Moć (socijalna i politička)

U društvenim naukama i politici, **moć** je društvena proizvodnja efekta koji određuje kapacitete, postupke, uvjerenja ili ponašanje aktera. Moć se ne odnosi isključivo na prijetnju ili upotrebu sile (prinuda) od strane jednog aktera protiv drugog, već se može vršiti i difuznim sredstvima (kao što su institucije). Moć takođe može imati strukturne forme, jer određuje aktere u međusobnom odnosu (kao što je razlikovanje između gospodara i porobljene osobe, domaćina i njihovih rođaka, poslodavca i njihovih zaposlenih, roditelj i dijete, politički predstavnik i njihovi birači...), i diskurzivne forme, jer kategorije i jezik mogu dati legitimitet nekim ponašanjima i grupama u odnosu na druge. socijalni psiholozi John R. P. French i Bertram Raven razvili su shemu izvora moći pomoću koje su analizirali kako igre moći funkcioniraju (ili ne funkcioniraju) u određenom odnosu.
 
Prema Frenchu i Ravenu, moć se mora razlikovati od uticaja na sljedeći način: moć je ono stanje stvari koje se održava u datom odnosu, A-B, tako da dati pokušaj uticaja A na B čini željenu promjenu A u B vjerovatnijom . Ovako shvaćena, moć je u osnovi „relativna“ – zavisi od specifičnog shvatanja koje A i B primenjuju na svoj odnos, i zahteva B-ovo prepoznavanje kvaliteta u A, koji bi motivisao B da se promeni na način na koji A namjerava. A mora se oslanjati na 'bazu' ili kombinaciju osnova moći prikladne za odnos, da bi postigao željeni ishod. Korištenje pogrešne baze moći može imati neželjene efekte, uključujući smanjenje vlastite snage A.
 
French i Raven tvrde da postoji pet značajnih kategorija takvih kvaliteta, ne isključujući druge manje kategorije. Od tada su navedene dodatne osnove – posebno  u svojoj knjizi Garetha Morgana iz 1986., „Slike organizacije“ *Images of Organization*.
 
#### Legitimna moć 
Takođe se naziva i "poziciona moć", legitimna moć je moć pojedinca zbog relativnog položaja i dužnosti nositelja pozicije unutar organizacije. Legitimna moć je formalna vlast koja se delegira nositelju funkcije. Obično ga prate različiti atributi moći kao što su uniforma, titula ili impozantna fizička funkcija.
 
Jednostavno rečeno, moć se može izraziti kao „naviše“ ili „naniže“. Sa **moći naniže**, nadređeni kompanija utiču na podređene radi postizanja organizacijskih ciljeva. Kada kompanija pokazuje **moć naviše**, podređeni utiču na odluke svog lidera ili vođa.
 
#### Referentna moć 
Referentna moć je moć ili sposobnost pojedinaca da privuku druge i izgrade lojalnost. Zasnovan je na harizmi i međuljudskim vještinama nositelja moći. Osoba se može diviti zbog specifične lične osobine, a to divljenje stvara mogućnost za međuljudski uticaj. Ovdje osoba pod moći želi da se poistovjeti sa ovim ličnim kvalitetima i dobija zadovoljstvo što je prihvaćena sljedbenik. Nacionalizam i patriotizam se ubrajaju u nematerijalnu vrstu referentne moći. Naprimjer, vojnici se bore u ratovima da brane čast zemlje. Ovo je druga najmanje očigledna moć, ali najefikasnija. Oglašivači su dugo koristili referentnu moć sportskih figura za reklamiranje proizvoda, naprimjer. Harizmatična privlačnost sportske zvijezde navodno vodi do prihvatanja podrške, iako pojedinac možda ima malo stvarnog kredibiliteta izvan sportske arene. Zloupotreba je moguća kada neko ko je simpatičan, ali mu nedostaje integritet i poštenje, dođe na vlast, dovodeći ga u situaciju da stekne ličnu prednost po cijenu pozicije grupe. Referentna moć je sama po sebi nestabilna i nije dovoljna za lidera koji želi dugovječnost i poštovanje. Međutim, u kombinaciji s drugim izvorima moći može pomoći osobi da postigne veliki uspjeh.
 
#### Ekspertska moć 
Ekspertska moć je moć pojedinca koja proizilazi iz vještina ili stručnosti osobe i potreba organizacije za tim vještinama i stručnošću. Za razliku od ostalih, ovaj tip moći je obično vrlo specifična i ograničena na određeno područje u kojem je stručnjak obučen i kvalifikovan. Kada imaju znanje i vještine koje im omogućavaju da razumiju situaciju, predlažu rješenja, koriste čvrstu prosudbu i općenito nadmašuju druge, onda ih ljudi teže saslušati. Kada pojedinci pokažu stručnost, ljudi imaju tendenciju da im vjeruju i poštuju ono što govore. Kao stručnjaci za predmet, njihove ideje će imati veću vrijednost, a drugi će od njih tražiti liderstvo u toj oblasti.
 
#### Moć nagrade 
Nagradna moć zavisi od sposobnosti nositelja moći da dodijeli vrijedne materijalne nagrade, odnosi se na stepen do kojeg pojedinac može drugima dati neki vid nagrade kao što su beneficije, slobodno vreme, željeni pokloni, unapređenja ili povećanja plaće ili odgovornosti. Ova moć je očigledna, ali i neefikasna ako se zloupotrebi. Ljudi koji zloupotrebljavaju moć nagrađivanja mogu postati nasrtljivi ili biti ukoreni jer su previše otvoreni ili 'prebrzo pokreću stvari'. Ako drugi očekuju da će biti nagrađeni za ono što neko želi, postoji velika vjerovatnoća da će to i učiniti. Problem sa ovom osnovom moći je u tome što nagrađivač možda neće imati toliku kontrolu nad nagradama koliko je to potrebno. Supervizori rijetko imaju potpunu kontrolu nad povećanjem plaća, a menadžeri često ne mogu da kontrolišu sve radnje izolovano: čak je i kompaniji CEO potrebna dozvola odbora direktora za neke radnje. Kada pojedinac iskoristi dostupne nagrade, ili nagrade nemaju dovoljno percipirane vrijednosti za druge, njihova moć slabi. Jedna od frustracija korištenja nagrada je to što one često moraju svaki put biti veće da bi imale isti motivacijski utjecaj: čak i tada, ako se nagrade često dodjeljuju, ljudi mogu postati zasićeni nagradom, tako da ona gubi na djelotvornosti. . .U smislu kultura otkazivanja, masovna ostrakizacija koja se koristi za pomirenje nekontrolisane nepravde i zloupotrebe moći je "moć naviše". Politike za nadzor interneta prema ovim procesima kao put za kreiranje odgovarajućeg postupka za rješavanje sukoba, zloupotreba i štete koja se čini kroz uspostavljene procese poznata je kao "silazna moć"
 
#### Prinudna moć 
Prinudna moć je primjena negativnih utjecaja. Uključuje mogućnost degradiranja ili uskraćivanja drugih nagrada. Želja za vrijednim nagradama ili strah od uskraćivanja mogu osigurati poslušnost onih koji su pod moći. Moć prinude obično je najočitiji, ali najmanje efikasan oblik moći jer stvara ogorčenost i otpor ljudi koji je doživljavaju. Pretnje i kazne su uobičajena sredstva prinude. Nagoveštavanje ili prijetnja da će neko biti otpušten, degradiran, uskraćene privilegije ili nepoželjni zadaci – to su karakteristike upotrebe sile prinude. Ekstenzivna upotreba sile prinude rijetko je prikladna u organizacionom okruženju, a oslanjanje samo na ove oblike moći će rezultirati vrlo hladnim, osiromašenim stilom vođenja. Ovo je tip moći koja se obično vidi u modnoj industriji u sprezi sa legitimnom moći, a u literaturi specifičnoj za industriju naziva se "glamurizacija strukturne dominacije i eksploatacije".
 
### Principi u međuljudskim odnosima 
Prema Lauri K. Guerrero i Peteru A. Andersenu u "Bliski susreti: komunikacija u odnosima":
# **Moć kao percepcija**: Moć je percepcija u smislu da neki ljudi mogu imati objektivnu moć, ali i dalje imaju problema da utiču na druge. Ljudi koji koriste znakove moći i djeluju snažno i proaktivno imaju tendenciju da ih drugi percipiraju kao moćne. Neki ljudi postaju uticajni iako ne koriste otvoreno snažno ponašanje.
# **Moć kao relacijski koncept**: Moć postoji u odnosima. Ovdje je često pitanje koliku relativnu moć osoba ima u odnosu na svog partnera. Partneri u bliskim i zadovoljavajućim odnosima često utiču jedni na druge u različito vrijeme u različitim arenama.
# **Moć zasnovana na resursima**: Moć obično predstavlja borbu oko resursa. Što su resursi oskudniji i vredniji, to su borbe za moć intenzivnije i dugotrajnije. Hipoteza o oskudici ukazuje na to da ljudi imaju najveću moć kada je teško doći do resursa koje posjeduju ili su im velika potražnja. Međutim, oskudni resursi vode do moći samo ako se vrednuju unutar odnosa.
# **Princip najmanje moći interesa i zavisnosti**: Osoba koja ima manje da izgubi ima veću moć u vezi. Moć zavisnosti ukazuje na to da su oni koji su ovisni o svojoj vezi ili partneru manje moćni, posebno ako znaju da je njihov partner nepovezan i da bi ih mogao napustiti. Prema teoriji međuzavisnosti, kvalitet alternativa odnosi se na e odnosa i mogućnosti koje bi ljudi mogli imati da nisu u trenutnoj vezi. Princip najmanjeg interesa sugerira da ako postoji razlika u intenzitetu pozitivnih osjećaja među partnerima, partner koji se osjeća najpozitivnije je u nepovoljnom položaju. Postoji obrnuti odnos između interesovanja za vezu i stepena relacijske moći.
# **Napajanje kao omogućavanje ili onemogućavanje**: Napajanje može biti omogućavanje ili onemogućavanje. Istraživanje je pokazalo da je veća vjerovatnoća da će ljudi imati trajni uticaj na druge kada se upuste u dominantno ponašanje koje odražava društvene vještine, a ne zastrašivanje. Lična moć štiti od pritiska i preteranog uticaja drugih i/ili situacijskog stresa. Ljudi koji komuniciraju putem samopouzdanja i izražajnog, sabranog ponašanja obično su uspješni u postizanju svojih ciljeva i održavanju dobrih odnosa. Moć može biti onesposobljena kada vodi do destruktivnih obrazaca komunikacije. Ovo može dovesti do zastrašujućeg efekta u kojem manje moćna osoba često oklijeva da saopći nezadovoljstvo, kao i do obrasca povlačenja zahtjeva kada jedna osoba postavlja zahtjeve, a druga postaje defanzivna i povlači se (Mawasha, 2006). Oba efekta imaju negativne posljedice na zadovoljstvo odnosa.
# **Moć kao prerogativ**: Prerogativni princip kaže da partner sa većom moći može postavljati i kršiti pravila. Moćni ljudi mogu kršiti norme, kršiti pravila odnosa i upravljati interakcijama bez toliko kazne kao i nemoćni ljudi. Ove akcije mogu ojačati moć zavisnosti moćne osobe. Osim toga, moćnija osoba ima prerogativ da upravlja i verbalnim i neverbalnim interakcijama. Oni mogu lakše pokrenuti razgovore, promijeniti teme, prekinuti druge, pokrenuti dodir i prekinuti rasprave od manje moćnih ljudi. (Pogledajte Ekspresija dominacije.)
## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi
*
*
* Vatiero M. (2009), ''Understanding Power. A 'Law and Economics' Approach* , VDM Verlag. 
* Michael Eldred, *Social Ontology: Recasting Political Philosophy Through a Phenomenology of Whoness'' Ontos, Frankfurt 2008 
* Mirko VAGNONI, Charles V and the Furyat the Prado Museum:The Power of the King's Body as Image, Eikón / Imago: Vol 6 No 2 (2017). 49 – 66. https://doi.org/10.5209/eiko.73559
* Simmel, Georg *Superiority and Subordination as Subject-Matter of Sociology*
* Simmel, Georg *Superiority and Subordination as Subject-Matter of Sociology II*
* Kanter, R. M. (1979). *Power failures in management circuits*. Harvard Business Review.
*
 


Kategorija:Baruh Spinoza
Kategorija:Maltretiranje
Kategorija:Koncepti u političkoj filozofiji
Kategorija:Odnosi većine i manjine
Kategorija:Michel Foucault
Kategorija:Društveni koncepti
Kategorija:Sociološka terminologija
Kategorija:Sociologija
Kategorija:Društvo