književnosti. Muzej je također uključen u *Prezentaciju Narodnog groblja*, galerije grobova istaknutih ličnosti iz slovačkog kulturnog, naučnog i nacionalnog života. Slavenski muzej Aleksandra Sergejeviča Puškina, koji se nalazi u dvorcu porodice Puškin u Brodžaniju, posvećen jednom od najvećih ruskih pjesnika, dokumentuje književne odnose između slovačke i slovenskih književnosti. Biblioteka također upravlja historijskom bibliotekom porodice Apponyi koja se nalazi u zamku Oponice.

Slovačka nacionalna biblioteka koordinira razvoj bibliotečkog sistema Slovačke Republike i obezbeđuje modernizaciju bibliotečko-informacionih usluga. Direktno sarađuje sa slovačkim i stranim institucijama na rješenjima međunarodnih projekata. 2010. je postao rješavač nacionalnog projekta Digitalna biblioteka i digitalni arhiv (DIKDA) koji je sufinansirao Evropski fond za regionalni razvoj (ERDF). Kroz DIKDA projekat biblioteka objavljuje digitalizovana djela iz svojih zbirki.

## Čitaoci 
Članske kartice Slovačke nacionalne biblioteke dostupne su svakom državljaninu Slovačke, počevši od 15. godine života. N-Slovački državljani mogu također dobiti karticu uz ličnu kartu, pasoš ili studentsku legitimaciju. Članske kartice vrijede godinu dana.

## Dodatna literatura 
HANAKOVIČ, Štefan. 2013. Dejiny Slovenskej národnej knižnice : historické predpoklady, podmienky jej vzniku a účinkovania do roku 1960 : úvahy a svedectvá. Martin : Slovenská národná knižnica, 2013. 331 s. .

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
* dikda.eu - Digitalna biblioteka i digitalni arhiv - web stranica nacionalnog projekta digitalizacije DIKDA
* www.spytajtesakniznice.sk - Pitaj bibliotekara, portal Slovačke Republike

Kategorija:Biblioteke u Slovačkoj
Slovačka
Kategorija:Kultura u Martinu
Prešli su

***Prešli su*** je strip bosanskohercegovačkog strip-crtača Admira Delića i Samira Karića o genocidu u Srebrenici, kojim autori strahote genocida pristupačno predstavljaju i približavaju mlađim generacijama.

Strip je promovisan 4. jula 2015. u SARTR-u, a predstavljen je i u Memorijalnom centru Potočari 17. jula 2020.

## Radnja stripa
Strip je zasnovan na istinitim događajima i prati 15-godišnjeg dječaka Ahmeda, koji s ocem i drugim civilima bježi nakon pada zaštićene enklave Srebrenica prema slobodnoj teritoriji. Nakon pogibije oca, Ahmed s profesorom Mustafom tokom Marša smrti preživljava granatiranja izbjeglica, strijeljanje u Kravici te svjedoči likvidaciji, kopanju masovnih grobnica i pljačkama kuća.

## Reference
Kategorija:Bosanskohercegovački strip
Kategorija:Stripovi Admira Delića
Vatikanska biblioteka

**Vatikanska apostolska biblioteka** (, ), poznatija kao **Vatikanska biblioteka** ili neformalno kao **Vat**, je biblioteka Svete Stolice koja se nalazi u Vatikanu i nacionalna je biblioteka grada-države. Formalno je osnovana 1475. godine, iako je mnogo starija – jedna je od najstarijih biblioteka na svijetu i sadrži jednu od najznačajnijih zbirki istorijskih tekstova. Ima 75.000 kodeksa iz historije, kao i 1.1&nbsp;miliona štampanih knjiga, koje uključuju oko 8.500 inkunabula.

Vatikanska biblioteka je istraživačka biblioteka za historiju, pravo, filozofiju, nauku i teologiju. Vatikanska biblioteka je otvorena za svakoga ko može dokumentirati svoje kvalifikacije i istraživačke potrebe. Fotokopije za privatno proučavanje stranica iz knjiga objavljenih između 1801. i 1990. mogu se zatražiti lično ili poštom.
[mini| *Bezdan pakla*, crtež u boji na pergamentu [Sandro Botticelli|Sandra Botticellija (1480-ih)]]
mini|Wandalbert von Prüm, juli, Martyrologium (c860)

## Reference 
Kategorija:Vatikanska kultura
Kategorija:Koordinate na Wikipodacima
Svjetsko prvenstvo u biatlonu 1994 – ekipno (žene)

**Utrka u ekipnoj konkurenciji na 4 × 15&nbsp;km** na Svjetskom prvenstvu u biatlonu 1994. za žene održana je 9. februara 1994. u kanadskom Canmoreu.

## Države učesnice 
*  (4)
*  (4)
*  (4)
*  (4)
*  (4)
*  (4)
*  (4)

## Rezultati 
Nastupilo je 28 biatlonki iz 7 država.

## Reference
Kategorija:Svjetsko prvenstvo u biatlonu 1994.
Kerryn Rim

**Kerryn Michelle Pethybridge-Rim** rođena 7. septembra 1962. u Myrtlefordu, Victoria, kao Kerryn Michelle Pethybridge je nekadašnja australijska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Rim je tri puta nastupila na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1992, ZOI 1994 i ZOI 1998. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je osmo mjesto u utrci na 15&nbsp;km na ZOI 1994. kada je s dva promašaja i zaostatkom od 2:03.5&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kanađanke Myriam Bédard. U štafetnim utrkama nije nastupala.

### Svjetska prvenstva 
Rim je nastupila na osam Svjetskih prvenstava od SP 1984. do SP 1996, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultati su joj dva deseta mjesta: Na SP 1986. u utrci na 5&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 2:17.8&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kaije Parve; te na SP 1989. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 1:07.1&nbsp;min bila sporija od pobjednice Anne Elvebakk. U ekipnim utrkama nije nastupala.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu, Kerryn Rim je imala u sezoni SK 1984/85. Najbolji rezultat bilo joj je četvrto mjesto 27. januara 1990. u Ruhpoldingu u sezoni 1989/90. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 43.6&nbsp;s bila sporija od pobjednice Jiřine Pelcove.
U ekipnim utrkama je nastupila samo jednom, ponovo u Ruhpoldingu u sezoni 1991/92., kada je s Sandrom Paintin-Paul i Lynn-Marie Cranage osvojila predzadnje 12-o mjesto u utrci štafete.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Australski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1962.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Biografije, Myrtleford
Kategorija:Australski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Živi ljudi
Coursera

**Coursera** je veliki provajder otvorenih onlajn kurseva u Sjedinjenim Državama, koji su 2012. osnovali Andrew Ng i Daphne Koller, profesori računarstva na Univerzitetu Stanford. Coursera je partner sa univerzitetima i drugim organizacijama kako bi ponudio online kurseve, sertifikate i diplome iz raznih predmeta. U 2021. godini, procjenjuje se da je 150 univerziteta nudilo više od 4.000 Coursera kurseva.

Coursera takođe nudi diplomske kurseve u saradnji sa univerzitetima. Na primjer, platforma HEC Paris je partner Executive Master u oblasti inovacija i preduzetništva. 100% onlajn, ovaj program ima za cilj da obuči top menadžere specijalizovane za ove dve oblasti za 18 meseci. Otvoren je u martu 2017.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Službena web stranica univerziteta

Coursera
Coursera
Coursera
Kategorija:Univerziteti u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 2012.
Sandra Paintin-Paul

**Sandra Paintin-Paul** rođena 13. februara 1963. u Palmerston Northu, Novi Zeland, kao Sandra Paintin je nekadašnja novozelandska i australijska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Paintin-Paul je dva puta nastupila na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1992. i ZOI 1994. Najbolji rezultati u pojedinačnoj konkurenciji bila su je joj dva 40-a mjesta: U utrci na 15&nbsp;km na ZOI 1992. kada je s tri promašaja i zaostatkom od 7:08.1&nbsp;min bila sporija od pobjednice Njemice Antje Harvey; te u utrci na 7,5&nbsp;km na ZOI 1994. kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 2:22.3&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kanađanke Myriam Bédard. U štafetnim utrkama nije nastupala.

### Svjetska prvenstva 
Paintin-Paul je nastupila na tri Svjetska prvenstva od SP 1990. do SP 1993, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultati bilo joj je 46-o mjesto na SP 1990. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s četiri promašaja i zaostatkom od 15:32.3&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kaije Parve; te na SP 1989. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 1:07.1&nbsp;min bila sporija od pobjednice Svjetlane Pečorske. U ekipnim utrkama nije nastupala.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu, Sandra Paintin je imala u sezoni SK 1989/90, 3. februara 1990. u austrijskom Walchseeu u utrci sprinta na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila predzadnje 27-o mjesto. Najbolji rezultat bilo joj je osmo mjesto 4. marta 1993. u Lillehammeru u sezoni 1992/93. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 2:10.4&nbsp;min bila sporija od pobjednice Anfise Rezcove. U ekipnim utrkama je nastupila samo jednom, u Ruhpoldingu u sezoni 1991/92., kada je s Kerryn Rim i Lynn-Marie Cranage osvojila predzadnje 12-o mjesto u utrci štafete.

## Kraj karijere 
Sandra Paintin-Paul živi u Marysvillu, Australija, gdje radi kao radiolog. Udata je za nekadašnjeg australijskog biatlonca Andrewa Paula.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Australski biatlonci
Kategorija:Australski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Novozelandski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biografije, Palmerston North
Kategorija:Živi ljudi
Brailleovo pismo

**Brajevo pismo** (**Braille**) je taktilni sistem pisanja koji koriste osobe sa oštećenim vidom. Može se čitati ili na reljefnom papiru ili korištenjem osvježavajućih Brajevih displeja koji se povezuju na računare i pametne telefone. Brajevo pismo se može pisati pomoću pločice i olovke, pisača za brajevu abecedu, elektronskog bilježnika za Brajevu abecedu ili pomoću računara povezanog na brajevu abecedu.

Brajevo pismo je dobilo ime po svom tvorcu, Louisu Brailleu, Francuzu koji je izgubio vid kao rezultat nesreće u djetinjstvu. Godine 1824, u dobi od petnaest godina, razvio je brajev kod zasnovan na francuskom alfabetu kao poboljšanje noćnog pisanja . Objavio je svoj sistem, koji je kasnije uključivao muzičke zapise, 1829.  Druga revizija, objavljena 1837. godine, bila je prvi binarni oblik pisanja razvijen u modernoj eri.
mini| Brajev kod
mini| Srebrne burme sa imenima *Henri(que)* i *Tita* ispisanim na brajevom pismu

## Bilješke 
## Reference 
Kategorija:Francuski izumi
Kategorija:Digitalna tipografija
Inger-Kristin Berg

**Inger-Kristin Berg**, rođena 19. decembra 1968. u  Calgaryju, Alberta, Kanada je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Inger-Kristin Berg je nastupila na dvijema Olimpijskim igrama i to na Zimskim olimpijskim igrama 1994. i na Zimskim olimpijskim igrama 1998. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bila joj je 51-o mjesta na utrci na 15&nbsp;km, kada je sa šest promašaja i zaostatkom 7:29.9&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kanađanke Myriam Bedard. U ekipnim utrkama najbolji joj je plasman na istim igrama 15-o mjesto u štafetnoj utrci s Jane Isakson, Myriam Bédard i Lise Meloche.

### Svjetska prvenstva 
Bergova je nastupila na dva Svjetska prvenstva od SP 1994. do SP 1996, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 14-o mjesto na SP 1996. kada je u utrci na 15&nbsp;kms jednim promašajem i zaostatkom od 4:07.4&nbsp;min bila sporija od pobjednice Emmanuelle Claret. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo šesto mjesto na SP 1994. u  ekipnoj utrci s Yvonne Visser, Lise Meloche i Ellen Gillies.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Bergove u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1990/91. U prvom nastupu u njemačkom Oberhofu 31. januara 1991. u sezoni 1990/91. osvojila je 26-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa šest promašaja i zaostatkom od 6:14.1&nbsp;min iza pobjednice Myriam Bédard. Najbolji plasman joj je bilo 17-o mjesto u sezoni 1990/91. u Canomreu, kada je u utrci na 7,5&nbsp;km s tri promašaja i zaostatkom od 2:36.9&nbsp;min bila sporija iza Svjetlane Pečorske. U ekipnim disciplinama na istom takmičenju je pobijedila u ekipnoj utrci s Gillian Hamilton, Lise Meloche i Myriam Bédard.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Kategorija:Biografije, Calgary
Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Kanadski olimpijci u biatlonu
Jitka Pospichalová

**Jitka Pospichalová**, nekadašnja je čehoslovačka biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Pospichalová nije nastupila na Olimpijskim igarama.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na jednom Svjetskom prvenstvu i to na SP 1984. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo joj je 15-o mjesto na SP 1984. u francuskom Chamonixu u utrci na 10 km, kada je sa četiri promašaja i zaostatkom od 3:11.5&nbsp;min bila sporija od pobjednice Venere Černjišove, koja je završila utrku sa tri promašaja. U ekipnim disciplinama nije nastupala.

### Svjetski kup 
U utrkama Svjetskog kupa nije nastupala.

## Prestanak karijere 
## Privatni život 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Čehoslovački biatlonci
Mato Andrić

**Mato Andrić** (Garevac, Modriča, 18. februar 1928 – Sarajevo, 6. juli 2015) bio je bosanskohercegovački pravnik, društveno-politički radnik, sportski dužnosnik i predsjednik Predsjedništva Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine.

## Biografija 
Rođen je 18. februara 1928. u Garevcu. U Sarajevu je završio Višu upravnu školu.

Obavljao je visoke dužnosti u lokalnoj samoupravi, republičkoj upravi Bosne i Hercegovine i saveznoj. Predsjedavao je Narodnim odborom općine Odžaka. Bio je članom Centralnog komiteta Saveza komunista Bosne i Hercegovine (CK SK BiH), Izvršnog komiteta CK SK BiH, član Sekretarijata CK SK BiH i ostalo. Izabran za zastupnika u Saveznoj skupštini Jugoslavije te Skupštine SR BiH, drugog i trećeg saziva. Na 13. kongresu SKJ izabran je na mjesto člana Centralnog komiteta SKJ.

Obavljao je dužnost predsjednika Centralnog komiteta SK BiH od 28. maja 1984, naslijedivši Hamdiju Pozderca do maja 1986, kad ga je naslijedio Milan Uzelac, te predsjednika Predsjedništva SR Bosne i Hercegovine od aprila 1987, naslijedivši Munira Mesihovića do aprila 1988, kad ga je naslijedio Nikola Filipović. Bio je predsjednik Predsjedništva SRBiH u vrijeme Afere Agrokomerc.

Obavljao je dužnost predsjednika Željezničara iz Sarajeva sredinom 1980-ih.

Iz partijskog članstva izbačen je nakon 10. kongresa SK BiH (7–9. decembra 1989), zajedno sa Milankom Renovicom, Hrvoje Ištukom i Nikolom Stojanovićem nakon "slučaja Neum".

Preminuo je u Sarajevu, 6. jula 2015.

## Reference 
Kategorija:Biografije, Modriča
Kategorija:Rođeni 1928.
Kategorija:Umrli 2015.
Statički elektricitet

**Statički elektricitet** je imbalans električnih naboja unutar ili na površini materijala ili između materijala. Naboj ostaje sve dok se ne udalji električnom strujom ili električnim pražnjenjem . Riječ "statički" se koristi da se razlikuje od električne struje, gdje električni naboj teče kroz električni provodnik.

Statički električni naboj može se stvoriti kad god se dvije površine dodiruju i/ili klize jedna o drugu, a zatim se razdvoje. Efekti statičkog elektriciteta poznati su većini ljudi jer mogu osjetiti, čuti, pa čak i vidjeti iskre ako se višak naboja neutralizira kada se približi električnom provodniku (na primjer, put do zemlje), ili području s viškom naboja suprotnog polariteta (pozitivan ili negativan). Poznati fenomen statičkog šoka (elektrostatičko pražnjenje) je uzrokovan neutralizacijom naboja.

### Uzroci 
mini|Stiropor koji se zalijepio za mačje krzno zbog statičkog elektriciteta.
Materijali su napravljeni od atoma koji su normalno električno neutralni jer sadrže jednak broj pozitivnih naboja (protona u svojim jezgrama) i negativnih naboja (elektrona u "ljuskama" koje okružuju jezgro). Fenomen statičkog elektriciteta zahtijeva razdvajanje pozitivnih i negativnih naboja. Kada su dva materijala u kontaktu, elektroni se mogu kretati iz jednog materijala u drugi, što ostavlja višak pozitivnog naboja na jednom materijalu i jednako negativnog naboja na drugom. Kada se materijali razdvoje, oni zadržavaju ovu neravnotežu naboja. Moguć je i prijenos iona.

### Odvajanje naboja izazvano pritiskom 
Elektroni ili ioni mogu se razmjenjivati između materijala pri kontaktu ili kada klize jedan o drugi, i rezultira time da jedan materijal postaje pozitivno, a drugi negativno nabijen. Pojava se naziva triboelektričnim efektom i glavni je uzrok statičkog elektriciteta koji se opaža u svakodnevnom životu, a uobičajene demonstracije nauke u srednjim školama uključuju trljanje različitih materijala zajedno (npr. kose od plastiku). Odvajanje naboja izazvano kontaktom uzrokuje da vaša kosa ustane i uzrokuje "statičko prianjanje" (na primjer, balon koji se trlja o kosu postaje negativno nabijen; kada je blizu zida, nabijeni balon privlači pozitivno nabijene čestice u zidu, i može da se "pripije" za njega, okačen protiv gravitacije).

==== Razdvajanje naboja izazvano kontaktom ====
Nabijeni predmet koji se približava električno neutralnom provodljivom objektu uzrokuje odvajanje naboja unutar neutralnog objekta. To se zove elektrostatička indukcija. Naelektrisanja istog polariteta se odbijaju i pomiču na stranu predmeta koja je udaljena od vanjskog naboja, a naelektrisanja suprotnog polariteta se privlače i pomiču na stranu okrenutu prema naboju. Kako sila zbog interakcije električnih naboja brzo opada s povećanjem udaljenosti, učinak bližih (suprotnog polariteta) naboja je veći i dva objekta osjećaju silu privlačenja. Pažljivo uzemljenje dijela objekta može trajno dodati ili ukloniti elektrone, ostavljajući objekt s globalnim, trajnim nabojem.

## Također pogledajte 
* Električni naboj
* Električna struja

## Reference 
Kategorija:Elektricitet
Kategorija:Elektrostatika
Imam jedan strašan plan / Snivaj, snivaj

**"Imam jedan strašan plan / Snivaj, snivaj"** sedamnaesta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton 1978. Na A-strani je plesna pop pjesma "Imam jedan strašan plan", s kojom su Ambasadori postigli dobar uspjeh kod publike i koja se u to vrijeme često mogla čuti na radio i televijskim stanicama. Na B-strani je balada "Snivaj, snivaj" sa zanimljivim solom Andreja Stefanovića na saksofonu u zadnjem dijelu pjesme. 
Tekst za obje pjesme napisao je Slobodan Đurasović, a muziku i aranžman uradio je gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović.
Komponirane su u stilu pop muzike i šlagera pogodnim za izvedbe na festivalima ove vrste muzike.  
Njihova prva javna izvedba bila je te godine na festivalu Vaš šlager sezone uz pratnju Revijskog orkestra Radiotelevizije Sarajevo i pratećih pjevača.
U obje pjesme posebno se istakla pjevačica Jasna Gospić, koja se svojim izvedbama na ovoj i prethodnim singl pločama pokazala kao dobra zamjena za Ismetu Dervoz, a ovo je ujedno i zadnja singl ploča koju je Gospić snimila s Ambasadorima.            
Singl pločom "Imam jedan strašan plan / Snivaj, snivaj" Ambasadori su potvrdili pjevački i izvođački kvalitet u okviru tadašnje jugoslavenske i sarajevske pop-rok scene iz druge polovine 1970-ih. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Nedim Bačvić.

## Muzički primjeri 
* Imam jedan strašan plan
* Snivaj, snivaj

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1978.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Lynn-Marie Cranage

**Lynn-Marie Cranage** rođena 5. novembra 1970. je nekadašnja australijska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Cranage nije nastupila na Zimskim olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Cranage je nastupila na četiri Svjetska prvenstva od SP 1991. do SP 1997, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat joj je 50-o mjesto na SP 1991. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s pet promašaja i zaostatkom od 7:50.8&nbsp;min bila sporija od pobjednice Grete Ingeborg Nykkelmo. U ekipnim utrkama nije nastupala.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu, Lynn-Marie Cranage je imala u sezoni SK 1990/91. 17. januara 1991. u njemačkom Ruhpoldingu u utrci na 15&nbsp;km, kada je osvojila 56-o mjesto. Najbolji rezultat bilo joj je 40-o mjesto 19. januara 1991. u Ruhpoldingu u istoj sezoni u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 2:40.4&nbsp;min bila sporija od pobjednice Myriam Bédard. U ekipnim utrkama je nastupila samo jednom, u Ruhpoldingu u sezoni 1991/92, kada je s Kerryn Rim i Sandra Paintin-Paul osvojila predzadnje 12-o mjesto u utrci štafete.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Australski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Živi ljudi
Električna impedansa

U elektrotehnici, **impedansa** je opozicija naizmjeničnoj struji predstavljena kombinovanim efektom otpora i reaktancije u kolu.

Kvantitativno, impedansa elementa kola sa dva terminala je omjer kompleksnog prikaza sinusoidnog napona između njegovih terminala i kompleksnog prikaza struje koja teče kroz njega. Općenito, to ovisi o frekvenciji sinusoidnog napona.

Impedansa proširuje koncept otpora na krugove naizmjenične struje i posjeduje i veličinu i fazu, za razliku od otpora koji ima samo veličinu.

Impedansa se može predstaviti kao kompleksni broj, sa istim jedinicama kao otpor, za koji je SI jedinica ohm (). Njegov simbol je obično , a može se predstaviti pisanjem njegove veličine i faze u polarnom obliku .

Pojam impedanse je koristan za izvođenje analize naizmjenične struje u električnim mrežama, jer omogućava povezivanje sinusnih napona i struja jednostavnim linearnim zakonom.

Recipročna vrijednost impedanse je admitansa, čija je SI jedinica simens, ranije nazvana mho.

Instrumenti koji se koriste za mjerenje električne impedanse nazivaju se analizatori impedanse.

### Historija 
Možda je najranija upotreba kompleksnih brojeva u analizi kola bila od strane Johanna Victora Wietlisbacha 1879. godine u analizi Maxwellovog mosta. Wietlisbach je izbjegao korištenje diferencijalnih jednačina izražavajući naizmjenične struje i napone kao eksponencijalne funkcije sa imaginarnim eksponentima. Wietlisbach je otkrio da je traženi napon dat množenjem struje sa kompleksnim brojem (impedancijom), iako to nije identificirao kao opći parametar sam po sebi.

Termin *impedansa* je skovao Oliver Heaviside u julu 1886. Heaviside je prepoznao da je "operator otpora" (impedansa) u njegovom operativnom proračunu kompleksan broj. Godine 1887. pokazao je da postoji ekvivalent naizmjenične struje Ohmovom zakonu.

Arthur Kennelly je objavio utjecajan rad o impedanciji 1893. Kennelly je došao do složene reprezentacije brojeva na prilično direktniji način nego koristeći imaginarne eksponencijalne funkcije. Kennelly je slijedio grafički prikaz impedanse (koji prikazuje otpor, reaktanciju i impedansu kao dužine stranica pravokutnog trougla) koji je razvio John Ambrose Fleming 1889. Impedanse bi se tako mogle dodati vektorski. Kennelly je shvatio da je ovaj grafički prikaz impedanse direktno analogan grafičkom predstavljanju kompleksnih brojeva (Argandov dijagram). Problemima u proračunu impedanse se stoga može pristupiti algebarski sa kompleksnim prikazom brojeva. Kasnije te iste godine, Charles Proteus Steinmetz je generalizirao Kennellyjev rad na sva kola naizmjenične struje. Steinmetz nije samo impedanse predstavljao kompleksnim brojevima već i napone i struje. Za razliku od Kennellyja, Steinmetz je tako mogao izraziti ekvivalente naizmjenične struje na zakonima jednosmjerne struje kao što su Ohmovi i Kirchhoffovi zakoni. Steinmetzov rad je imao veliki utjecaj na širenje tehnike među inženjerima.

## Također pogledajte 
* Naizmjenična struja

## Reference 
Kategorija:Električni otpor i provodljivost
Kategorija:Elektricitet
Kategorija:Fizikalne veličine
Kategorija:Elektromagnetizam
Gouldov pojas

[mini|300x300piksel| Kompleks oblaka [Kompleks oblaka Rho Ophiuchi|ρ Oph je regija za formiranje zvijezda u Gouldovom pojasu.]]
**Gouldov pojas** je lokalni prsten zvijezda u Mliječnom putu, nagnut od galaktičke ravni za oko 16&ndash;20 stepeni, o čemu su prvi izvijestili John Herschel i Benjamin Gould u 19. vijeku. Sadrži mnogo zvijezda O- i B-tipa, i mnoge od najbližih područja stvaranja zvijezda lokalnog Orionovog kraka, kojem pripada Sunce. Relativna blizina ovih područja stvaranja zvijezda potaknula je projekat Gould Belt Survey da se utvrdi šta ih je uzrokovalo.

Dugo se nagađalo da je pojas fizička struktura na galaktičkom disku, ali podaci iz istraživanja Gaia-e pokazuju da nekoliko njegovih područja stvaranja zvijezda umjesto toga pripada odvojenim Radcliffeovim talasima i *Split* linearnim strukturama u Orionovom kraku, te da kružni izgled pojasa proizlazi uglavnom iz projekcije ovih struktura na nebesku sferu.

Pojas sadrži sjajne, mlade zvijezde koje su nastale prije otprilike 30 do 50 miliona godina u nekoliko sazviježđa. Oni leže duž velikog kruga blago nagnutog prema Mliječnom putu. uključujući (redom od Bika): Bik, Persej, Cefej, Lacerta, Škorpion, Lupus, južni Centaurus, Crux (Južni krst), Carina, Vela, Puppis, Veliki pas i Orion.

## Reference 
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1879.
Kategorija:Mliječni put
Kategorija:Otvorena zvjezdana jata
Nacionalna biblioteka Azerbejdžana

**Nacionalna biblioteka Azerbejdžana** (azerbejdžanski: Azərbaycan Milli Kitabxanası), službeno je nazvana **Mirza Fatali Akhundov Nacionalna biblioteka Azerbejdžana** (azerbejdžanski: Mirzə Fətəli Axundov adına Azərbaycan Milli Kitabxanası, jest azerbejdžanska nacionalna biblioteka, osnovana 1923. godine. Ime je dobila po Mirzi Fatali Akhundovu, azerbejdžanskom dramaturgu i filozofu. Biblioteka se nalazi u ulici Khagani i gleda na aveniju Rašida Behbudova i ulicu Nizami. Na njegovim fasadama nalaze se statue raznih pisaca i pjesnika.

Ogroman osmostepeni repozitorijum zauzima četiri sprata zgrade i opremljen je specijalnim liftovima koji knjige dopremaju do korisnika. Kapacitet čitaonica je 500 mjesta. Narudžbe se primaju i putem e-maila nakon elektronske registracije.

Biblioteka ima 25 odjeljenja i 26 sektora, fond biblioteke obuhvata oko 4.513.000 izdavačke građe.

2000. biblioteka je otvorila internet salu. Biblioteka je 2001. otvorila centar za obuku. Koristi automatizovani sistem upravljanja od 2003.

## Sadašnjost 
Biblioteka uključuje knjige, akademske časopise, novine, časopise, zvučne i muzičke snimke, patente, baze podataka, karte, pečate, otiske, crteže i rukopise, uključujući kopije svih novina objavljenih tokom sovjetskog perioda.

Nacionalna biblioteka Azerbejdžana je također zvanično i centralni repozitorij zemlje. Dobija četiri primjerka svake nove knjige i dva primjerka svakog časopisa i novina objavljenih u Azerbejdžanu.

Biblioteka, jedina te vrste u zemlji, ima mikrofilmove i fotografije novina objavljenih u Azerbejdžanu prije boljševičke revolucije.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*    
* UN-ov sistem orofila biblioteka depozitara  

Kategorija:Biblioteke u Azerbejdžanu
Azerbejdžan
Kategorija:Građevine u Bakuu
Kategorija:Kultura u Bakuu
Baš bi bilo dobro / Ne traži me

**"Baš bi bilo dobro / Ne traži me"** devetnaesta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton 1979. Na A-strani je pjesma "Baš bi bilo dobro" koju su komponirali Slobodan Đurasović i gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović (koji je uradio i aranžman). Njena prva javna izvedba bila je na festivalu Vaš šlager sezone te godine. Pjevanje Hajrudina Varešanovića i muziciranje Ambasadora pratio je Revijski orkestar Radiotelevizije Sarajevo uz prateće pjevače. Na B-strani je pjesma "Ne traži me" za koju je muziku i aranžman uradio gitarist Ambasadora Vujović. Njena prva javna izvedba bila je na Opatijskom festivalu te godine, a posebna zanimljivost u pjesmi je smireno muziciranje na sintisajzeru i električnoj gitari po uzoru na zapadnu muziku. Ovo je zadnja pjesma Jasne Gospić koju je otpjevala s ovim nekadašnjim sarajevskim pop rok sastavom.   
Obje pjesme komponirane su u stilu pop muzike i šlagera, a tekstove je napisao Slobodan Đurasović.              
Singl pločom "Baš bi bilo dobro / Ne traži me" Ambasadori su potvrdili pjevački i izvođački kvalitet u okviru tadašnje jugoslavenske i sarajevske pop-rok scene iz druge polovine 1970-ih.

## Muzički primjeri 
* Baš bi bilo dobro
* Ne traži me

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1979.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Mala tijela Sunčevog sistema

[mini|350x350piksel| [Eulerov dijagram|Ojlerov dijagram koji prikazuje tipove tela u Sunčevom sistemu.]]
**Malo tijelo Sunčevog sistema** (**SSSB**) je objekt u Sunčevom sistemu koji nije ni planeta, ni patuljasta planeta, ni prirodni satelit. Termin je prvi put definirala Međunarodna astronomska unija (IAU) 2006. na sljedeći način: "Svi drugi objekti, osim satelita, koji kruže oko Sunca, zajednički će se nazivati 'mala tijela Sunčevog sistema'&nbsp;".

Ovo obuhvata sve komete i sve manje planete osim onih koje su patuljaste planete. Tako su SSSB: komete; klasični asteroidi, sa izuzetkom patuljaste planete Ceres; trojanci; i kentauri i trans-neptunski objekti, sa izuzetkom patuljastih planeta Pluton, Haumea, Makemake i Eris i druge za koje se može ispostaviti da su patuljaste planete.
lijevo|mini|300x300piksel| Distribucija kentaura i trans-neptunskih objekata.

## Reference 
Kategorija:Tijela Sunčevog sistema
Amaterski sportski savez Vatikana

**Amaterski sporski savez Vatikana** () jest italijanski sportski savez zaposlenih osoba koji rade u Vatikanu. Sjedište saveza je u Italiji i operativni ured u Cortile di San Damaso unutar Vatikana. Trenutni predsjednik je Domenico Ruggiero.

## Historija 
Savez je 1972. osnovao dr. Sergio Valci, zaposlenik Vatikana. Ostao je predsjednik saveza sve do svoje smrti 2012.

U maju 2023. savez je proslavilo završetak svoje pedesete godišnjice sa visokim uglednicima, među kojima je bio i kardinal Mauro Gambetti. Među temama o kojima se razgovaralo bila je i mogućnost ulaska saveza u UEFA-u. Otkriveno je da je papa Franjo razgovarao s predsjednikom UEFA-e Aleksandrom Čeferinom o mogućnosti kada je predsjednik posjetio papu uoči finala UEFA Evropskog prvenstva u nogometu 2020.

## Sport 
Vatikanski amaterski sportski savez trenutno se bavi nogometom i ostaje otvorena za druge sportove.

### Nogomet 
Vatikan je jedna od osam službeno priznatih i nezavisnih država čija nogometna reprezentacija nije članica FIFA-e (ostale su Monako, Tuvalu, Kiribati, Savezne Države Mikronezije, Nauru, Maršalska ostrva i Palau). i žensku reprezentaciju od 2019.

Godine 2006. glasnogovornik UEFA-e William Gaillard izjavio je za medije da ne vidi razlog zašto Vatikan ne bi trebao imati reprezentaciju u međunarodnim takmičenjima. Rekao je: "Već imamo države od 30.000 građana kao što su San Marino, Lihtenštajn i Andora. Ako Vatikan želi da postane član UEFA, sve što treba da uradi je da se prijavi. Ako ispunjava uslove, biti će prihvaćen". U to vrijeme kardinal Tarcisio Bertone je insistirao da nogometna budućnost Vatikana leži samo u amaterskim igrama i takmičenjima. U maju 2014. Domenico Ruggerio, predsjednik nacionalnog nogometnog saveza, izjavio je: "Više volim da budem amater...Pridružiti se FIFA-i, na tom nivou, bit će kao posao" nakon što je izjavio: "Važna poruka prijateljstva i ljubavi to pokazuje sport— pravi sport, a ne posao koji je danas u fudbalu...Nije važno samo dobiti meč; to je kako se nosiš." Dakle, to, dodao je, znači da je " etos vatikanskog nogometnog tima bio u suprotnosti sa članstvom u FIFA-i.

Osim reprezentacija, Savez organizira Prvenstvo Vatikana, Kup Sergio Valci, i Superkup Vatikana.

## Reference 
Kategorija:Vatikan
Kategorija:Sport u Vatikanu
Kategorija:Nogomet u Vatikanu
Nogometna reprezentacija Monaka

**Nogometna reprezentacija Monaka** jest nacionalna reprezentacija koja predstavlja Monako u nogometu. Tim je pod kontrolom Nogometnog saveza Monaka, upravnog tijela za sav nogomet u Monaku. Monako nije član FIFA-e ili UEFA-e, pa stoga ne može ići na FIFA Svjetsko prvenstvo niti na UEFA Evropsko prvenstvo. Monako je bio jedan od osnivača N.F.-borda 2003, a završio je na drugom mjestu u inauguracijskom izdanju VIVA Svjetskog kupa 2006. Međutim, zbog političkog protivljenja, Monako je prekinuo veze sa organizacijom 2010.

## Historija 
### Pozadina 
Nakon osnivanja nogometnog saveza u aprilu 2000, Monako je odigrao svoju prvu utakmicu u junu iste godine protiv Gibraltara, izgubivši rezultatom 5-0. Nakon ovog meča, Monako se vratio da odigra meč godinu dana kasnije protiv Tibeta, u Freiburgu, u Nemačkoj, pobijedivši sa 2-1.

## Pregled 
Od 2001, Monako je učestvovao u dvadeset i sedam utakmica, pobijedio je osam, remizirao šest i izgubio trinaest. Tim se takmiči protiv lokalnih klubova, nacija, nepriznatih država, grupa ljudi i teritorija. Menadžer je Martino López, a takmiče se na stadionu "Stade Didier Deschamps" u Cap-d'Ail, Francuska. Prema *Elo Ratings*-u, Monako je rangiran na 200. mjestu u svijetu u novembru 2020.

Popis tima se sastoji od otprilike šezdeset ljudi; samo pet ima profesionalno iskustvo, jer tim uglavnom čine državni službenici i zaposlenici kompanije *Société des bains de mer de Monaco*.

## Također pogledajte 
* Nogomet u Monaku
* Nogometni savez Monaka
* Međunarodni nogomet van okvira FIFA-e

## Reference 
Kategorija:Monako
Kategorija:Nogomet u Monaku
Kategorija:Nogometna reprezentacija Monaka
Monako
Dvorac Tkalec

mini|desno|255px|Vidikovac na "Mađerkinom bregu"
**Dvorac Tkalec** je plemićka građevina, izgrađena kao majur, koja se nalazi na području sela Robadje, nadomak Štrigove, sjedišta istoimene općine u sjeverozapadnom dijelu Međimurske županije u Hrvatskoj.

Građevina arhitektonski pripada kasnobaroknom stilu, ima dugi trijem i niz arkada na jugoistočnoj strani. U velikom podrumu sačuvana je drvena presa za grožđe velikih dimenzija iz 1858. godine. Građevina je služila kao majur, dio vlastelinstva sa vlastitim poljoprivrednim zgradama i tehničkim sredstvima. Prije nekoliko godina dvorac je, zajedno s okolinom, detaljno renoviran i visokim položajem dominira cijelim područjem. Sa njega se vidi velik dio Gornjeg Međimurja.

Tkalec je izgrađen je polovinom 18. vijeka i bio u vlasništvu štrigovskih pavlina sve dok austrijski car Josip II. nije ukinuo taj crkveni red 1786. godine. Na okolnim međimurskim brežuljcima nalazili su se odavno brojni vinogradi pa su se svi vlasnici dvorca bavili uglavnom uzgajanjem vinove loze. Polovinom 19. vijeka Tkalec bio kurija grofova Zichy, koji su imali posjede u susjednom slovenskom Prekmurju. Prije osamostaljenja Hrvatske 1990. godine, Tkalecom je upravljao Poljoprivredno–zadružni kombinat iz Čakovca, a nakon toga je on privatizovan.

Visoko brdo Kalec, na čijem se sjeveroistočnom dijelu nalazi dvorac, u prošlosti se dugo smatralo najvišom apsolutnom tačkom nadmorske visine u Međimurju. Na vrhu brda, zvanom "Mađerkin breg", nalazi se turistički toranj-vidikovac. Preciznim mjerenjima utvrđeno je, ipak, da je najviši vrh Međimurske županije na brdu Mohokos.

## Također pogledajte 
* Dvorac Banfi
* Dvorac Feštetić

## Vanjski linkovi 
* Dvorac Tkalec na stranama Općine Štrigova

Tkalec
Kategorija:Međimurska županija
Kategorija:Štrigova
Neka sve ide do vraga / Pokušaj bar malo

**"Neka sve ide do vraga / Pokušaj bar malo"** osamnaesta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton 1979. Na A-strani je plesna pop pjesma "Neka sve ide do vraga" za koju je tekst napisao Slobodan Đurasović, a muziku i aranžman uradio je gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović. U ovoj pjesmi istaknutu ulogu imaju sintisajzer i truba. Na B-strani je još jedna plesna pop pjesma "Pokušaj bar malo" za koju je muziku, tekst i aranžman uradio Hajrudin Varešanović.

Obje pjesme komponirane su u stilu pop muzike i šlagera, a posebno se istakao pjevač Varešanović kojem je ovo bilo prvo muzičko izdanje s Ambasadorima.             
Singl pločom "Neka sve ide do vraga / Pokušaj bar malo" Ambasadori su potvrdili pjevački i izvođački kvalitet u okviru tadašnje jugoslavenske i sarajevske pop-rok scene iz druge polovine 1970-ih. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Vuja photo pop.

## Muzički primjeri 
* Neka sve ide do vraga
* Pokušaj bar malo

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1979.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Konferencija Ujedinjenih nacija o trgovini i razvoju

[desno|mini|260x260piksel| Sjedište UNCTAD-a nalazi se u [Palais des Nations|Palati nacija u Ženevi.]]
**Konferencija Ujedinjenih nacija o trgovini i razvoju** ( **UNCTAD**) je međuvladina organizacija u okviru Sekretarijata Ujedinjenih nacija koja promoviše interese zemalja u razvoju u svjetskoj trgovini. Osnovana je 1964. godine od strane Generalne skupštine Ujedinjenih nacija (UNGA) i podnosi izvještaj tom tijelu i Ekonomskom i socijalnom vijeću Ujedinjenih nacija (ECOSOC). UNCTAD se sastoji od 195 država članica i radi sa nevladinim organizacijama širom svijeta; njen stalni sekretarijat je u Ženevi, Švajcarska.

Primarni cilj UNCTAD-a je formulisanje politika koje se odnose na sve aspekte razvoja, uključujući trgovinu, pomoć, transport, finansije i tehnologiju. Nastao je kao odgovor na zabrinutost zemalja u razvoju da postojeće međunarodne institucije poput GATT- a (sada zamijenjenog Svjetskom trgovinskom organizacijom), Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i Svjetske banke nisu bile na odgovarajući način organizirane za rješavanje konkretnih problema zemalja u razvoju. UNCTAD bi obezbijedio forum na kojem bi zemlje u razvoju mogle razgovarati i rješavati probleme koji se odnose na njihov ekonomski razvoj.
desno|mini|334x334piksel

## Reference 
### Bilješke 
Kategorija:Organizacije osnovane 1964.
Kategorija:Diplomatske konferencije u 20. vijeku
Kategorija:Konferencije Ujedinjenih nacija