Predopterećenje

thumb|Srce tokom ventrikulske dijastole
**Predopterećenje** – u  kardiološkoj fiziologiji –  je kraj diastolnog  volumena  koji  se proteže na desnu ili lijevu komoru  srca do njegovih najvećih dimenzija pod promjenjivim fiziološkim potrebama. Drugim riječima, to je početno istezanje kardiomiocita prije kontrakcije; stoga se odnosi na dužinu sarkomere krajem dijastole. Parametri kao što su krajnji komorski dijastolni volumen ili pritisak  koriste se za mjerenje predopterećenja jer se idealna dužina srčane sarkomere ne može mjeriti. Pasivno punjenje srca (komorâ), a zatim njihova  kontrakcija  omogućuju ehokardiografijsko volumetrijsko mjerenje.

Prethodno učitavanje teoreijki je najtačnije opisati kao početno istezanje jednog kardiomiocita prije kontrakcije. To se ne može mjeriti *in vivo* i zbog toga se, kao procjena,  koriste ostala mjerenja. Procjena može biti netačna, naprimjer, u hronično dilatacijskoj komori,  nove sarkomere  možda formirane u srčanom mišiću omogućuju opuštanje komora kojr  se pojavljuju kao povećane. Pojam krajnji dijastolični volumen je bolje prilagođen za kliniku, iako nije baš jednako stroga definicija za  *predopterećenje*.  Kao surogat predopterećenja, upotrebljava se fibrilacijski pritisak.

## Proračun
Kvantitativno, predopterećenje se može procijeniti kao:

:\frac{LVKDP \cdot LVKDR}{2h}

gdje je
*LVKDP = Lijevi ventrikularni krajnju dijastolni pritisak, 
*LVKDR = Lijevi ventrikularni krajnji dijastolni radijus (na srednjoj tačni komore), a 
*h =  debljina komore. Ova procjena se zasniva na   Lapveovom zakonu  koji navodi da je (zidni stres) = \frac{(pritisak) \times (radijus)}{2 \times (debljina \ zida)}. Dakle, *predopterećenje* je *zidni stres*.  Mjeri  se u jedinicama pritiska (mm Hg).

## Faktori predopterećenja
Na predopterećenje utiču  venski krvni pritisak i stope venskog povrata. Ovi  utiču na  venski ton i volumen cirkulacijske  krvi.

Predopterećenje  se odnosi na ventrikularni  krajnji dijastolni volumen; veći volumen na kraju dijastole podrazumijeva veće predopterećenje. Međutim, taj odnos nije jednostavan zbog ograničenja pojma **predopterećenje** na jednom miocitu. Predopterećenje se  i dalje može  približno odrediti jeftinim ehokardiografskim mjerenjem krajnjeg dijastolnog volumena ili KDV.
Predopterećenje se  povećava  vježbanjem (malo), povećavajući volumen krvi (prekomjerna transfuzija, policitemija) i neuroendokrina uzbuđenja (simpatički tonus).

Predopterećenje može povećati i arteriovenska fistula. Također je pod uticajem dviju glavnih tjelesnuh „pumpi“.
***Respiratorna pumpa**  je je opadanje unutargrudnog pritiska tokom udisanja i porasta trbušnog pritiska, stiskanjem lokalne trbušne vene, omogućavajući proširenje  grudne  vene i povećanje protoka krvi prema  desnoj pretkomori.
***Pumpa skeletnih mišića**  je u dubokim venama nogu, gdje vene stežu okolni  mišići  i pumpaju  krv nazad prema srcu. To se događa prije svega u nogama. Kada krvni tok  prođe zaliske, ne može teći unazad i zbog toga  se krv "muze" ka srcu.

## Također pogledajte 
* Postopterećenje
* Minutni volumen
* Frank–Starlingov zakon srca
* Volumensko preopterećenje

## Reference
## Vanjski linkovi
* Overview at cvphysiology.com

Kategorija:Srce