Sauropsida

**Sauropsida** ("gušterska lica") je taksonomski kladus koja se sastoji od gmizavaca, ptica  i izumrlih Parareptilia. Svi živi sauropsidi su članovi paraslikatske  podgrupe Diapsida, koji su izumrli prije 200 miliona godina. Termin je nastao 1864. Godine, a uveo ga je Thomas Henry Huxley,

Na hanterovskim predavanjima na Kraljevskom koledžu hirurga, u Londonu,  1863. godine, Huxley je razred kičmenjaka neformalno grupirao u sisare, sauroide i ihtioide (potonji sadrži anamniote), na osnovu nedostaka u fiziološkim osobinama i  tranzicijskog fosila koji je, čini se, postojao između tri grupe. Početkom slijedeće godine, za ta dva imena,  predložio je termine  Sauropsida i Ichthyopsida.

Huxley je međutim u sisarske linije (sinapsida) grupe poput fosila *Dicynodon* uvrstio među sauropside. Dakle, pod originalnom definicijom, Sauropsida su uključivali, ne samo grupe koje su danas s njom obično povezane, već i nekoliko skupina za koje se danas zna da se nalaze na sisarskoj strani stabla.

### Redefinicija Sauropsida
Početkom 20. stoljeća,  postali su dobro poznati fosili permskih sinapsida iz Južne Afrike, što je omogućilo paleontolozima da mnogo detaljnije prate njihovu evoluciju. Termin Sauropsida preuzeo je i E.S. Goodrich 1916. godine, u koje, slično Huxleyu, uključuje guštere, ptice i njihove srodnike. Razlikovao ih je od sisara]i njihovih izumrlih rsrodnika, koje je uključio u sestrinsku grupu Theropsida (koja se sada obično zamjenjuje imenom Synapsida). Goodrichova klasifikacija se, prema tome, razlikuje od Huxleyeve, u kojoj su sinapsidi koji nisu sisari (ili barem Dicynodontia) uključeni u sauropside. Ovu podjelu,  Goodrich je podržao na osnovu prirode srca i krvnih sudova u svakoj grupi, kao i drugih osobina, kao što su strukture prednjeg mozga. Prema Goodrichu, oba roda su evoluirala iz ranijeg stabla ove skupine, Protosauria ("prvi gušteri"), koja je uključivala neke paleozojske vodozemce, kao i rane gmizavce koji su prethodeli podjeli sauropsida/sinapsida (i samim tim nisu prave sauropside). (gušteri i zmije), Rhynchocephalia, Crocodilia, Thecodontia (parafilija paraslikatske bazne  Archosauria), neptičje dinosaure, pterosaure, ihtiosaure i sauropterigije.

Ta je klasifikacija dopunjavana, ali nikada nije bila tako popularna, kao što je klasifikacija gmizavaca (prema Romerovovom klasičnom djelu „Paleontologija kičmenjaka“ – *Vertebrate Paleontology*, iz 1933.) u četiri podrazreda,  prema pozicioniranju * sljepoočnog otvora *  na stranama lobanje, iza očiju. Otad je u filogenetskoj nomenklaturi,  termin Reptilia otpao  kod mnogih taksonoma, koji su koristili termin Sauropsida, umjesto da obuhvate monofslikatsku grupu koja sadrži uobičajene gmizavce i ptice.

### Kladistika i Sauropsida 
[upright=1.8|thumb|Sauropsida i uobičajeni razred [Reptilia  unesen na kladogram Tetrapoda, prikazuje razliku u pokrivenosti grupa]]
Poznato je da je razred Reptilia bio evolucijski stupanj a ne kladus, otkad  je prepoznata evolucija. Među ključnim ciljevima filogenetske nomenklature, bila je reklasifikacija gmizavaca. Termin Sauropsida korišten je od sredine 20. stoljeća da označi sve vrste koje, nakon rascjepa sinapsida/sauropsida, nisu na strani sinapsidne grane kladusa. Ova grupa obuhvata sve sada žive gmizavce i ptice i kao takva je usporediva s Goodrichovom klasifikacijom;  razlika je u tome što je bolja rezolucija stabla ranih amniota razdvojila većinu Goodrichovih "Protosauria", iako su definicije Sauropsida u osnovi identične sa Huxleyevim (tj. uključuju  gmizavce slične sisarima) koji se također unapređuju. Neki kasniji kladistički radovi, Sauropsida su restriktivnije koristili da označe krunsku grupu, tj. sve potomke posljednjeg zajedničkog pretka postojećih gmizavaca i ptica. Objavljene su brojne definicije filogenetskih stabala, čvorova i kruna u različitim grupama  fosilnih i postojećih organizama, tako da sada nena konsenzusa o stvarnoj definiciji (a time i sadržaja) Sauropsida kao filogenetske jedinice.

Neki taksonomii, kao što je Benton (2004), odabrali su termin da bi se uklopili u tradicionalne klasifikacije zasnovane na rangu, zbog čega su taksone Sauropsida i Synapsida na nivou razreda zamijenili tradicionalne klase Reptilia, dok su Modesto i Anderson (2004), koristeći standard PhyloCode,  predložili  zamjenu imena Sauropsida njihovim redefiniranim Reptilia, tvrdeći da je potonji daleko poznatiji i da bi mu trebalo dati prioritet. Svi prijedlozi  molekulskofilogenetičkih studija podržali su hipotezu da su kornjače diapsidni gmizavci; neki su ih smjestili  u arhosauromorfe, a nekoliko kornjača, umjesto toga,  je preklasificirano u lepidosauromorfe. Za dobijanje potreblih pokazatelja,  kladogram u nastavku koristio je kombinaciju genetičkih (molekulskih) i fosilnih (morfoloških) podataka .

{{clade| style=font-size:100%;line-height:80%
   |label1=**Sauropsida**
   |1={{clade 
      |label1=unnamed
      |1={{clade
         |label1=†Parareptilia
         |1=
      |label2=Eureptilia
      |2={{clade
         |1=†Captorhinidae 50px
         |label2=Romeriida
         |2={{clade
            |1=†*Paleothyris*
            |label2=Diapsida
            |2={{clade
               |1={†Araeoscelidia 50px
               |label2=Neodiapsida
               |2= }} }} }} }} }} }}

### Pregled
*Amniota

***Sauropsida**

## Također pogledajte
*Reptilia
*Aves

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Kičmenjaci
Kategorija:Fosili
Kategorija:Paleontologija
Kategorija:Taksonomija