Henrik VIII, kralj Engleske

**Henrik VIII** (28. juni 1491 – 28. januar 1547) bio je kralj Engleske i prvi kralj Irske, najpoznatiji po svojih šest brakova i otcijepljenju engleskog katoličanstva od katoličanstva, te osnivanju Engleske crkve.

## Mladost 
Rođen je u palači Placentia pored Greenwicha, kao treće od sedmero djece Henrika VII i Elizabete od Yorka. Još kao sasvim malo dijete dobio je titulu vojvoda od Yorka. Primio je vrhunsko obrazovanje i tečno govorio francuski, španski i latinski jezik pored svoga maternjeg engleskog jezika. Njegov stariji brat, princ Artur, bio je službeni nasljednik engleske krune, te se za vrijeme Arturova života pretpostavljalo da će Henrik ostvariti karijeru kao crkveni službenik.

Artur je, kao dio sporazuma Henrika VII i ujedinjenih španskih kraljevina, oženio šesnaestogodišnju infantu Katarinu, godine 1501. Godine 1502. Artur se razbolio i ubrzo umro, čime su sve prijestolonasljedničke dužnosti, zajedno sa titulom princa od Velsa, prešle Henriku. Udovica Katarina, bivša princeza od Velsa, željela se vratiti u svoju domovinu, ali ju je spriječila nemogućnost povratka miraza njenom ocu. Njen otac i Henrik VII nakon četrnaest mjeseci dogovorili su nove zaruke, između tada trinaestogodišnjeg Henrika i osamnaestogodišnje Katarine. Papa je odobrio zaruke koje bi Crkva inače smatrala incestom, i to nakon insistiranja Katarinine majke, Izabele I. Kada je 1505. Henrik VII izgubio interes za savez sa Španijom Henrik je izjavio da su njegove zaruke bile dogovorene bez njegovog pristanka. Nedoumice po pitanju braka nastavljene su sve do smrti Henrika VII.

## Vladavina 
U aprilu 1509. Henrik VII je umro, a Henrik je naslijedio englesku krunu. Dana 11. juna 1509. oženio je Katarinu, a 24. aprila iste godine par je okrunjen u Westminsterskoj opatiji.

Nikada dokazana teza koja kaže da je Henrik bolovao od sifilisa i da je upravo ta bolest krivac za smrtnost njegove djece iznesena je prvi put 100 godina nakon njegove smrti. Prema istoj tezi, sifilis je Henrika VIII vjerovatno doveo i do smrti, dana 28. januara 1547. Prema drugoj teoriji, Henrik i njegova sestra Margareta su bolovali od dijabetesa, što je bio uzrok Henrikove gojaznosti. Sahranjen je pored Jane u kapeli St George. Naslijedio ga je sin Edvard, a u roku od nešto više od jedne decenije svo troje njegove zakonite djece izmijenit će se na engleskom tronu, i to tako da nijedno iza sebe neće ostaviti potomstvo.

## Porijeklo 
## Naslijeđe 
Njegova vladavina odlikovala se izrazitom zakonodavnom aktivnošću koja je za sobom ostavila mnoge pravne odredbe, od kojih neke važe čak i danas. Najbolji primjer je Zakon o uniji (*Laws in Wales Acts*) kojim je 1536. Engleskoj je priključen Vels, a engleski jezik je postao jedinim službenim u toj pokrajini, uprkos tome što je većina stanovništva govorila velški jezik. Među zakonima koje su donešeni tokom Henrikove vladavine mnogi su bili kontroverzni. U ovu grupu spada *Buggery Act*, prvi zakon protiv sodomije, *Witchcraft Act*, kojim se kažnjavalo i proganjalo vještice, te Zakon o veleizdaji (*Act of Tresury*) iz 1534. kojim je pojam izdaje proširio i na riječi, ne samo na djela.

Henrik je bio vrlo svestrana osoba; bavio se sportom, te bio vješt muzičar i pjesnik. Na njegovom dvoru vladao je progresivni, renesansni i inovativni duh, kako na naučnom, tako i na umjetničkom polju. Podstaknut otkrićem Novog svijeta naredio je izradu, za to doba, najmodernije karte svijeta. Njegov dvor postao je centar umjetničkog i inovativnog života Engleske, koji je Henrik sam poticao.

Henrikov život i vladavinu opisao je William Shakespeare u svojoj historijskoj drami *Henrik VIII*.

## Također pogledajte 
* Spisak engleskih kraljeva

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Kraljevi Irske
Kategorija:Tudori
Kategorija:Prinčevi od Velsa
Kategorija:Vojvode od Yorka