open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Simfonija br. 24 (Mozart)

*Simfonija br. 24* u B duru, KV&nbsp; 182 / 173dA, simfonija je koju je 3. oktobra 1773. komponirao Wolfgang Amadeus Mozart nedugo nakon povratka sa svog putovanja u Beč (od jula do septembra 1773.). 
U smislu tri stavka, ovo muzičko djelo odgovara italijanskoj simfonijskoj vrsti, pri čemu se stavci ne spajaju jedan u drugi kao u simfonijama KV 181, KV 184 i KV 318, već su odvojeni.
Autografska ocjena danas se nalazi u *Staatsbibliothek Preusisscher Kulturbesitz* u Berlinu.

## Stavci u simfoniji i muzička instrumentacija 
Mozart je napisao ovu simfoniju u tri stavka, a muzička instrumentacija je za: 2 oboe (zamijenjene sa 2 flaute u sporijem *Andantino grazioso* stavku), 2 roga i gudače.

Stavci u simfoniji su:

# Allegro spiritoso, 4/4

# Andantino grazioso, 2/4

# Allegro, 3/8

Uvod u stavak *Allegro spiritoso*:

:
\relative c''' {
  \override Score.NonMusicalPaperColumn #'line-break-permission = ##f
  \version "2.18.2"
  \tempo "Allegro spiritoso"
  \key bes \major
  \tempo 4 = 120
  4\f f d r8 f |
  bes4 f d r |
  bes8.\trill\p( a32 bes) c8 a d8.\trill( c32 d) es8 c |
  bes8.\trill( a32 bes) c8 a d8.\trill( c32 d) es8 c |
}

Uvod u stavak *Andantino grazioso*:
:
\relative c* {
  \version "2.18.2"
  \key ees \major 
  \tempo "Andantino grazioso"
  \time 2/4
  \tempo 4 = 60
    ees,8\p^\markup { \italic { con sordini } } (g) bes-! bes-!
    bes8. (ees16) \grace ees32 ( d8) c16-. bes-. 
    c (bes) aes-. g-. bes (aes) g-. f-.
    aes (g) f-. ees-. ees (d) c-. bes-.
    ees8 (g) bes-! bes-!
    bes8. (ees16) \grace ees32 ( d8) c16-. bes-.
    c (bes) aes-. g-. bes (aes) g-. f-.
    g (f) ees-. d-. ees8 r8  \bar ":|."
}

Uvod u stavak *Allegro*:
: 
  \relative c* {
  \version "2.18.2"
  \key bes \major 
  \tempo "Allegro"
  \time 3/8
  \tempo 4 = 130
    8\f  
    4 (f8)
    ees\p ees ees
    ees4 (d8)
    g\f g g
    g4 (ees8)
    c\p c c
    bes4 (a8)
    8\f  
    4 (f8)
    ees\p ees ees
    ees4 (d8)
    8\f  
    4 (bes'8)
    ees, d c 
    4 r8\bar ":|."
} 

## Reference 
Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije iz 1773.
Kategorija:Kompozicije u B-duru
Nenad Milosavljević

**Nenad Milosavljević**, rođen 6. februara 1954. u Nišu, je srpski muzičar, gitarista i vođa jugoslavenske i srpske grupe rock-grupe Galija.

## Biografija 
## Diskografija 
* *Prva plovidba* (1979)
* *Druga plovidba* (1980)
* *Ipak verujem u sebe* (1982)
* *Bez naglih skokova* (1984)
* *Digni ruku* (1986)
* *Daleko je Sunce* (1988)
* *Korak do slobode* (1989)
* *Istorija, ti i ja* (1991)
* *Karavan* (1994)
* *Trinaest* (1996)
* *Voleti voleti* (1997)
* *Južnjačka uteha* (1999)
* *Dobro jutro, to sam ja* (2005)
* *Mesto pored prozora* (2010)

## Film 
Komponovao je muziku za filmove Zona Zamfirova i Jack, the Balkans & I.

## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1954.
Kategorija:Biografije, Niš
Kategorija:Srbijanski pjevači
Kategorija:Srbijanski gitaristi
Kategorija:Srbijanski muzički producenti
Kategorija:Jugoslavenski pjevači
Kategorija:Jugoslavenski gitaristi
Kategorija:Galija (grupa)
Kategorija:Srbijanski političari
Gisekia

***Gisekia*** je rod monotipske porodice cvjetnica   *Gisekiaceae*  iz  reda Caryophyllales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Do sada je opisano sedam priznatih vrsta rasprostranjenihu Africi, na Indijskom potkontinentu i u Indokini.

## Filogenija 
;Diverzitet vrsta:

# *Gisekia africana* (Lour.) Kuntze
# *Gisekia diffusa* M.G.Gilbert
# *Gisekia haudica* M.G.Gilbert
# *Gisekia paniculata* Hauman
# *Gisekia pharnaceoides* L.
# *Gisekia polylopha* M.G.Gilbert
# *Gisekia scabridula* M.G.Gilbert

Prema Katalogu života, rod i porodica imaju slijedeći kladogram:

## Reference 
## Vanjski  linkovi 
Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Gisekia
Gomortega

***Gomortega***  je  rod u monotipskoj, sopstvenoj  porodici cvjetnica *Gomortegaceae* iz  reda  Laurales ,razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Jedina vrsta je aromatska zimzelena stablašica  *Gomortega keule*, iz obalnog pojasa srednjeg Čilea, danas ograničenog na usko područje, na kojem jer u opasnosti od isgtrebljenja.

To je vitko i visoko drvo koje može doseći visinu i do 30 m. Drvo je kvalitetno, a žuti plodovi su jestivi.
Rod je imenovan u čast prvog direktora madridskog botaničkog vrta, Gomeza Mortege. 

## Galerija

Queule Tomé 01.jpg|Opisna slika
Gomortega keule fruits 001.jpg|Plodovi

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Laurales
Raći

**Raći** (ćir. *Раћи*) su naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Raći su imali 22 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Simfonija br. 26 (Mozart)

**Simfoniju br. 26** u E-duru, KV&nbsp; 184 / 161a, napisao je Wolfgang Amadeus Mozart, a dovršio 30. marta 1773, mjesec dana nakon što se vratio sa svoje treće italijanske turneje.

## Historija 
Simfonija br. 26 KV 184 korištena je u kasnijim godinama (vjerovatno s Mozartovim pristankom), kao uvod u dramu Karla Martina Plümickea "Lanassa", njemačku verziju drame "La veuve du Malabar" Antoine-Marin Lemierre. Ovaj pozorišni komad izvodila je boemska lutajuća trupa (poznata Mozartu od 1779. od 1785.), krajem septembra 1790. čak i prije samog Mozarta povodom carskog krunisanja u Frankfurtu. Böhm je također koristio Mozartovu muziku za "Thamos, kralj Egipta" KV 345.

Na osnovu bilješke oca Leopolda Mozarta na početku prvog stavka, prvobitno se pretpostavljalo da je simfonija završena 30. marta 1773. S druge strane, (Wolfgang) Mozartov rukopis izgleda mnogo stariji u drugom i trećem stavku nego što bi se moglo pretpostaviti za mart 1773. Posljednja dva stavka iz Simfonije br. 26 KV 184 možda nisu bila sastavljena tek krajem ljeta ili jeseni 1773.

## Stavci u simfoniji i muzička instrumentacija 
Simfonija je napisana za: dvije flaute, dvije oboe, dva fagota, dva roga, dvije trube i gudače.
Komponirana je u stilu italijanske uvertire: nema četiri stavka (poput tipične koncertne simfonije) već tri zato što nedostaje menuet. Simfonijski stavci nisu odvojeni, već se spajaju, a prijelaz iz drugog u treći stavak odvija se čak i bez pauze. Mozart ih je vjerovatno zamislio kao uvertiru za operu ili pozorište, o čemu govori i njihova velika instrumentacija za puhače. Osim toga, djelo se na koncertima moglo izvoditi i odvojeno.

Stavci u simfoniji su:

# Molto presto, 4/4
# Andante, 2/4
# Allegro, 3/8

Uvod u stavak *Molto presto*:

:
\relative c' {
  \tempo "Molto presto"
  \key es \major
  4\f r q q8. q16 |
  q4 r q q8. q16 |
  q8 r bes* r g r es r |
  bes8 r g r e2\fp |
  4\f
}

Uvod u stavak *Andante*:
:
>

Uvod u stavak *Allegro*:
:
>

## Reference 
Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije iz 1773.
Kategorija:Kompozicije u E-duru
Fouquieria

***Fouquieria***   je jedini i tipski rod samostalne porodice *Fouquieriaceae*,  cvjetnica  iz  reda Ericales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Rod/porodicca ima samo nekoliko vrsta grmova i stablašica u pustinjskim područjima jugozapada Sjedinjenih država i susjednog Meksika.

Budući da liče na (nesrodne) *Cactaceae*, nekada su skupa ukljkučivane u samostalni red Fouquieriales.

Rod je imenovan u čast francuskog ljekara i profesora medicine Pierra Fouquiera

Prema Katalogu života,  Fouquieria  ima slijedeći kladogram:

## Galerija 

Fouquieria splendens Organ Pipe Cactus NM.jpg|*Fouquieria splendens*
Ocotilloflower.jpg|Cvijet
Fouquieria macdougalii kz.jpg|*Fouquieria macdougalii*
Fouquieriamacdougalii.jpg|*Fouquieriamacdougalii*
Fouquieria fasciculata 4.jpg|*Fouquieria fasciculata*
Fouquieria diguetii flowers.jpg|*Fouquieria diguetii*

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ericales
Kategorija:Fouquieria
Rupelij

**Rupelij** – na geološkoj vremenskoj skali – jest starije, od dva doba ili donji od dva stadija oligocenske epohe / serije. Trajao je od 33,9 do 28,1 miliona godina prije sadašnjosti.

Prije rupelija bio je priabanij (dio eocena), a slijedi ga hatijski stadij.

## Ime 
Stadij je imenovan po maloj rijeci Rupel u Belgiji, pritoci Scheldta. Belgijska grupa Rupel imenovana je po istom izvoru. Ime rupelij, u naučnu literaturu uveo je belgijski geolog André Hubert Dumont, 1850. godine. Razdvajanje između grupa i stadija stratigrafi su uveli zbog potrebe da se razlikuju litostratigrafska i hronostratigrafska imena.

## Stratigrafska definicija
Baza rupeljskog stadija (koja je ujedno i oligocenska serija) nalazi se u izumiranju foraminiferskog roda *Hantkenina*. Službene **G**lobalne **s**tratotipske **s**ekcije i tačke – **p**oints (GSSP) koje određuju donju granicu ovog stadija, ratificiraala je Međunarodna komisija za stratigrafiju (ICS), 1992. Nalaze se u sekciji Massignano, u kamenolomu oko 10&nbsp;km jugoistočno od Ankone, Italija. Donja granica odgovara području izumiranja foraminifera – jednoćelijski organizama koji imaju pseudopodije zaštićene testatom (zrncima pijeska) ili ljušturicama – rodova *Hantkenina* i *Cribrohantkenina*. Gornja granica nalazi se blizu nivoa izumiranja foraminiferanskog roda *Chiloguembelina*.

Vrhunac rupelijskog stadija (baza čatija) nalazi se pri izumiranju foraminiferskog roda *Chiloguembelina* (koji je ujedno i baza foraminiferske biozone P21b).

Rupelj se preklapa sa orelijem, vajtnijem i donjim arikarijem sjevernoameričkog doba kopnenih sisara, gornjim mustersijem i tinguiririjem južnoameričkog doba kopnenih sisara, gornjim hedonijem, suvenijskim i donjim arvernijem evropske megazone kopnenih sisara (rupeljski rasponi obuhvataju paleogenske zone sisara) 21 do 24 i dio 25. Pored togam odgovara mu hsandgolij azijskog doba kopnenih sisara, a oklapa se i s regionalno korištenim gornjim aldinganijskim i donjim janjukijanskim stadijima Australije, gornjim refugijskim i donjim zemorijskim stadijem Kalifornije i donjim kiscelijskim paratetiskim stadijima srednje i istočne Evrope. Ostale regionalno korištene alternative uključuju stampij, tongrij, ladorfij i viksburgij.

## Reference
### Dopunska literatura
*André Hubert Dumont **1850**: *Rapport sur la carte géologique du Royaume*, Bulletins de l’Académie Royale des Sciences, des Lettres et des Beaux-Arts de Belgique **16(2)**, p.&nbsp;351-373. 
*Gradstein, F.M.; Ogg, J.G. & Smith, A.G.}}; **2004**: *A Geologic Time Scale 2004*, Cambridge University Press.

## Vanjski linkovi
*GeoWhen Database - Rupelian
*Neogene timescale (including the upper Paleogene) and Paleogene timescale, at the website of the subcommission for stratigraphic information of the ICS
*Stratigraphic chart of the Paleogene, at the website of Norges Network of offshore records of geology and stratigraphy


Kategorija:Geohronologija oligocena
Kategorija:Geološka razdoblja
Edvin Ćudić

**Edvin Kanka Ćudić** (Brčko, 31. decembar 1988) je bosanskohercegovački aktivist za ljudska prava, majstor borilačkih vještina, politolog, novinar, trenutni koordinator UDIK-a i predstavnik Bosne i Hercegovine u Regionalnom savjetu REKOM mreže pomirenja. Prapraunuk je Ibrahimu Ustavdiću.

## Bibliografija
* ''Taj maj '92.* (Brčko, 2012)
* *Ne u naše ime: s one strane srbijanskog režima'' (Sarajevo, 2019)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Edvin Kanka Ćudić za novi.ba: Bakir Izetbegović ne bi posjetio Kazane da nije bilo nas
* Edvin Kanka Ćudić: Treba preći preko nacionalnih i vjerskih barijara a to je ovom društvu i najteže 
* Edvin Kanka Ćudić, koordinator UDIK-a: Vukovar je i naša odgovornost
* Edvin Kanka Ćudić

Kategorija:Rođeni 1988.
Kategorija:Biografije, Brčko
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački aktivisti
Kategorija:Potpisnici Deklaracije o zajedničkom jeziku
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Bosanskohercegovački džudisti
Kategorija:Bosanskohercegovačke džiju-džicuke
Kategorija:Borci za ljudska prava
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 21. vijeka
Goodeniaceae

***Goodeniaceae***  je porodica  cvjetnica  iz  reda Asterales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Rasprostranjene su u Australiji, osim pantropskog roda Scaevola, a posebno su česte u sušnim i polusušnim klimatima.

Prema Katalogu života, Goodeniaceae imaju preko 450 vrsta u 12 rodova i slijedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Astarales
Kategorija:Goodeniaceae
Goupia

***Goupia*** je rod cvjetnica  vlastite (monotipske)  porodice *Goupiaceae* iz  reda Malpighiales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

U ovom rodu-porodici opisane su jedna ili dvije priznate vrste stablašica  koje iz  Gvatemale i Hondurasa na sjeveru Brazila i Bolivije, na jugu.

Po nekima, moguće je da je srednjoamerička vrsta *Goupia guatemalensis* sinonimna za vrstu *Goupia glabra* iz tropa južne Amerike. *Goupia guatemalensis* raste samo u Hondurasu i Gvatemali, a *G. glabra* u Južnoj Americi, gdje je dobro poznata domorocima plemena Palikur koji je nazivaju pasis, a Oyampi pasisi, Akawaio, kabiuk i waramai, i kod gvajanskih Arawaka kao kabudalli. Ta plemena koriste koru stabla za ublažavanje zubobolje, a list u liječenju sifilisa.

## Vrste 
**Goupia glabra* Aubl.
* *Goupia guatemalensis* Lundell

## Reference 
## Vanjski linkovi
* [Illustration of *Goupia glabra*.

Kategorija:Malpighiales(https://bs.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Malpighiales)
Sjenice (čvor)

* Sjenice (ptice) (), porodica ptica sa vrstama:
** Velika sjenica ()
** Planinska siva sjenica ()
** Obična siva sjenica ()
** Mediteranska sjenica ()
** Ćubasta sjenica ()
** Jelova sjenica ()
** Plava sjenica ()

:

* Sjenice (Podgorica), naselje grada Podgorice

## Također pogledajte
:

* Sjenica, naselje i sjedište općine u Zlatiborskom okrugu
Casuarinaceae

***Casuarinaceae***  je mala porodica  cvjetnica  iz  reda Fagales,razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po                                            tipskom rodu *Casuarina*,  a ovaj po vrlo tvrdom drvetu poznatom kao željezno drvo ili kazuarina. Naziv kazuarina dolazi zbog sličnosti krošnje s kazuarovim perjem.

Porodica ima  četiri roda stablašica i grmova: *Casuarina*,  *Allocasuarina*, *Ceuthostoma* i *Gymnostoma*, koji su rašireni na otocima Pacifika, Australije, jugoistočne Azije i tropske istočne Afrike.

Drvo im je veoma tvrdo, ali se lahko cijepa,  zbog čega je tražena roba za izvoz. Kako im odgovara sredozemna klima, raširila se i po Mediteranu, osobito u  Egiptu gdje služi za pošumljavanje, a ima je i na jugu balkanskih obala.

Prema Katalogu života, napravljen je slijedeći širi kladogram:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Fagales
Kategorija:Casuarinaceae
Griselinia

***Griselinia*** je mali rod cvjetnica iz  samostalne, monotipske porodice *Griseliniaceae*,  cvjetnica  iz  reda Apiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.
Rod ima sedam vrsta zimzelenih grmova i stablašica iz Čilea, Argentine i Novog Zelanda.

Prema Katalogu života, rod *Griselinia*, odnosno porodica  *Griseliniaceae*, imaju slijedeći kladogram:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Apiales
Kategorija:Griselinia
Stupovi

**Stupovi** (ćir. *Ступови*) su naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Stupovi su imali 17 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1994. iskazivano pod imenom **Strupovi**.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Manastir Đurđevi stupovi

:

* Manastir Đurđevi stupovi (Crna Gora), manastir Srpske pravoslavne crkve u staroj župi Budimlja kraj Berana

:

* Manastir Đurđevi stupovi (Srbija), manastir Srpske pravoslavne crkve iznad Novog Pazara, Raški okrug

## Također pogledajte
Stupovi (čvor)
Stupovi (čvor)

* **Stupovi** (jedn. od *Stup*), prostraniji komad obradivog zemljišta u posjedu vladara, vlastele ili crkvenih institucija

:

* Stupovi, naselje grada Podgorice

## Također pogledajte
Manastir Đurđevi stupovi
Pionirska dolina

thumb|Ulaz u Zoološki vrt Pionirska dolina

**Pionirska dolina** je rekreativno–zabavni centar i zoološki vrt koji se nalazi u sarajevskom naselju Koševo, u gradskoj općini Centar.

Prostire se na površini od 8,5 hektara. Osim ZOO vrta, u Pionirskoj dolini nalaze se i igrališta i različite animacije što ovaj centar čini jednom je od najomiljenijih porodičnih destinacija u Sarajevu.

Centrom upravlja preduzeće KJKP Park.

## Historija
Rekreativni i zabavni centar *Pionirska dolina* i zoološki vrt najstariji je zoološki vrt u Bosni i Hercegovini. Tokom austrougarske okupacije Bosne i Hercegovine ZOO vrt se nalazio na Ilidži, ali je kasnije premješten u sjeveroistočni dio Sarajeva koji je samo nekoliko kilometra udaljen od centra grada.

ZOO vrt je tokom perioda rata u Bosni i Hercegovini doživio potpunu devastaciju, kako infrastrukturno tako i u pogledu gubitka životinjskih vrsta. 5. novembra 1992. godine uginula je i posljednja životinja u Pionirskoj dolini. Neposredno poslije rata počela je obnova ovog rekreativno-zabavnog centra i kontinuirano obnavljanje fonda životinjskih vrsta.

U zoološkom vrtu Pionirska dolina u 2021. godini se nalazilo 59 različitih vrsta životinja iz cijelog svijeta.

U februaru 2013. najavljeno je da će Zoološki vrt Sofija donirati dva lava zoološkom vrtu Pionirska dolina. Nakon što su životinje donirane u martu 2013, lavica je umrla nakon nekoliko dana. Uzrok smrti bila je zaraza bakterijom E. coli.

## Svijet dinosaurusa
Tokom perioda između 25. januara i 19. februara 2012. godine, Pionirska dolina bila je domaćin izložbi 52 dinosaurusa, koju je rekonstruirao njemački paleontološki istraživački centar, pod strogim nadzorom Paleontološkog muzeja u Hanoveru.

## Galerija

Datoteka:Pionirska dolina 09.JPG|Lav
Datoteka:Pionirska dolina 12.jpg|Mrki medvjedi
Datoteka:Sarajevo Pionirska-Dolina 2010-07-06 (26).jpg|Zebra
Datoteka:Sarajevo Pionirska-Dolina 2010-07-06 (30).jpg|Rezus makak
Datoteka:Sarajevo Pionirska-Dolina 2010-07-06 (24).jpg|Eland antilopa
Datoteka:Pionirska dolina 18.jpg|Škotsko govedo
Datoteka:Pionirska dolina 04.JPG|Patagonijska mara
Datoteka:Pionirska dolina 8.jpg|Južnoamerički koati
Datoteka:Sarajevo Pionirska-Dolina 2010-07-06 (14).jpg|Fazan
Datoteka:Pionirska dolina 5.jpg|Kengur
Datoteka:Pionirska dolina 05.JPG|Zelena iguana
Datoteka:Pionirska dolina 15.jpg|Krajolik ZOO vrta

## Reference
## Vanjski linkovi
 KJKP-a Sarajevo

Kategorija:Građevine u Sarajevu
Kategorija:Zoološki vrtovi u Bosni i Hercegovini
Hatij

**Hatij** – u geološkoj vremenskoj skali mlađe je od dva doba ili gornja od dvije faze oligocenske epohe. Proteže se u vremenu između 28,1 i 23,03 miliona godina prije sadašnjosti. Hatiju je prethodio rupelij, a iza njega je slijedio akvitanij (najniža faza miocena).

## Stratigrafska definicija 
Hatij je u nauku uveo austrijski paleontolog Theodor Fuchs 1894. Imenovao ga je po njemačkom plemenu Hati. Originalni tipski lokalitet bio je u blizini njemačkog grada Kassela.

Baza hatija je izumiranje foraminiferskog roda *Chiloguembelina* (koji je i baza biozone foraminifere P21b). Službeni GSSP za hatij ratificiran je u oktobru 2016.

Vrhunac hatija (koji je baza akvitanijske faze, miocenske serije neogenskog sistema) pri prvoj je pojavi foraminiferske vrste *Paragloborotalia kugleri*, izumiranju krečnjačke nanoplanktonske vrste *Reticulofenestra bisecta* (koja formira bazu nanoplanktonske biozone NN1) i bazi magnetnog C6Cn.2n.

Hatij se poklapa s regionalno korištenim fazama ili zonama, kao što su gornja avernijska evropska sisarska zona (obuhvata paleogensku zonu sisara 30 do 26 i dio 25), gornjogeringijska i donjoarikarijska sisarska zona Sjeverne Amerike. Također se podudara s desidijskom sisarskom zonom Južne Amerike, gornjohsandgolijskom i cijelom tabenbulakijskom sisarskom zonom u Aziji, gornjokiscelijskom i donjoegerijskom paratetiskom etapom u srednjoj i istočnoj Evropi, gornjodžandžukijskim i donjolongfordijskim australijskim regionalnim stadijem, otaičkim, vaitakijskim i dantrunijskim stadijem novozelandske geološke vremenske skale i dijelom zemorijskog kalifornijskog i čikasohejanskog regionalnog stadija na istoku SAD-a.

## Vulkanska aktivnost 
Za vrijeme hatija dogodila se najveća poznata pojedinačna vulkanska erupcija: erupcija u kanjonu Fish kaldere La Garita, magnitude 9,2 i VEI-jem 8. Datirana je na 27,51 miliona godina p. n. e.

## Reference 
## Dopunska literatura 
* Fuchs, T.; **1894**: *Tertiaerfossilien aus den kohlenführenden Miocaenablagerungen der Umgebung von Krapina und Radaboj und über die Stellung der sogenannten "Aquitanischen Stufe"*, Königlich- Ungarische Geologische Anstalt, Mittheilungen und Jahrbuch **10**, str.&nbsp;163-175.
* ; **2004**: *A Geologic Time Scale 2004*, Cambridge University Press.
* Lanphere, M.A. & Baadsgaard, H.}}; **2001**: *Precise K–Ar, 40Ar/39Ar, Rb–Sr and U/Pb mineral ages from the 27.5 Ma Fish Canyon Tuff reference standard*, Chemical Geology **175**(3–4), str. 653–671.
* Mason, B.G.; Pyle, D.M. & Oppenheimer, C.; **2004**: *The size and frequency of the largest explosive eruptions on Earth*, Bulletin of Volcanology **66**(8), str. 735–748.

## Vanjski linkovi 
* Stratigraphy.org: GeoWhen Database for Chattian Age
* Purdue.edu: ICS subcommission for stratigraphic information − Neogene timescale (including the upper Paleogene) — *by subcommission of International Commission on Stratigraphy – ICS*.
* NorgesNetwork.no: Stratigraphic chart of the Paleogene Period — *Norwegian records of offshore geology and stratigraphy*.

Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Historijska geologija
Gunnera

***Gunnera*** je je  rod u porodici *Gunneraceae* , cvjetnica  iz  reda Gunnerales ,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. To je rod trajnica bez stabljike, s pužućim ili uspravnim rizomom, a  klasificiran je posebnu porodicu.

Rod *Gunnera* ima  63 priznate vrste raširenih po Srednjoj i Južnoj Americi,  od Meksika do Falklanda, na istoku Afrike, od Sudana do Južnoafričke Republike, po dijelovima otočne Azije, na Novoj Gvineji i Novom Zelandu

Poznatija vrsta je gigantska rabarbara, *Gunnera manicata*, trtajnica  ogromnih listova koji mogu imati promjer i do 300&nbsp;cm. Ova, drugdje ukrasna biljka potiče sa juga Brazila.
## Vrste 

* Gunnera aequatoriensis L.E.Mora
* Gunnera albocarpa (Kirk) Cockayne
* Gunnera annae Schindl.
* Gunnera antioquensis L.E.Mora
* Gunnera apiculata Schindl.
* Gunnera arenaria Cheeseman ex Kirk
* Gunnera atropurpurea L.E.Mora
* Gunnera berteroi Phil.
* Gunnera bogotana L.E.Mora
* Gunnera bolivari J.F.Macbr.
* Gunnera boliviana Morong
* Gunnera bracteata Steud. ex Benn.
* Gunnera brephogea Linden & André
* Gunnera caucana L.E.Mora
* Gunnera colombiana L.E.Mora
* Gunnera cordifolia (Hook.f.) Hook.f.
* Gunnera cuatrecasasii L.E.Mora
* Gunnera densiflora Hook.f.
* Gunnera dentata Kirk
* Gunnera diazii L.E.Mora
* Gunnera flavida Colenso
* Gunnera garciae-barrigae L.E.Mora
* Gunnera hamiltonii Kirk ex W.S.Ham.
* Gunnera hernandezii L.E.Mora
* Gunnera herteri Osten
* Gunnera insignis (Oerst.) Oerst.
* Gunnera × katherine-wilsoniae L.D.Gómez
* Gunnera kauaiensis Rock
* Gunnera killipiana Lundell
* Gunnera lobata Hook.f.
* Gunnera lozanoi L.E.Mora
* Gunnera macrophylla Blume
* Gunnera magellanica Lam.
* Gunnera magnifica H.St.John
* Gunnera manicata Linden ex André
* Gunnera margaretae Schindl.
* Gunnera masafuerae Skottsb.
* Gunnera mexicana Brandegee
* Gunnera mixta Kirk
* Gunnera monoica Raoul
* Gunnera morae Wanntorp & Klack.
* Gunnera peltata Phil.
* Gunnera perpensa L.
* Gunnera peruviana J.F.Macbr.
* Gunnera petaloidea Gaudich.
* Gunnera pilosa Kunth
* Gunnera pittieriana V.M.Badillo & Steyerm.
* Gunnera prorepens Hook.f.
* Gunnera quitoensis L.E.Mora
* Gunnera reniformis Ridl.
* Gunnera saint-johnii (L.E.Mora) L.E.Mora
* Gunnera sanctae-marthae L.E.Mora
* Gunnera schindleri L.E.Mora
* Gunnera schultesii L.E.Mora
* Gunnera silvioana L.E.Mora
* Gunnera steyermarkii L.E.Mora
* Gunnera strigosa (Kirk) Colenso
* Gunnera tacueyana L.E.Mora
* Gunnera tajumbina L.E.Mora
* Gunnera talamancana H.Weber & L.E.Mora
* Gunnera tamanensis L.E.Mora
* Gunnera tayrona L.E.Mora
* Gunnera tinctoria (Molina) Mirb.
* Gunnera venezolana L.E.Mora

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gunnerales
Ochnaceae

***Ochnaceae*** je  porodica cvjetnica  iz  reda  Malpighiales , razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.
To je porodica listopadnih i zimzelenih grmova i stablašica, ćiji su najpoznatiji rodovi su *Ochna* (tipski rod) i *Lophira*.  Uključuje  preko 570 vrsta

## Potporodice, plemena i rodovi 
* ***Medusagynoideae*** Reveal
** *Medusagyne* Baker
* ***Ochnoideae*** Burnett
** *Luxemburgieae* Hook.f. in Benth. 
*** *Luxemburgia* A.St.-Hil.
*** *Philacra* Dwyer
** *Ochneae* Bartl. 
*** *Elvasiinae* J.V.Schneid. in J.V.Schneid. et al.
**** *Elvasia*  DC.
**** *Perissocarpa* Steyerm. & Maguire
*** *Lophirinae* J.V.Schneid. in J.V.Schneid. et al. 
**** *Lophira*  Banks ex C.F.Gaertn.
*** *Ochninae* Kanis ex Schneider 
**** *Brackenridgea* A.Gray
**** *Campylospermum* Tiegh.
**** *Idertia* Farron
**** *Ochna* L.
**** *Ouratea* Aubl.
**** *Polythecanthum* Tiegh.
** *Sauvagesieae* Ging. ex DC.
*** *Adenarake* Maguire & Wurdack
*** *Blastemanthus* Planch.
*** *Cespedesia* Goudot
*** *Euthemis* Jack
*** *Fleurydora* A.Chev.
*** *Godoya* Ruiz & Pav.
*** *Indosinia* J.E.Vidal
*** *Krukoviella* A.C.Sm.
*** *Poecilandra* Tul.
*** *Rhytidanthera* Tiegh.
*** *Sauvagesia* L.
*** *Schuurmansia*  Blume
*** *Schuurmansiella* Hallier f.
*** *Tyleria* Gleason
*** *Wallacea* Spruce ex Benth. & Hook.f.
** *Testuleeae* Schneider 
*** *Testulea*  Pellegr.
* ***Quiinoideae*** Luerss.
** *Froesia* Pires
** *Lacunaria* Ducke
** *Quiina* Aubl.
** *Touroulia* Aubl.

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Malpighiales
Carlemanniaceae

**Carlemanniaceae** je  omanja porodica  cvjetnica  iz  reda Lamiales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.
Imenovana je po tipskom rodu *Carlemannia*  u kojem su dvije od ukupno tri priznate vrste ove porodice.

Vrste ove porodice rasprostranjene su  po istočnoj i jugoistočnojh Aziji

## Rodovi 
* *Carlemannia* Benth.
* *Silvianthus* Hook.f.

Prema Katalogu života, porodica i red imaju slijedeći kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Lamiales
Kategorija:Carlemanniaceae
Turkovića kula

**Turkovića kula**  predstavlja stambenu cjelinu visoke ambijentalne vrijednosti, građena etapno, od XVII  do XVIII vijeka. Smještena je na stjenovitoj litici, na dnu zapadne padine Starog grada Stoca, uz šetalište na početku mahale Zagrad. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.  Ovu odluku komisija je donijela na sjednici održanoj 6. do 12. maja 2003. godine, u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo i Tina Wik.  Nacionalni spomenik čine kula, stara kuća, kuća kuhača (kuhinja) uz staru kuću, kuća uz sjevernu fasadu kule, donja i gornja avlija, bašta uz kuću i ispod nje i prilazne stepenice.

## Historija i opis 
Predstavlja jedinstven prelazni tip feudalne kule i gradske kuće.

Graditeljsku cjelinu čine: kula, stara kuća, kuća kuhača, novi mutvak uz kulu, gornja i donja avlija i kasnije dograđeni dio kule. Dio graditeljske cjeline su i prilazna stepeništa kojima se sa pristupa u donju i gornju avliju. Ograđena je avlijskim zidom sa svih strana. Građena je lomljenim kamenom krečnjakom u krečnom malteru, sa uglovima provezanim naizmjenično postavljenim tesanim kamenim blokovima.

Kula je u osnovi pravougaona zgrada sa dimenzijama zidova 5.43 x 7.32 x 5.43 x 7.57m. Kako je postavljena na liticu, visina zidova se razlikuje u zavisnosti od položaja. Visina zapadne fasade iznosi 10.27m, a istočne, na gornjoj strani, 4.85m. Kula ima oblik tipične stambene zgrade sa podrumom, prizemljem, spratom i čardakom. Uz kulu je avlija i bunar.

Svi objekti koji čine graditeljsku cjelinu zapaljeni su 1993. godine. Izgorjeli su svi drveni elementi: međuspratne konstrukcije, krovovi, stepeništa, stolarija. Kameni dijelovi objekata nisu srušeni, ali su uslijed stalnog djelovanja atmosferilija, pretrpjeli znatna oštećenja. Otvorene pukotine nalaze se na sjevernom i južnom zidu kule.

U enterijeru kule, na prvoj etaži i na čardaku, dijelom je očuvan izvorni malter sa soboslikarskom obradom sa početka 20. vijeka. Izvorni odžaci su zazidani, kao i pojedini dolafi. Stara kuća i kuća kuhača pretrpjele su znatna oštećenja. Zid, kojim su ova dva objekta bila spojena je srušen, kao i sjeverni zid ovog kompleksa. Očuvani su zapadni i južni zid stare kuće i istočni i južni zid kuće kuhače, sa oštećenjima, koja se vremenom šire i obrušavaju.

## Literatura 
* Hamdija Kreševljaković, Sarajevo: Godišnjak Zemaljskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirodnih rijetkosti NR Bosne i Hercegovine, „Naše starine“, 1954. godina, 71. -KULE I ODŽACI U BOSNI I HERCEGOVINI
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Kategorija:Kule
Crkva svetog Nikole u Trijebnju

**Crkva sv. Nikole u Trijebnju**,  u općini Stolac,  Bosna i Hercegovina, crkva je Srpske pravoslavne crkve, i pripada Eparhiji zahumsko-hercegovačkoj i primorskoj. Crkva je proglašena za Nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. 
## Istorija 
Hram je podignut 1534. godine kao zadužbina vojvode Radoja Hrabrena, jednog od članova porodice Hrabreni-Miloradovići, koji su u tim krajevima poznati od XV stoljeća. Podaci o godini gradnje i ktitoru poznati su iz dva izvora. U natpisu koji je isklesan na pravougaonoj kamenoj ploči ugrađenoj u dio crkve, govori se o podizanju crkve 1534. i da je sazida i obnovi vojvoda Radoje.
 
Drugi izvor je freska na južnom zidu, portret ktitora sa modelom zadužbine i samo dijelom ktitorskog natpisa u čijem se petom redu čitaju i titula i puno ime osnivača.

''''

Crkva je 1815. godine «prestala da poje». Obnovio ju je sredinom XIX stoljeća mostarski trgovac Samit Gavrilović.

Crkva sv. Nikole potpuno je uništena nakon 1993. godine. Objekat je porušen miniranjem i velika količina fragmenata nalazi se na licu mjesta. Svi prateći dijelovi cjeline su porušeni.

Od objekta crkve  ostao je djelomično sačuvan zvonik zajedno sa trijemovima, te dio zapadnog zida objekta do visine krova i manji dio sjeverne pjevnice. Usljed velikih količina materijala koji se nalazi na sredini crkve nije moguće razaznati stepen oštećenja ostalih dijelova crkve. 
## Opis 
Crkva svetog Nikole nastavlja one koncepcije u kasnoj srednjovjekovnoj arhitekturi u kojima je u svedenom obliku obnovljena raška tradicija. U osnovi bila je jednobrodna sa izduženom pravougaonom osnovicom, polukružnom apsidom i pjevnicama sa sjeverne i južne strane.
 
Freske Crkve sv. Nikole u Trijebnju nastale su po narudžbi vojvode Radoja Hrabrena i bile su jedne od najstarijih u Hercegovini. Nastale su između tridesetih i sedamdesetih godina 16. stoljeća. Rad trijebanjskog slikara i njegovih saradnika uticat će u zadnjim decenijama 16. i prvim decenijama 17. stoljeća na slikarstvo reprezentativnog karaktera, stilski i ikonografski i jasno oslonjenog na najbolju bizantijsku slikarsku tradiciju 14. stoljeća – na rad velikih srpskih slikara Longina i Georgija Mitrofanovića.

Danas se mogu još na ruševinama crkve vidjeti mali oslikani fragmenti na sjevernom i južnom zidu pjevnice, kao i na zapadnom zidu.

Ispred crkve postoji zvonik sa otvorenim trijemom u prizemlju, sagrađen 1857. godine prilikom obnove crkve.

U crkvi je bilo nekoliko ikona iz 19. stoljeća. Rukopisna liturgija danas je u manastiru Savini, i ima zapis koji saopštava da je iz 1618. godine.

## Literatura 
Ljiljana Ševo, Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1978. godine, Biblioteka Baština, Banja Luka, 2002.
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
T
T
Kategorija:Crkve u Stocu
Centroplacus

***Centroplacus*** je monotipski ,  jedini i tipski rod porodice cvjetnica  iz  reda Malpighiales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.
 
Ima samo jednu vrstu, *Centroplacus glaucinus* sa kojom čini samostalnu porodicu unutar reda. Raširena je po zapadnoj tropskoj Africi: Gabon, Kongo, Kamerun i Ekvatorijalna Gvineja. Može doseći visinu i do 20 m; dvodomna je biljka, tj.  ima muška i ženska stabla.

Lokalno se koristi u medicinske svrhe.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Malpighiales
Irvingiaceae

***Irvingiaceae*** (nom. cons. je  porodica cvjetnica  iz  reda Malpighiales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Irvingia*, a ima ukupno  tri roda sa najmanje 10 priznatih vrsta stablašica porijeklom iz Afrike i jugoistočne Azije.

Prema Cronquistovom sistemu iz  1981. Bile su uključene u porodivu *Simaroubaceae*.

## Rodovi 
**Allantospermum* Forman
* *Cleistanthopsis* Capuron
***Desbordesia* Pierre
**Desbordesia* Pierre & Tiegh.
**Irvingia* Hook. f.
**Klainedoxa* Pierre ex Engl.

Prema Katalogu života, porodica ima slijedeći kladogram rodova.
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Irvingiaceae
Icacinaceae

***Icacinaceae***  je porodica cvjetnica  iz  reda     Icacinales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.Imenovana je po tipskom rodu *Icacina* po kojem je imenovan i red Icacales. Ima  preko 200 vrsta grmova, stablašica i lijana u tropskim područjima Amerike, Afrike, Malezije i Pacifika.
## Rodovi 
* *Alsodeiopsis*
* *Apodytes*
* *Calatola*
* *Casimirella*
* *Cassinopsis*
* *Chlamydocarya*
* *Dendrobangia*
* *Desmostachys*
* *Discophora*
* *Emmotum*
* *Grisollea*
* *Hosiea*
* *Icacina*
* *Iodes*
* *Lavigeria*
* *Leretia*
* *Mappia*
* *Miquelia*
* *Natsiatopsis*
* *Natsiatum*
* *Oecopetalum*
* *Ottoschulzia*
* *Phytocrene*
* *Pleurisanthes*
* *Polycephalium*
* *Polyporandra*
* *Poraqueiba*
* *Pyrenacantha*
* *Rhaphiostylis*
* *Ryticaryum*
* *Sarcostigma*
* *Sleumeria*
* *Stachyanthus*

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Icacinales
Centrolepidaceae

***Centrolepidaceae*** (nom. cons.)  je  porodica  cvjetnica  iz  reda Poales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Centrolepis*.

Ove monokotiledone rasprostranjene su na Hainanu, u Indokini, Maleziji i na Novom Zelandu, a jedan rod (*Gaimardia*) i u  Južnoj Americi. Te trave su prilično malene, manje ili više busenaste. Cvasti su  je na kraju stabljike, bodljikave ili u glavici. Porodica je prepoznata po modernim sistemima klasifikacije kao što je APG III sistem (2009.)
## Taksonomija 
;Rodovi
* *Alepyrum*  R.Br., Prodr.: 252 (1810). = *Centrolepis*  Labill.
* *Aphelia*  R.Br., Prodr.: 251 (1810). SZ i SI Australija. 6 vrsta.
* *Brizula* Hieron., Bot. Zeitung (Berlin) 30: 206 (1872) = *Aphelia* R.Br.
* *Centrolepis* Labill., Nov. Holl. Pl. 1: 7 (1804). Južna  Kina i Novi Zeland, 25 vrsta
* *Devauxia* R.Br., Prodr.: 253 (1810). =  *Centrolepis* Labill.
* *Gaimardia* Gaudich., Voy. Uranie: 418 (1829). Nova Gvineja, Tasmanija, Novi Zeland, južni Čile i Malvini,  4 vrste.
* *Pseudalepyrum* Dandy, J. Bot. 70: 330 (1932) =  *Centrolepis* Labill.

Prema Katalogu života, porodica ima slijedeći širi kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi 
*Angiosperm Phylogeny Website
* The Families of Flowering Plants: Descriptions, Illustrations, Identification, and Information Retrieval 
*DEscription Language for TAxonomy 

Kategorija:Poales
Kategorija:Centrolepidaceae
Trmanje

**Trmanje** (ćir. *Трмање*) je naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazilo se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Trmanje je imalo 6 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Cephalotus

***Cephalotus***  (nom. cons.) je  monotipski rod u samostalnoj porodici cvjetnica  iz  reda Oxalidales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. 

Rod čini samostalnu porodicu *Cephalotaceae*,a jedina vrsta je trajnica  *Cephalotus follicularis*, australski endem sa krajnjeg jugozapada Zapadne Australije.

To je mala insektivorna mesožderka, koja doseže visini do oko 20 cm.
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija: Oxalidales
Kategorija:Biljke mesožderke
Caryocaraceae

***Caryocaraceae*** (nom. cons.) je manja porodica  cvjetnica  iz  reda Malpighiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Imenovana je po tipskom rodu *Caryocar*, tvrdih južnoameričkih stablašica sa 16 vrsta, od kojih neke imaju jestive plodove, koji mogu biti veličine kokosovog oraha.

Od  nekih vrsta tamošnja  domorodačka plemena pripremaju otrov u koji natapaju pribor za lov. Neke vrste rastu i po Srednjoj Americi i Antilima.

Drugi rod ove porodice je *Anthodiscus* sa deset priznatih vrsta.

Prema Katalogu života, sastavljen je slijedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Caryocaraceae
Cercidiphyllum

***Cercidiphyllum*** je mali  rod u samostalnoj porodici *Cercidiphyllaceae*, cvjetnica  iz  reda Saxifragales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Poznatiji je kao rod ukrasnih stablašica  sa dvije vrste porijeklom iz Japana i Kine. Mladi listovi su bronzaste boje, kasnije pozelene, da bi u jesen prelazi od žute do grimizne. Nakon otpadanja imaju miris pržene karamele.

## Vrste i kladogram 
Prema Katalogu života, konstruiran je donji kladogram:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Saxifragales
Kategorija:Cercidiphyllum
Ubli

:

* Ubli (Cetinje), naselje u općini Cetinje
* Ubli (Herceg Novi), naselje u općini Herceg Novi
* Ubli (Nikšić), naselje u općini Nikšić
* Ubli (Podgorica), naselje grada Podgorice

## Također pogledajte
* Ubla
* Uble
Đulhanumina kuća

**Đulhanumina kuća**  je izgrađena 1835. godine i predstavlja jednu od najznačajnijih građevina osmansko – stambene arhitekture u Bosni i Hercegovini. Nalazi se na desnoj obali Bregave, nasuprot kompleksu Begovina u Stocu. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.  Ovu odluku komisija je donijela na sjednici održanoj 4. do 8. marta 2003. godine, u  sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović (predsjedavajući), Ljiljana Ševo i Tina Wik. Nacionalni spomenik sastoji se od: selamluka (musafirhane-konaka, ahara, pomoćnih sanitarnih prostorija, sofe, avlije), avlije sa čatrnjom prema haremluku i haremluka (stambene zgrade, pomoćnih prostorija - mutvaka i avlije). Kao konak bla je u upotrebi do austrougarske aneksije 1878. godine, a povremeno do 1919. godine.
Graditeljska cjelina Đulhanumine kuće zapaljena je i srušena sredinom jula 1993. godine.
## Opis 
Graditeljske cjeline Đulhanumine kuće predstavlja vrlo razvijeni selamluk kuće sa musafirhanom, aharom i momačkom odajom, srednjom avlijom koja povezuje selamluk sa haremlukom, i dijelom selamluka sa jednim gospodarskim objektom, čatrnjom i avlijom koja mu pripada. Cijeli dio selamluka imao je polujavni karakter. Musafirhana, ili u lokalnoj nomenklaturi poznata kao konak, ima vrlo snažno značenje u strukturi kompleksa, pa nije neuobičajeno da se cjelina naziva po tom objektu – Đulhanumin konak

Kuća je troetažna građevina, što nije čest primjerak u stambenoj arhitekturi osmanskog perioda. Zidana je od lomljenog kamena, zidovi su debeli oko 60&nbsp;cm, vezivo - krečni malter. Vanjske dimenzije su oko 15,0 x 12,0 m. Pripada centralnom tipu stambene kuće sa središnjom pozicijom hajata. Karakteriše ga simetričan tlocrt: soba-hajat-soba i simetričan iskaz na fasadi. Organizacija prizemlja se ponavlja i na spratovima.
## Sadašnje stanje 
Sačuvani su samo vanjski zidovi do početka krovne konstrukcije. Ulazna kapija je pretrpjela oštećenja tako da je desno krilo bez nosivog okvira i izvaljeno iz svog ležišta, nedostaju središnji dijelovi mehanizma za otvaranje i zvekir. Nikakvi radovi na zaštiti, konzervaciji i sanaciji objekta nisu preduzimani nakon njegove destrukcije, što je izazvalo ubrzano propadanje čitave cjeline.

## Literatura 
* Amra Hadžimuhamedović - Mogući pristupi obnovi historijskih gradskih područja u Bosni i Hercegovini s posebnim osvrtom na Stolac, Naslijeđe i identitet, Sarajevo, 1997.
* Dušan Grabrijan i Juraj Neidhardt - Arhitektura Bosne i Hercegovine i put u suvremeno, Ljubljana, 1957.
* Juraj Neidhardt - Smjena kultura, Slovo Gorčina '73, Slovo Gorčina, Mostar, 1997.
* Džemal Čelić - Trajanje u drvetu i kamenu, Slovo Gorčina '82, Slovo Gorčina, Mostar,
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Stambeni kompleks Begovina

Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Kategorija:Gradska bosanska kuća osmanskog doba
Circaeasteraceae

***Circaeasteraceae*** je  mala porodica cvjetnica  iz  reda  Ranunculaceae,razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Circaeaster.

Cijela porodica ima samo dvije vrste iz dva roda (*Circaeaster* Maxim. i  *Kingdonia* Balf. f. & W.W. Sm.). To su *Circaeaster agrestis* iz Kine, Tibeta, Indije, Nepala, Butana i Sikima, i *Kingdonia uniflora'' iz Kine (južni Gansu, južni Shaanxi, zapadni Sichuan i sjeverozapadni Yunnan) .

Porodicu je opisao John Hutchinson 1926.

Prema Katalogu života, dobijen je slijedeći  kladogram pripadajućeg reda:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ranunculales
Kategorija:Circaeasteraceae
Cleomaceae

*)]]
***Cleomaceae*** (nom. cons.) je  porodica cvjetnica  iz  reda Brassicales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Imenovana je po tipskom rodu *Cleome* sa čije su 73 vrste rasprostranjene širom svijeta. Ima oko 250 priznatih vrsta u 25 rodova.

## Filogenija
Prema Katalogu života dobijen je slijedeći širi kladogram:

## Rodovi
;Označen je broj priznatih vrsta

**Andinocleome* • 3    
**Areocleome* • 1    
**Arivela* • 13   
**Cleome* • 73  
**Cleomella* • 23   
**Cleoserrata* • 5   
**Coalisina* • 6   
**Corynandra* • 6    
**Dactylaena* • 5   
**Dipterygium* • 1   
**Gilgella* • 1    
**Gynandropsis* • 1   
**Hemiscola* • 2  
**Kersia* • 8 
**Melidiscus* • 1   
**Mitostylis* • 2  
**Physostemon* • 9   
**Podandrogyne* • 28   
**Polanisia* • 5   
**Puccionia* • 1    
**Rorida* • 12  
**Sieruela* • 36  
**Stylidocleome* • 1   
**Tarenaya* • 10   
**Thulinella'' • 1  

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Brassicales
Simfonija br. 27 (Mozart)

Simfoniju br. 27 u G-duru, KV&nbsp; 199, komponirao je Wolfgang Amadeus Mozart u Salzburgu 1773. godine, još kao sedamnaestogodišnjak. Prema staroj Mozartovoj ediciji, simfonija je označena pod brojem 27.

## O simfoniji 
Simfonija br. 27 KV 199, komponirana je 10. ili 16. aprila 1773. godine, a ima tri stavka. Međutim, po svom karakteru nije uvodno muzičko djelo, već koncertna simfonija, "konvencionalna po obliku i muzičkom jeziku“. Glavni dijelovi u stavcima se ponavljaju, tako da Finscher (1998.) vjeruje da  “Volker Scherliess (2005) piše o "supstanci" u ovoj simfoniji: 

## Stavci u simfoniji i instrumentacija 
Instrumentacija u simfoniji je: dvije flaute, dva roga u G-Duru, dvije violine, viola, violončelo, kontrabas. U savremenim orkestrima također je bila uobičajena upotreba fagota i čembala (ako su dostupni u orkestru) za pojačavanje basa ili kao instrument bas-gitare, čak i bez odvojenog zapisa.

Stavci u simfoniji su:

1. Allegro, 3/4

2. Andantino grazioso, 2/4

3. Presto, 3/8

Uvod u stavak *Allegro*:
:
\relative c'* {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Allegro"
  \key g \major
  \time 3/4
  4\f q q |
  q4 r8 g16 a \grace c16 b8 a16 g |
  c2( fis,4) |
  g4 r8 g16 a \grace c b8 a16 g |
  c2( fis,4) |
  g4 r8 b16 a \grace a g8 fis16 e |
  d2 c8.(\trill b32 c) |
  b4
}

Uvod u stavak *Andantino grazioso*:
:
\relative c* {
    \version "2.18.2"
    \key d \major
    \time 2/4
    \tempo "Andantino grazioso"
    \partial 4  b16\p^\markup {\italic {con sordini}}  (a) g (fis)
    fis8-. fis-. b16 (a) g (fis)
    fis8-. fis-. d'16 (cis b a)
    g8. (a16 b8) b-!
    gis8 (a) b16 (a) g (fis)
    e8-. e-. fis-. fis-.
    g8. (a16)   \grace cis16 (b8) a16 g
    fis16 (d) fis (a) a (g) g (fis)
    fis8 (e)
  }

Uvod u stavak *Presto*:
:
>

## Reference 
Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije iz 1773.
Kategorija:Kompozicije u G-duru
Chrysobalanaceae

**Chrysobalanaceae** (nom. cons.) je porodica cvjetnica  iz  reda  Malpighiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ova porodica dikotiledonskih grmova i stablašica) ima  18 rodova sa 535 vrsta. Imenovana je tipsko rodu *Chrysobalanus*) a raširena je u tropskim dijelovima Sjeverne i Južne Amerike, tropskoj Africi (uključujući Madagaskar), jugoistočnoj Aziji i krajnjem sjeveru Australije.

Po Cronquistovom sistemu (1988)  bila je u redu Rosales i podrazredu Rosidae. Takhtajanov sistem ih također  smješta u podrazred Rosidae, nadred Rosanae; Thorneov sistem, 1992. Klasificira ih u nadred Dillenianae, red Dilleniales i podred  Theineae.

U red Malpighiales klasificirana je po APG sistemu, 1998.

## Kladogram rodova
Prema Katalogu života, rodovi su smješteni u slijedeći kladogram:

## Galerija

Couepia grandiflora 1 João de Deus Medeiros.jpg|*Couepia grandiflora*
Atuna racemosa subsp racemosa - Flower Buds and Leaves - Kahanu Gardens 2.jpg|*Atuna racemosa*
Flickr - João de Deus Medeiros - Hirtella gracilipes (3).jpg|*Hirtella gracilipes*
Parinari leontopitheci Prance (6472271381).jpg|*Parinari leontopitheci* 
Nyilas Padang (Parastemon urophyllus) (15146650153).jpg|*Parastemon urophyllus*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Chrysobalanaceae
Kvesić

* Dijana Kvesić (* 1977), bosanskohercegovačka plivačica
* Josip Kvesić (* 1990), bosanskohercegovački fudbaler
* Kornelija Kvesić (* 1963), hrvatska bivša košarkašica
* Mario Kvesić (* 1992), bosanskohercegovački bivši fudbaler

Kategorija:Prezimena
Stijena (Podgorica)

**Stijena** (ćir. *Стијена*) je naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Stijena je imala 457 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Commelinaceae

***Commelinaceae*** je  porodica cvjetnica  iz  reda Commelinales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Ova  porodica monokotiledona, koja  ima preko 700 vrsta,  imenovana je po tipskom rodu *Commelina*, sa preko 200 vrsta. To su  trajnice padačice, penjačice i puzavice. Neki puzavci su jednogodišnje biljke. Glavno obilježje im je člankovita stabljika koja puže, pada ili se uspinje. 
Cvjetovi su dvospolni, pojedinačni ili u paštitastim cvastima.  Plod je bobica, a 

## Rodovi 
* *Aetheolirion* Forman
* *Amischotolype* Hassk.
* *Aneilema* R.Br.
* *Anthericopsis* Engl.
* *Buforrestia* C.B.Clarke
* *Callisia* Loefl.
* *Cartonema* R.Br.
* *Cochliostema* Lem.
* *Coleotrype* C.B.Clarke
* *Commelina* Plum. ex L.
* *Cyanotis* D.Don

* *Dichorisandra* J.C.Mikan
* *Dictyospermum* Wight
* *Elasis* D.R.Hunt
* *Floscopa* Lour.
* *Geogenanthus* Ule
* *Gibasis* Raf.
* *Gibasoides* D.R.Hunt
* *Matudanthus* D.R.Hunt
* *Murdannia* Royle
* *Palisota* Rchb.
* *Plowmanianthus* Faden & C.R.Hardy
* *Pollia* Thunb.
* *Polyspatha* Benth.
* *Porandra* D.Y.Hong
* *Pseudoparis* H.Perrier
* *Rhopalephora* Hassk.
* *Sauvallia* C.Wright ex Hassk.
* *Siderasis* Raf.
* *Spatholirion* Ridl.
* *Stanfieldiella* Brenan
* *Streptolirion* Edgew.
* *Tapheocarpa* Conran
* *Thyrsanthemum* Pichon
* *Tinantia* Scheidw.
* *Tradescantia* Ruppius ex L.
* *Tricarpelema* J.K.Morton
* *Triceratella* Brenan
* *Weldenia* Schult.f.

## Reference
Kategorija:Commelinales
Kategorija: Commelinaceae
Zosteraceae

***Zosteraceae*** mala porodica cvjetnica  iz  reda     Alismatales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Imenovana je po tipskom rodu *Zostera*, kojem su priključeni i 
Heterozostera i Phyllospadix.

Ove cvjetnice koje žive na morskom dnu, a treba ih  razlikovati od roda  *Posidonia*. U Jadranu su poznate vrste *Zostera marina* i  *Zostera noltii*

Prema Katalogu života, *Zooostera* ima slijedeći širi kladogram:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Alismatales
Kategorija:Zosteraceae