open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grb Albanije

mini|desno|200px
**Grb Albanije** (albanski: *Stema e Shqipërisë*) je adaptacija albanske zastave. Načinjen je po uzoru na grb (pečat) Skenderbega. Amblem iznad glave crnog dvoglavog orla predstavlja Skenderbegovu kacigu.
Dokumentovano je u službenoj upotrebi od 1458. o čemu svjedoči zapečaćeni dokument otkriven u vatikanskom tajnom arhivu (fond: Miscellanea, vol. XXXIX, dok. 2398), upućen papi Piju II, kojeg je zapečatio notar Johannes Borcius de Grillis. Stilizirana zlatna kaciga djelomično je zasnovana na modelu krunskog čina koji je nekada pripadao Skenderbegu, a trenutno je izložen u Muzeju historije umjetnosti u Beču. Grb ima proporcije 1:1.5. Kacigu kao sastavni dio grba prvi put je uveo predsjednik republike Albanije Ahmet Zogu 12. jula 1926.

## Historijski albanski grbovi 

Datoteka:Coat of arms of the Principality of Albania.svg|Grb Kneževine Albanije (1914)
Datoteka:Coat of arms of the Albania (1925-1928).svg|Grb Albanske Republike (1925–1928)
Datoteka:Coat of arms of the Albanian Kingdom (1928–1939).svg|Grb Kraljevine Albanije (1928–1939)
Datoteka:Great CoA of the Kingdom of Albania (1939–1943).svg|Grb Kraljevine Albanije (1939–1943)
Datoteka:Coat of arms of the People's Republic of Albania.svg|Grb Narodne Socijalističke Republike Albanije (1946–1991)
Datoteka:Coat of arms of Albania (1992-1998).svg| Grb Albanije (1992–1998)
Datoteka:Coat of arms of Albania.svg|Grb Albanije (1998–trenutno)

## Također pogledajte 
* Zastava Albanije
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20070629012253/http://www.national-symbol.com/A/Albania/Albania-national-symbol.htm

Albanija
Kategorija:Albanija
Administrativna podjela Albanije

**Albanija** je administrativno podijeljenja na 12 okruga (albanski:*qarku* ili *prefekture*). Provođenjem Administrativne reforme 31. jula 2014. godine Albanija je ustrojena kao država sa dva glavna administrativna nivoa: okruga i općina. Ukupno je 12 okruga koji se dalje dijele na općine kojih je 61.

## Podjela na okruge 
## Podjela na distrikte 
Do 2000. godine, Albanija je bila podijeljena na distrikte koji su potom zamijenjeni okruzima.  

#Berat (*Berat*)
#Buljćize (*Bulqizë*)
#Delvina (*Delvinë*)
#Devol ( *Devoll*)
#Debar (*Dibër*)
#Drač (*Durrës*)
#Elbasan (*Elbasan*)
#Fjer (*Fier*)
#Đirokaster (*Gjirokastër*)
#Gramš (*Gramsh*)
#Has (*Has*)
#Kavaja (*Kavajë*)
#Kolonja (*Kolonjë*)
#Korica (*Korçë*)
#Kruja (*Krujë*)
#Kučova (*Kuçovë*)
#Kuks (*Kukës*)
#Kurbin (*Kurbin*)

Ljež (*Lezhë*)
Libražd (*Librazhd*)
Ljušnja (*Lushnjë*)
Velika Maljesija (*Malësi e Madhe*)
Malakaster (*Mallakastër*)
Mat (*Mat*)
Mirdite (*Mirditë*)
Pećin (*Peqin*)
Prmet (*Përmet*)
Podgradec (*Pogradeci*)
Puk (*Pukë*)
Saranda (*Sarandë*)
Skadar (*Shkodër*)
Skrapar (*Skrapar*)
Tepelena (*Tepelenë*)
Tirana (*Tiranë*)
Tropolje (*Tropojë*)
Vljora (*Vlorë*)

mini|Distrikti Albanije

## Reference 
Kategorija:Albanija
Orguz

**Orguz** je naseljeno mjesto u gradu Livnu, Bosna i Hercegovina. Naselje Orguz je udaljeno od grada Livna oko 13 km u smjeru jugozapada u podnožju planine Kamešnice. Prvi put se spominje 1400. godine u darovnici kralja Stjepana Ostoje, Hrvoju Vukčiću Hrvatiniću. Ipod sela teče potok Jaruga koji ponire u Salapića ponore, a iznad dominira pretpovijesna Gradina s koje se pruža pogled na cijeli livanjski kraj pa i dalje. Postoje i vidljivi ostaci rimske ceste koja je spajala Lipu s Prologom. S Gradine se može vidjeti i sam vrh Sveti Jure na planini Biokovo kod Makarske. Na području sela na mjestu koje se zove Jova Struga nalazi se stećak koji u narodu ima ime Mašet i za kojeg su vezane mnoge legende.

Naselje Orguz ima oko 140 domaćinstava uglavnom staračkih, poštu, osnovnu školu (nekad centralnu, a danas područni odjel OŠ Livno) i matični ured, a se sastoji od četiri zaseoka: Novo selo, Čakori, Srednji Orguz i Gradina. Pripada župi Čuklić koju čine 6 podkamešničkih sela: Lipa, Čuklić, Ćosanlije, Tribić, Orguz i Prolog. Stanovništvo je većinom katoličke vjeroispovijesti.

U naselju Orguz su zastupljena prezimena: Novo selo - Matan, Teklić, Kasalo, Lauš, Deronja, Papić, Repić i Buljan. Čakori - Liović, Šarić, Lauš. Srednji Orguz - Ištuk, Peraica, Čelan, Teklić, Poljarić, Pelivan, Repić, Maganjić, Baković, Kotarac, Mišić i Salapić. Gradina - Maganjić, Salapić, Kotarac, Knez, Vrdoljak, Teklić, Novokmet, Škoro, Matan i Čolić.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Livna
Bollywood

**Bollywood** je naziv za indijsku filmsku industriju (sastoji se od dijelova riječi ***Bo***mbay (Bombaj), grada u kojem je nastao, i Ho***llywood***, američke filmske industrije)

Bollywood je jedina filmska industrija na svijetu koja postoji stabilno pored Hollywood-a i ne mora se plašiti konkurencije, jer pored domaće indijske publike ima i fanova po cijelom svijetu.

## Osnove Bollywood-a 
Od početka 20. stoljeća kad su se počeli snimati ovi filmovi, pravila su do danas ostala gotovo ista:

* (gotovo) svaki film traje najmanje 3 sata
* u sredini filma je "intermission" - kratka pauza
* bez obzira na temu filma, muzika i ples su važni elementi koji se ne ispuštaju i uvijek uklapaju u radnju
* Dramaturgija filma mora se sastojati od 9 različitih osjećaja, npr. ljubav, mržnja, tuga itd.

## Zanimljivosti 
* Smatra se kako svaki Bollywood glumac / glumica snimi u godini 3-10 filmova, tako da godišnje Bollywood proizvodi oko 600 filmova.
* Glumci su u Indiji prave zvijezde i mnogo popularnije od drugih poznatih ličnosti
* Iz straha da u tradicionalnoj državi Indiji filmovi budu cenzurirani ili čak zabranjeni, mnogi režiseri sami sebe cenzuriraju, tako da su u Bollywood-filmovima rijetke scene s poljupcima i sl.

## Bollywood danas 
Za razliku od prošlih vremena, danas se u Bollywoodu ne snimaju samo tradicionalni ljubavni filmovi, nego se osjeti "inspiracija" zapada. Novi filmovi pokazuju modernu Indiju, probleme te države, ali najčešće opet ljubav....i uvijek tragičnu!
Trenutno najveće filmske zvijezde su Shah Rukh Khan, koji se već od početka 1990-ih godina smatra apsolutnim "kraljem" Bollywood-a, Aishwarya Rai, koja je 1994. bila *Miss World*, legendarni Amitabh Bachchan, koji je u toku skoro 40-godišnje karijere snimio oko 100 filmova.
Bollywoodom posljednjih 20 i nešto godina vladaju "Khanovi", koi se sastoje od tri najpoznatija glumca u Indiji: Salman Khan, Shahrukh Khan i Aamir Khan.

## Važniji filmovi 
* 1995.: Dilwale Dulhania Le Jayenge 
* 1997.: Pardes
* 1998.: Kuch Kuch Hota Hai
* 2000.: Mohabbatein
* 2001.: Kabhi Khushi Kabhi Gham
* 2002.: Mujhse Dosti karoge
* 2003.: Kal Ho Naa Ho
* 2004.: Veer-Zaara
* 2005.: Main Hoon na
* 2006.: Kabhi Alvida Naa Kehna ; Don 2006 ; Dhoom2; Fanaa
* 2007.: Om Shanti Om ; Saawariya ; Partner

## Vanjski linkovi 
* Bollywood za "neznalice" 
* Najnovije vijesti iz svijeta Bollywood-a  

Kategorija:Film
Kategorija:Bombaj
FK Sloga Tojšići

**FK Sloga Tojšići** jest nogometni klub iz Tojšića. Trenutno se takmiči u Drugoj ligi FBIH sjever.

## Historija 
Osnovan je 1955. i najstariji je sportski kolektiv na području općine Kalesija. Tradicionalne boje kluba su plava i bijela.

Takmičio se u regionalnoj ligi SR Bosne i Hercegovine. Prethodne dvije decenije Sloga je s dosta uspjeha nastupala u Drugoj ligi FBiH Sjever te na vječnoj listi ove lige zauzima drugo mjesto.

U sezoni 2020/21. klub se takmičio u Prvoj ligi Tuzlanskog kantona, nakon što je prethodno ispao iz Druge lige Sjever uslijed prekida prvenstva zbog pandemije COVID-a 19. Tu sezonu Sloga je završila na drugom mjestu, dok je u sljedećoj osvojila šampionsku titulu te se vratila u Drugu ligu Sjever.

## Stadion 
Domaće utakmice Sloga igra na stadionu Ada, u centru Tojšića, kapaciteta 700 sjedećih mjesta.

## Nogometna škola 
Klub ima vlastitu školu nogometa s približno 80 članova, a kadeti i juniori takmiče se u Omladinskoj ligi Bosne i Hercegovine – Sjever.

## Navijači i rivalstva 
Navijači Sloge zovu se "Cincari", a grupu su osnovali 1993. 
Najveći rival Sloge jest susjedni FK Bosna iz Kalesije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična Facebook-stranica

Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1955.
Kategorija:Sport u Kalesiji
Sloga Tojšići
Premijer liga Bosne i Hercegovine 2007/2008.

**Premijer liga Bosne i Hercegovine 2007/08. godine** osma je po redu sezona Premijer lige, nogometnog prvenstva Bosne i Hercegovine. 

U ovoj sezoni Premijer lige Bosne i Hercegovine učestvovalo je 16 klubova koji su to izborili plasmanom u Premijer ligi u prethodnoj sezoni ili osvajanjem Prve lige Federacije Bosne i Hercegovine ili Prve lige Republike Srpske. Sarajevo branio je titulu prvaka, a kao i u prethodnoj sezoni, klubovi se bore za jedno mjesto u trećem pretkolu Lige prvaka (prvak), jedno mjesto u Kupu UEFA (viceprvak) i jedno mjesto u Intertoto kupu (najbolje plasirana ekipa koja se prijavi za InterTOTO kup).

U sezoni 2007/08. novi premijerligaši su postali klubovi Travnik i Laktaši. Takmičenje je počelo 4. augusta 2007. godine, a završilo 31. maja 2008. godine.

## Ekipe 
## Tabela 
## Raspored i rezultati 
*Domaćini su navedeni u lijevoj koloni.*

Napomena:
1 p.f. (rezultat je bio 1-0)

## Lista strijelaca 
* **18 golova**
Darko Spalević (Slavija Sarajevo);

* **14 golova**
Senad Mujić (NK Orašje), Ivan Krstanović (NK Posušje), Stevo Nikolić (Modriča Maksima);

* **13 golova**
Feđa Dudić (NK Travnik);

* **12 golova**
Sanel Jahić (Željezničar Sarajevo);

* **11 golova**
Krešimir Kordić (NK Posušje), Emir Hadžić (Čelik Zenica);

* **10 golova**
Semir Štilić (Željezničar Sarajevo), Jovica Vico (Leotar Trebinje), Mislav Karoglan, Stanko Bubalo (oba NK Široki Brijeg)

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica nogometnog saveza Bosne i Hercegovine
* Premijer liga Bosne i Hercegovine 2007/08. na SportSport.ba
* Premijer liga Bosne i Hercegovine 2007/08. na rsssf.com

2007/08
Savo Milošević

**Savo Milošević** (rođen 2. septembra 1973) jest srbijanski profesionalni nogometni trener i bivši nogometaš. Trenutno je trener Željezničara.

Bivši napadač, potpisao je za engleski klub Aston Villa nakon što se proslavio u Partizanu. Ogromnu većinu svoje karijere proveo je u Španiji, gdje je postigao ukupno 91 gol u La Ligi u 241 utakmici za Zaragoza, Espanyol, Celta i Osasunu. Tokom svoje 16-godišnje profesionalne karijere, Milošević je igrao za osam klubova i postigao 197 golova u 476 zvaničnih utakmica.

Na međunarodnom nivou, Milošević je nastupao za reprezentaciju SR Jugoslavije (kasnije Srbije i Crne Gore) i Srbije, postižući 37 golova u 102 utakmice za obje reprezentacije zajedno. Nastupio je na dva Svjetska prvenstva i jednom Evropskom prvenstvu, na kojem je osvojio Zlatnu kopačku na Euru 2000. godine.

Bio je selektor nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine.

## Nagrade i postignuća
### Kao nogometaš
**Partizan**
*Prva liga SR Jugoslavije: 1992/1993, 1993/1994.
*Kup SR Jugoslavije: 1993/1994.

**Aston Villa**
*Engleski Liga-kup: 1995/1996.

**Rubin Kazanj**
*Premijer liga Rusije: 2008.

**Individualne**
*Najbolji strijelac Prve lige SR Jugoslavije: 1992/1993, 1993/1994.
*Evropsko prvenstvo 2000: Zlatna kopačka, Tim prvenstva

### Kao trener
#### Partizan
*Kup Srbije: 2018/2019.

## Reference
## Vanjski linkovi
*
*Savo Milošević  na lfp.es
*
*Savo Milošević na reprezentacija.rs
*
*Savo Milošević na Footballdatabaseeu

Kategorija:Rođeni 1973.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Bijeljina
Kategorija:Srbijanski nogometaši
Kategorija:Nogometaši Partizana
Kategorija:Nogometaši Aston Ville
Kategorija:Nogometaši Real Zaragoze
Kategorija:Nogometaši Parme
Kategorija:Nogometaši Espanyola
Kategorija:Nogometaši Celte Vigo
Kategorija:Nogometaši Osasune
Kategorija:Nogometaši Rubin Kazanja
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 1998.
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2006.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2000.
Kategorija:Selektori nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Naturalizovani državljani Bosne i Hercegovine
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Hakija Kulenović

**Hakija Kulenović** (Bosanski Petrovac 1905-1987 Sarajevo) bio je bosanskohercegovački i jugoslavenski akademski slikar i likovni pedagog. Bio je potpredsjednik Saveza likovnih pedagoga Jugoslavije i profesor Više pedagoške škole Sarajevo.

## Biografija i slikarska karijera 
Hakija Kulenović rođen je u Bosanskom Petrovcu 1905., a obrazovanje je započeo u Bihaću gdje je završio gimnaziju.
Studirao je slikarstvo u ateljeu Jovana Bijelića (1923-1924), a kasnije je diplomirao na Umetničkoj školi u Beogradu 1928. Nastavio je studije na Skandinavskoj akademiji (Académie scandinave) u Parizu gdje je ostao do novembra 1928.⁠ Započeo je slikarsku karijeru 1930-ih u Šapcu, a poslije Drugog svjetskog rata u Sarajevu. Istovremeno, bio je  angažovan kao likovni pedagog i zaslužan za uvođenje nastave slobodnog dječijeg likovnog izraza u osnovne i srednje škole, koji odgovara dječijem psihofizičkom uzrastu. Za potrebe takve vrste nastave izveo je na Pedagoškoj akademiji više generacija nastavnika likovnog odgoja i likovne kulture. Njegova retrospektivna izložba postavljena je u Sarajevu 1965. godine.

## Stil 
Glavna tema njegovog slikarstva je pejzaž, iako je slikao figure s ekspresionističkim dodirom. Međutim, kada je slikao pejzaže, bio je realist, pokušavajući da pejzaže i atmosferu unese bojama.  U svojim slikama predstavljao je likove kojim je ukazivao na život običnih a na svoj način dostojanstvenih ljudi. 
Slikao je motive obnove i izgradnje zemlje, omladinske radne akcije, izgradnju velikih hidroelektrana i pruga. Tokom cijelog svog stvaralačkog vijeka privlačio ga je bosanski i mediteranski krajolik, a ostavio je i nekoliko lijepih veduta Sarajeva i portreta. 
Koristio je tehnike akvarela i ulja na platnu na realistički način, ponekad naslonjenim na njegove pariske uzore, ali je u taj u manir unosio svoj temperament i gestu. Jedna od najpoznatijih slika Hakije Kulenovića je portret šabačkog violiniste i pjevača Vase Stankovića Andolije (1852-1934), naslikan u proljeće 1932. koji je⁠ tokom 1907. godine snimio šest gramofonskih ploča u Sarajevu.

## Nagrade 
* 1985 – Šestoaprilska nagrada Grada Sarajeva

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Kategorija:Rođeni 1905.
Kategorija:Umrli 1987.
Kategorija:Biografije, Bosanski Petrovac
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Velika obmana

***Velika obmana*** () jest roman Dana Browna objavljen 2001. godine.

## Sadržaj 
Kad NASA-in satelit otkrije rijedak predmet zakopan duboko u arktičkom ledu, posrnula svemirska agencija oduševljeno objavljuje to otkriće koje će imati dalekosežne posljedice za politiku NASA-e i nastupajuće predsjedničke izbore. Kako bi potvrdila vjerodostojnost pronalaska, Bijela kuća angažuje stručnu analitičarku obavještajne službe Rachel Sexton. Zajedno s drugim stručnjacima, uključujući karizmatičnog naučnika Michaela Tollanda, Rachel će otputovati na Arktik gdje otkriva nešto nezamislivo: dokaze o naučnoj obmani koja bi mogla zavaditi svijet. No, prije nego što uspiju upozoriti predsjednika, Rachel i Michaela napada ekipa plaćenih ubica. Dok bježe preko opustošenog i opasnog krajolika, svjesni su da mogu spasiti živote samo ako otkriju ko stoji iza ove majstorski isplanirane zavjere. No ono što će otkriti najveća je obmana.

Kategorija:Romani iz 2001.
Kategorija:Romani Dana Browna
Mehmed Imširović

**Mehmed Imširović** je gračanički novinar i karikaturist. Rođen je u Gračanici, 13. marta 1950. godine. Završio je osnovnu školu i gimnaziju u Gračanici, a Fakultet političkih nauka - odsjek sociologija u Sarajevu. Po zvanju je magistar komunikoloških nauka. Novinarstvom se bavi što profesionalno što amaterski  od 15. godine života.   

## Početak kreativnog rada 
Još kao osnovac u 5. razredu OŠ "Hasan Kikić" počeo je crtati stripove i za svoje školske drugove u jednom primjerku "izdavati" list pod imenom "Kauboj" . Bio je dugogodišnji saradnik "Malih novina" koje su objavljivale njegove karikature na naslovnim stranama. Osnovao je i Klub crtača stripa koji je obuhvatao članstvo iz čitave bivše Jugoslavije. Kao gimnazijalac, postao je saradnik Omladinskog lista "Plavi vijesnik", potom dnevnog lista "Oslobođenje" gdje je osim tekstova objavljivao i karikature na aktuelne teme. Njegove karikature objavljivali su i poznati listovi "Pavliha" (Slovenija); "Jež" (Srbija); "Osmeh" (Vojvodina), "Osten" (Makedonija), "Slobodna Dalmacija" (Hrvatska) i dr. Duž niz godina je učesnik brojnih međunarodnih festivala karikature odakle redovno donosi vrijedne nagrade. 

## Rad u novinarstvu 
Novinarstvom profesionalno se počeo baviti radeći u zeničkoj "Našoj riječi", dobojskom "Glasu komuna", u Radio Gračanici (od 1978. godine) gdje je u tri mandata obnašao dužnost glavnog i odgovornog urednika i direktora. Istovremeno, bio je i glavni urednik "Delegatskog biltena" kojeg je izdavao Centar za kulturu i informisanje i obrazovanje ( bivši Narodni univerzitet) od 1979. do 1983. godine. 

## Urednik Radio Gračanice 
Radeći kao urednik u Radio Gračanici, profilisao je program uživo jer do 1978. godine, Radio Gračanica je radila samo nekoliko dana u sedmici od 12 - 18 sati emitujući snimljeni program. Uveo je program niz inovacija: sve emisije su išle uživo, emisiju za mlade , angažovao veliki broj spoljnih saradnika i pomogao novim kadrovima u radiju da posao rade što profesionalnije. 

## Ratni put, priznanja i Gračaničke novine 
Tokom rata u BiH, nakon kraćeg obavljanja dužnosti člana uže komande 111. brigade , obavljao je dužnost glavnog odgovornog urednika Televizije Gračanica. Dobitnik je Općinskog priznanja - srebrena značka. Danas je na dužnosti gl. i odg. urednika "Gračaničkih novina".

Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Biografije, Gračanica
G8

**G8** je bila grupa industrijski najrazvijenijih i privredno najmoćnijih zemalja svijeta. Ovu grupu činile su dvije zemlje sa sjevernoameričkog kontinenta: Sjedinjene Američke Države i Kanada, četiri evropske zemlje: SR Njemačka, Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Sjeverne Irske, Francuska, Italija, jedina azijska zemlja Japan te Ruska Federacija zbog velike političke važnosti.

Zajedno članice G8 čine 66.5% svjetske privrede. Svake godine su se lideri zemalja sastajali na nekom mjestu u jednoj zemlji članici. Zadnji sastanak (trideset deveti) se održao u Enniskillenu, Fermanaghu, Sjevernoj Irskoj od 17. do 18. juna, 2013.

Predsjedništvo grupom se rotiralo svake godine, a zadnji joj je predsjedao premijer Ujedinjenog Kraljevstva David Cameron.

Zadnji lideri članica grupe G8 su bili: kanadski premijer Stephen Harper, francuski predsjednik François Hollande, italijanski premijer Enrico Letta, japanski premijer Shinzo Abe, njemačka kancelarka Angela Merkel, ruski predsjednik Vladimir Putin, američki predsjednik Barack Obama i premijer Ujedinjenog Kraljevstva David Cameron.

## Također pogledajte
*Sljedećih jedanaest

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Međunarodne organizacije
Kategorija:Ekonomske organizacije
Kategorija:Politika
Proizvod (čvor)

Nauke
* Proizvod (biologija), nešto proizvedeno organelama
* Proizvod (hemija), supstanca pronađena kada se završi hemijska reakcija
* Proizvod (matematika) - rezultat množenja
** Proizvod (teorija kategorija)

Ekonomija
* Proizvod (ekonomija) - rezultat ekonomskih aktivnosti

Umjetnost i zabava
* Proizvod (album), muzički zapis norveške grupe *De Press*
Čelik za opruge

**Čelik za opruge** je niskolegirani čelik sa srednjim sadržajem ugljika. Ovi čelici se koriste u proizvodnji opruga, posebno u automobilskoj industriji. Po sastavu, čelici za opruge su čelici sa niskim sadržajem legirajućeg elementa mangana i ugljika ili ugljični čelici sa vrlo visokom granicom razvlačenja. Ključna osobina čelika za opruge omogućava predmetima izrađenim od ovog materijala da se vrate u svoj prvobitni oblik uprkos značajnom otklonu ili stepenu uvijanja.

Tehnički, ovo znači da posjeduje veći modul elastičnosti od ostalih vrsta čelika.

Od legirajućih elemenata pored mangana koristi se i silicij, hrom, vanadij i nikl.

Primijer čelika za opruge koji se koristi u automobilima bio bi AISI 9255 (DIN i UNI: 55Si7, AFNOR 55S7), koji sadrži 1,50-1,80% silicija, 0,70-1,00% mangana i 0,52-0,60% ugljika.

Većina čelika za opruge ima čvrstoću višu od 45 HRC.

## Također pogledajte 
* Nauka o materijalima
* Martenzit

## Reference 
### Zabilješke 
### Bibliografija 
*
*https://library.uc.edu.kh/userfiles/pdf/19.Machinery%27s%20handbook.pdf

Kategorija:Nauka o materijalima
Kategorija:Čelici
NK Sloga Ljubuški

**NK Sloga Ljubuški** je nogometni klub iz Ljubuškog, Bosna i Hercegovina. Takmiči se u Drugoj nogometnoj ligi Federacije Bosne i Hercegovine - Jug.

## Historija
Klub je osnovan 1937. godine kao *Ljubuški omladinski športski klub*, ali s početkom drugog svjetskog rata prestao je s radom. Po završetku rata, klub je 1947. godine oživljen pod imenom *Udarnik*.

Od 1952.godine mijenja ime u *NK Sloga* i tako djeluje do 1957.godine. Imao je uspjeha u zonskim ligama i nije više imao problema opstati, za razliku od prijašnjih „inkarnacija”.

1994. godine je napravljena zadnja promjena klupskog imena, kada je klub dobio ime *HNK Ljubuški*. Međutim sa dolaskom novih ljudi na čelo kluba briše se kao godina nastanka 1937. i stavlja 1994. Ljubuški se tada takmiči u Ligi Herceg Bosne i osvaja kup Herceg Bosne u dva navrata, 1994-95 i 1995-96. U sezoni 2000-01. klubovi iz Herceg-Bosne, uključujući i HNK Ljubuški su ušli u Premijer ligu BiH. Nakon samo jedne sezone, ispali su u nižu ligu, Prvu ligu FBiH, a zatim i u Drugu ligu FBiH.

## Uspjesi 
***Prva liga Herceg-Bosne - Jug**
****Datoteka:Cup Finalist.png (1)**: 1994/95.
***Prva liga Herceg-Bosne - Zapad**
****Datoteka:Cup Finalist.png (1)**: 1995/96.
***Kup Herceg-Bosne**
****Datoteka:Cup Winner.png (2)**: 1994/95, 1995/96.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* NK Sloga Ljubuški na transfermarkt.com

Sloga
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1937.
Kategorija:Sport u Ljubuškom
Moon Geun Young

mini|desno|250px
**Moon Geun Young** (문근영 rođena 6. maj 1987. Gwangju) je južnokorejska glumica.

## Filmografija 
* 1999: Na putu (en:On the Way; 길 위에서) - uloga: nepoznato
* 2002: Koncert zaljubljenika (en: Lovers' Concerto; 연애소설) uloga: Lee Ji-yoon
* 2003: Priča o dvije sestre (en: A Tale of Two Sisters; 장화·홍련) uloga: Bae Su-yeon; žanr: horor
* 2004: Moja mala nevjesta (en: My Little Bride; 어린 신부) uloga: Suh Bo-eun 
* 2005: Nedužni koraci (en: Innocent Steps; 댄서의 순정) uloga: Jang Chae-ryn 
* 2006: Ne voli me (en: Love Me Not; 사랑따윈 필요 없어) uloga: Ryu Min 

## Pojavljivanja na TV-u 
* 1999~2000년 KBS 누룽지 선생과 감자 일곱개 (As Mi So, Han) 
* 2000년 KBS 가을동화 (Jesenja bajka) (uloga: Eun-Seo Yun/Choi [Kannerroll]) 
* 2001년 KBS 명성황후(Izgubljena imperija) (uloga: Ja Yeoung Min (Keeserin Myeongseong) [Kannerroll]) 
* 2003년 KBS 아내 (Supruga)
* 2008 	Slikar vjetra (en: The Painter of Wind, u ulozi Shin Yun-bok 	SBS
* 2010 	Pepeljugina sestra (en: Cinderella's Sister, u ulozi Go Eun-jo/Song Eun-jo, mreža	KBS2
* Marija je ostala vani cijelu noć (en: Mary Stayed Out All Night, u ulozi Wi Mae-ri, mreža	KBS2
 

## Vanjski linkovi 
* 다음카페 문근영 공식 팬카페(korejski)

Moon Geun Young
Moon Geun Young
Sokol (tvrđava)

**Sokol** u Konavlima je bio vojni centar župe Konavli u srednjem vijeku. Novija istraživanja pokazuju da korištenje njegove strateške vrijednosti seže od najstarijih vremena.

Više je utvrđenih gradova u srednjem vijeku na jugoistoku Evrope nosilo naziv Sokol ili Soko. Obzirom na njihovu poziciju, redovno na visokim vrletima, najvjerovatnije je da upravo to pojašnjava kako su dobili svoje ime. Soko u Konavlima ima zanimljivu srednjovjekovnu historiju. Iako se javlja tek krajem 14. vijeka izvjesno je da postoji i od ranije, jer tada se javlja već kao glavni vojni centar župe Konavli. Prvi put se spominje 1373. kada je imao i svoga kastelana po imenu Dubravac. 

Stjecanjem župe Konavli 1377 i Sokol je došao u ruke bosanskog vladara Tvrtka Kotromanića. Od 1391. kada su Konavli bile podijeljene između Kosača i Pavlovića, takva sudbina zadesila je i grad Soko. U njemu su kao predstavnici vojne vlasti dalje sjedili ljudi obje familije. Svoj dio Konavala sa polovinom grada Sokola Sandalj Hranić Kosača prodao je 1419. Kako Dubrovčani nisu mogli da zaposjednu kupljeni dio posjeda bez vojne kontrole koja se može vršiti iz utvrde Soko, nastalo je pregovaranje da kupe i drugu polovinu i grada Sokola i župe Konavli. Uz pomoć Osmanlija, čiji su vazali tada bili i vojvoda Radoslav Pavlović i vojvoda Sandalj Hranić, došlo je do sporazuma kojim je Sokol u cjelini 1423. predat na upravu Dubrovčanima. Svoj dio Konavala Radoslav Pavlović je prodao Dubrovčanima krajem 1426. godine.

U vrijeme dubrovačke vlasti Soko je dodatno izgrađivan i zadržao je poziciju glavnog vojnog centra u Konavlima sve do 1673. godine.

## Reference 
## Literatura
# Emir O. Filipović-Esad Kurtović, Četiri bosanska Sokola, Pregled LII/1, Sarajevo 2011, 83-114.
# Emir O. Filipović-Esad Kurtović, Četiri bosanska Sokola, Gračanički glasnik XVI/32, Gračanica novembar 2011, 201-222.
# Sokol grad - nijemi svjedok povijesti Konavala za Uskrs otvara vrata, http://www.dubrovniknet.hr/novost.php?id=22906#.Vf_BH9_tmko
# Sokol – kula, http://citywallsdubrovnik.hr/bastina/sokol-kula/ 

Kategorija:Tvrđave u srednjovjekovnoj Bosni
Ratni zločin

**Ratni zločini** su krivična djela koja podrazumijevaju: napad na civilno stanovništvo, naselje ili pojedine civilne osobe, ubijanje, mučenje, namjerno nanošenje osobi tjelesnog ili duševnog bola, preseljenje, prisilno prevođenje na drugu vjeru, prisiljavanje na prinudni rad, pljačkanje imovine stanovništva, i drugo.
 
Zločin protiv čovječnosti i ratni zločin predstavljaju dva internacionalna krivična djela ali pored njih tu je još i terorizam i zločin protiv mira (agresija).

Iz toga razloga je bitan princip legalnosti - koji tvrdi da neko ne može biti odgovoran za krivično djelo ako ono nije zakonski uvedeno u krivična djela.

Bitno je razlikovati zločin protiv čovječnosti od agresije iz nekoliko razloga:
* genocid nije isto što i agresija;
* različite vrste zločina: ono što tužioci nastoje u sudnicama dokazati kao činjenicu;
* težina ratnih zločina.

## Također pogledajte 
* Genocid nad Armenima
* *Kommandobefehl*
* Genocid u Srebrenici
* Ratni zločini tokom rata u Bosni i Hercegovini

Kategorija:Zločini
Kategorija:Posljedice rata
Kategorija:Ratni zločini
Naučna strategija

**Naučna strategija** se sastoji u određivanju nekih ključnih, osnovnih ciljeva naučne djelatnosti, čije ostvarivanje zahtijeva dugotrajni period i označava osnovnu usmjerenost naučnih istraživanja.

Ona razmatra i najsvrsishodnije puteve i sredstva za ostvarivanje tih ciljeva, a također razmatra i najpodesnije organizacijske oblike, u kojima se očekuje da će naučna djelatnost uspjeti da te ciljeve najvjerovatnije i u najvećoj mjeri ostvari.

Naučna strategija se veže za **heuristički momenat** u metodologiji, jer aktivno učešće metodologije u razradi strategijske zamisli može pomoći da se iz širokog registra istraživačkih iskustava određene nauke odaberu i razviju ona iskustva i oblici istraživanja koji su najprikladniji za ostvarivanje strategijskih ciljeva.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Soko (čvor)

* Fabrika aviona SOKO - fabrika aviona smještena u Mostaru u Bosni i Hercegovini. 
* Sokol ili soko - ptica.

:
* Soko (Gračanica), naselje u općini Gračanica.
Formalizam

**Formalizam** je najčešće definisan kao težnja za preciznošću jedne faze istraživačkog postupka, koja nije usklađena sa ostalim fazama.

Formalizam se najčešće sastoji u jednostranom isticanju nekog metodološkog načela ili postupka, i kao nesposobnost da se sve strane i sva načela naučno-istraživačke djelatnosti i sagledavaju i razvijaju kompleksno, na manje-više jedinstven i međusobno usklađen način.

Termin formalizam opisuje naglasak na formu nad sadržajem ili značenjem u umjetnosti, književnosti ili filozofiji. Praktičar formalizma se naziva formalistom. Formalista, s obzirom na neku disciplinu, smatra da za tu disciplinu nema transcendentnog značenja osim doslovnog sadržaja koji je stvorio praktičar. Na primjer, formalisti unutar matematike tvrde da matematika nije ništa drugo do simboli koje je zapisao matematičar, a koji se zasnivaju samo na logici i nekoliko elementarnih pravila. Ovo je za razliku od neformalnih, unutar tog polja, koji smatraju da postoje neke stvari inherentno istinite i da ne zavise nužno od simbola u matematici koliko od veće istine. Formalisti unutar discipline su u potpunosti zabrinuti za "pravila igre", jer ne postoji nikakva druga vanjska istina koja se može postići izvan tih datih pravila. U tom smislu, formalizam se dobro uklapa u discipline zasnovane na aksiomatskim sistemima.

## Reference 
Kategorija:Naučna metoda
Kategorija:Teorije estetike
Zemljišne knjige

**Zemljišne knjige** su javni registri koje vode sudovi i u koje se upisuju nepokretne stvari i stvarna prava na nepokretnostima, kao i neka obligaciona prava na ovim stvarima.
 
U zemljišnu knjigu upisuju se dvije vrste nepokretnosti:

**zemljišta**

i **zgrade**.

Otuda naziv zemljišna knjiga ne odgovara u potpunosti pojmu koji treba da obuhvati. Zemljišne knjige su javne knjige. One su javne najprije po tome što ih vode sudovi kao organi javne vlasti. Ali javnost zemljišnih knjiga ogleda se i u tome što su podaci koji se u njih upisuju, dostupni svima. Svako može, ne navodeći čak svoj ni pravni interes tražiti da razgleda situaciju ove ili one nepokretnosti u zemljišnim knjigama ili zahtijevati pismeni izvod iz zemljišnih knjiga.
 
U zemljišne knjige upisuju se nepokretne stvari. Zemljišne knjige, dakle, omogućuju evidenciju nepokretnosti. U tome se ogleda jedna od značjnih razlika između pokretnih i nepokretnih stvari. Za pojedine nepokretne stvari može se ustanoviti evidencija (brodovi, avioni, kulturna dobra, automobili itd.) ali se za sve pokretne stvari ona ne uvodi ni uvodi niti bi to bilo moguće uraditi.

U zemljišnim knjigama vodi se evidencija o svim nepokretnim stvarima, bez izuzetka. Takvu evidenciju je moguće organizovati zato što su nepokretne stvari ograničene u broju i u prostiranju. Za sve pokretne stvari, čiji je broj beskonačan, ovakva evidencija bila bi besmislena čak i kad bi je bilo moguće organizovati.

Na drugoj stvari iako je vođenje zemljišnoknjižne evidencije veoma skupo, to se ipak može izvesti s obzirom na veliku vrijednost koju nepokretnosti imaju. Za pokretne stvari troškovi evidencije prelazili bi vrijednost stvari. Zatim, nepokretnosti imaju položaj koji se ne mijenja, što također olakšava evidenciju. Pokretne stvari se prenose iz jednog mjesta u drugo, iz jedne zemlje u drugu i to obilježje čini poretne stvari nepodesnim za evidenciju.

U zemljišne knjige se upisuju ne samo nepokretnosti kao stvari nego i prava koja postoje na njima. Smisao zemljišnih knjiga nije samo u tome da se nepokretnosti evidentiraju nego i da se njihova pravna situacijia učini dostupnom javnosti. U zemljišne knjige se upisuju stvarna prava na nepokretnostima i neka od obligacionih prava koja se odnose na nepokretnost, npr. ugovorno pravo preče kupovine i pravo otkupa. Pored toga u zemljišne knjige se mogu upisati i neke činjenice koje su od značaja za mogućnost pribavljanja prava na nepokretnostima (npr. činjenica da je zemljište eksproprisano – zabilježba ekspropriacije).
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Pravo
Naučni zakon

**Naučni zakon** je iskustven, a ne normativni stav, koji izražava neku opću osobinu pojava ili neki njihov odnos, koji nužno proizilaze iz njihove prirode i određenih uslova.

Do naučnog zakona se obično dolazi na taj način što se najprije apstrakcijom određeni odnos izdvoji iz neuporedivo složenije stvarnosti, pa zatim svestrano dalje analitički proučava.

Svaki zakon je **opći** i **apstraktni** stav o nekom nužnom odnosu: 
**opći* jer se pretpostavlja da važi za sve pojedinačne slučajeve u kojima postoje uslovi sadržani u njegovoj formulaciji 
**apstraktan* jer se ti uslovi izdvajaju iz konkretnije stvarnosti.

Epistemološki je opravdano priznati status naučnog zakona nekom općem iskustvenom stavu, samo ako se pomoću raspoloživog teorijskog znanja mogu objasniti i otkriveni izuzeci.

Dok ono nije moguće, opći stav treba smatrati **iskustvenim uopćavanjem**, a ne zakonom.

## Također pogledajte 
* Hipoteza
* Fikcija
* Teorija

## Literatura 
* William F. McComas, The Language of Science Education: An Expanded Glossary of Key Terms and Concepts in Science Teaching and Learning. Springer Science & Business Media. str. 58. .
* Honderich, Bike, edicija 1995., "Laws, natural or scientific", Oxford Companion to Philosophy, Oxford: Oxford University Press, str. 474–476, 
* Feynman Lectures on Physics: Volume 2, R.P. Feynman, R.B. Leighton, M. Sands, Addison-Wesley, 1964, 
* Encyclopaedia of Physics (2nd Edition), R.G. Lerner, G.L. Trigg, VHC Publishers, 1991, ISBN (Verlagsgesellschaft) 3-527-26954-1 (VHC Inc.) 0-89573-752-3
* Classical Mechanics, T.W.B. Kibble, European Physics Series, McGraw-Hill (UK), 1973, 
* Gravitation and Inertia, I. Ciufolini and J.A. Wheeler, Princeton Physics Series, 1995, 
* Classical Mechanics, T.W.B. Kibble, European Physics Series, McGraw-Hill (UK), 1973, 


Kategorija:Empirijski zakoni
Kategorija:Filozofija nauke
Kategorija:Kauzalnost
Kategorija:Metafizika nauke
Kategorija:Naučna metoda
Kategorija:Principi
Kategorija:Spiskovi vezani za nauku
Stadium Arcadium

***Stadium Arcadium*** je album grupe Red Hot Chili Peppers.

Ovaj album se može gledati kao univerzalno izdanje Red Hot Chili Peppers, jer na jednom mjestu objedinjava dva vrhunca grupe. Prvi disk podnaslovljen 'Jupiter' nadopunjava ono što je grupa radila s Californication s nešto lakšim rock pjesmama. Drugi disk nadimka 'Mars' vraća se duboko u prošlost i osvrće se na ono što su radili na Blood Sugar Sex Magik, gdje su funk i reperskiji vokal bila glavna karakteristika. S druge strane, album se može gledati i kao ultimativni kompromis, jer u jednom daje praktički dva albuma za dvije glavne grupe svojih fanova.

## Spisak pjesama 
Kategorija:Albumi Red Hot Chili Peppersa
Kategorija:Albumi iz 2006.
Hipotetičko-deduktivno shvatanje

**Hipotetičko-deduktivno shvatanje**  precjenjuje ulogu teorije u istraživanju, pa se uloga istraživanja svodi na provjeravanje teorijskih hipoteza, koje su na deduktivan način izvedene iz postojeće teorije. 

Karakteristike hipotetičko-deduktivnog metoda su:

:Hipotetičko-deduktivno istraživanje može dati velike rezultate ako su hipoteze koje će se provjeravati izvedene iz neke općije teorije i međusobno čvrsto povezane.

:Dalja vrlo česta slabost ovih istraživanja jeste izrazita parcijalnost.

:Za ovu metodološku struju karakteristično je da poistovjećuje naučno istraživanje s pojedinačnom akcijom prikupljanja podataka i da pokazuje naročitu sklonost prema antetnim i sličnim statističkim ispitivanjima.

Osnovno načelo povezivanja pojedinačnog istraživanja sa teorijom jeste da odnos prema teoriji bude što aktivniji u svim fazama istraživanja, a ne samo prilikom stvaranja njegovog plana i u završnoj obradi podataka. 

Treba birati probleme koje istraživač osjeća životno važnim, o kojima ima dubljeg vlastitog iskustva ili je vrlo zainteresiran za to da ga stekne. Istraživač treba što neposrednije i potpunije poznavati opće uslove u kojima se nalazi predmet istraživanja kao i njegove osobenosti. 

## Faze istraživanja 
1)	Polazna teorijsko-hipotetička skica istraživanja

2)	Zaključci o idealnom istraživačkom pristupu i idealnim iskustvenim obavještenjima. Prilikom planiranja istraživanja treba dobro razmisliti o podesnim vremensko-prostornim okvirima ispitivanja, u kojima se neki problem može s manje objektivnih teškoća i bolje ispitivati. 

3)	Aktivan odnos u završnom dijelu istraživanja sastoji se u nastojanju da se iskustveni nalazi svestranije objasne i protumače

## Također pogledajte 
* Kumulativnost

## Literatura 
* dr. Fuad Saltaga, *Metodologija društvenih i pravnih nauka*, Sarajevo 2005

Kategorija:Naučna metoda
Kategorija:Filozofija nauke
Anketarska greška

Ispitivanje **anketarske greške** ima za cilj da utvrdi obim i vrste grešaka koje anketari unose u izvornu građu usljed nekih svojih objektivnih osobina, subjektivnih shvatanja ili nekih slabosti u radu.

Neke od poteškoća prilikom sprovođenja naučnog istraživanja su:
*anketar svojim držanjem sugestivno utiče na ispitanike i na modificiranje njihovih odgovora
*nedostaci u izboru ispitanika i nedovoljno nastojanje da se dođe u dodir sa onim licima koje je teže pronaći
*nepažljivo obavljanje anketarske dužnosti
*očekivanja i pretpostavke anketara o pojedinim tipovima ispitanika
*svjesna obmana kao izvor anketarske greške – unose pojedine podatke na obrasce napamet, ili ispunjavaju čitave upitnike proizvoljno

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Statistika
Uporedno istraživanje

**Uporedno istraživanje** ili **uporedna metoda** je nastojanje da se pojedine vrste društvenih pojava ili društvo u svom kompleksnom obliku proučavaju u svim svojim (ili barem u što mnogobrojnijim) oblicima, koji nastaju usljed različitih društveno-historijskih i prirodnih uvjeta. 

Zadaci uporedne metode dijele se u 2 osnovne grupe:
* sistematsko opisivanje različitih oblika globalnih društava i pojedinih vrsta društvenih pojava
* njihovo objašnjavanje.

Poznavanje potpunog raspona u kojem se u svojim kvalitativnim oblicima i kvantitativnim intenzitetima javlja neka vrsta pojava preduvjet je za izradu potpunih klasifikacija, koje omogućuju razvrstavanje svih njenih realnih oblika. 

Uporedna istraživanja predstavljaju, u izvjesnom smislu, zamjenu za eksperiment. Pošto se u društveni život ne mogu unositi dublje promjene radi naučnog proučavanja, a još se manje mogu stvarati različite društvene situacije, vrlo je korisno ako se one mogu pronaći uporednim pristupom da bi se vidjelo kako različite opće društvene prilike utječu na određene pojave. Uporedna istraživanja znače najširi oblik indukcije u društvenim naukama. 

Uporedno istraživanje i eksperiment se ne isključuju. Naprotiv, ako se eksperimentalna istraživanja uključe u uporedni okvir, ona mogu dati znatno šire rezultate. Ako se ovome doda korisnost izvođenja kompleksnih monografskih istraživanja u jedinstvenom uporednom okviru, postaje sasvim očito kolike prednosti proizlaze iz komplementarnog povezivanja raznovrsnih općih istraživačkih pristupa.

## Podjela 
Prema obimu, uporedna istraživanja mogu se podijeliti u 3 osnovne grupe:
# istraživanja u istom društvu – globalna društva, naročito razvijena, nisu homogena; usljed toga, ova su uporedna istraživanja neophodna za objašnjenje unutardruštvenih varijacija raznih pojava, na koje, pored općih, djeluju i posebni, uži činioci i uvjeti u pojedinim dijelovima društva
# istraživanja u raznim društvima istog društveno-historijskog tipa
# sveopća poređenja, koja se u načelu odnose na sva historijski poznata društva.

Kategorija:Istraživanje
Kategorija:Društvene nauke
Karl Mannheim

**Karl Mannheim** (27. mart 1893, Budimpešta; 9. januar 1947, London) je bio mađarski sociolog i filozof, jevrejskog porijekla, a dugo je živio u Njemačkoj i Engleskoj.

Temeljno djelo Karl Mannheima je *«Ideologija i utopija»* u kojem je izložena njegova koncepcija sociologije znanja.

Za Mannheima *distinkcija* između partikularnog i totalnog pojma ideologije predstavlja početni korak u pokušju njegovog utemeljenja sociologije znanja. On je izveo i vrijednosnu neutralizaciju totalnog pojma ideologije. 
Ispitivanje ideologičnosti ljudskog mišljenja na razini totalnog pojma ideologije ne bavi se pitanjem istinitosti ili neistinitosti nekog mišljenja, nego se ograničava na to da pokaže «vezu između struktura svijesti i životnih situacija u kojima one postoje», i koje nužno uvjetuju njihov ideologijski karakter.

Mannheim je smatrao da svaka društvena grupa (npr. generacija), a ne samo klase kao što je Karl Marx tvrdio, prozvodi svoju ideologiju, Zanimao se za vezu između znanja i egzistencije, odnosno kako se socijalne strukture i odnosi pojavljuju u tvrdnjama. Razmatrao je problem dijaloga između sagovornika koji imaju posve ražličita gledišta. Smatrao je da je najprije potrebno da sociolog postigne znanja određenim distanciranjem od pozadine vlastitih uvjerjenja kroz upoznavanje sa različitim situacijama, kao i da on mora biti svjestan da se nikada posve ne može nadići parcijalna perspektiva i zauzeti neko gledište koje je sveobuhvatno. Na sebe nije gledao kao na pozitivistu zato što nije smatrao da postoji jedna istina koja je predmet znanja, nego da karakter i validnost istine zavisi od posmatrača. Pozitivizam kriticizira zbog toga što se isti fokusira isključivo na materijalnu stvarnost i negira važnost razmijevanja i interpretacije. Svoj stav je branio od prigovora da je riječ o filozofskom relativizmu, umjesto toga je zagovarao relacionizam, to jeste da se tvrdnje trebaju razumjeti u odnosu na društvene odnose. Mannheimov pojem relacionizma ima sličnosti sa savremenim idejama socijalnog konstrukcionizam i analize diskursa.

Mannheim u svom djelu navodi tri tipa ideologijskog iskrivljavanja:
* zastarjela etička norma postaje ideologijom 
* pokušaji prekrivanja društvenih odnosa i falsificiranja elementarnih činjenica o ljudskom životu 
* kada ideologija kao oblik spoznaje nije više adekvatna za razumijevanje stvarnosti

U određenju totalnog pojma ideologije Mannheim izvodi vrijednosnu neutralizaciju toga pojma u dvostrukom smislu:
* spoznajno-teorijska neutralizacija 
* socijalno-politička neutralizacija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sociolozi
Kategorija:Mađarski filozofi
Metodologija pravnih nauka

Metodologija prava se tradicionalno bavi:

a)	pravnom praksom

b)	pravnom naukom

Predmet **metodologije prava** jeste naučna spoznaja prava u njegovom totalitetu. Moguće je odrediti pojam «*pravo*» na taj način što bi se opisao specifičan i nužan sadržaj iskustva pravnika praktičara (advokati, suci itd.)

Metode u pravu jesu sve teorijske postavke i tehnički postupci koji omogućuju spoznaju i praktičnu obradu (specifičnog i nužnog) predmeta iskustva pravnika.

Potrebno je napustiti sva redukcionistička rješenja u metodologiji prava, tj. sva svođenja pravne norme na pojedine specijalne metode društvnih nauka, a posebno na dogmatsku i na tzv. normativnu metodu.

Postoji pet osnovnih metoda u pravnoj nauci:

a)	sociološka – ispitivanje pravnih odnosa u stvarnosti i njihovu međuuvjetovanost sa pravnim vrijednostima i normama

b)	aksiološka – upotreba pravnih vrijednosti kao principa ocjenjivanja pravnih odnosa i normi

c)	lingvistička – usmjeravanje na ispitivanje sadržaja i oblika pravnih normi i drugih misaono jezičkih tvorevina kojima se kontrolišu pravni odnosi (važi sa ove ispod)

d)	dogmatska

e)	logička

## Literatura 
prof. dr. Fuad Saltaga, Metodologija društvenih i pravnih nauka, Pravni fakultet Univerziteta u Sarajevu, Sarajevo 2005.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Novi Marof

mini|280px|Novi Marof, osnovna škola
**Novi Marof** je grad u Hrvatskoj, u Varaždinskoj županiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Novi Marof.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Novi Marof je imao 13.246 stanovnika, od čega u samom Novom Marofu 1.956.

### Grad Novi Marof 
**Napomena**: *Nastao iz starih općina Novi Marof i Križevci. Od 1857. do 1981. dio podataka sadržan je u općini Visoko.*

### Novi Marof (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1991. povećano za dio područja naselja Madžarevo koji je do 1981. bio nenaseljen.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Novi Marof je imalo 2.017 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Galerija 

File:Novi Marof center.jpg|gradska ulica
File:Novi Marof Bus Station.jpg|autobuska stanica
File:Željeznička stanica Novi Marof.jpg|željeznička stanica

## Također pogledajte
* Spisak gradova u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Varaždinskoj županiji
*
Matica crnogorska

**Matica crnogorska** je crnogorska kulturna institucija.

Ona promovira crnogorski identitet uključujući i crnogorski jezik. Njen status se definiran posebnim Zakonom o Matici crnogorskoj koji je Skupština Crne Gore usvojila 2008. godine.

"Matica afirmiše državotvornu kulturu i nacionalni identitet crnogorskog naroda i obavlja aktivnosti kojima se promoviše i razvija multietnički karakter Crne Gore", stoji u Zakonu o Matici crnogorskoj.

*Matica crnogorska* je bila jedna od glavnih pobornika crnogorske nezavisnosti.

Osnovana je 1993. godine.

Sadašnji predsjednik je Dragan Radulović.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Službene stranice Matice crnogorske

Kategorija:Crna Gora
Vedin Musić

**Vedin Musić** (rođen 11. marta 1973. u Gračanici, Bosna i Hercegovina) je bivši bosanskohercegovački nogometaš.

## Klupska karijera 
Fudbalsku karijeru počeo je na malonogometnim turnirima u Srebreniku. Zapazio ga je tadašnji menadžer FK Gradine iz Srebrenika, te ga angažuje u svojim redovima. Poslije NK Gradine prelazi u redove tuzlanske FK Slobode gdje ostaje do 1996. godine. Nakon toga odlazi u Tursku, prvo u İstanbulspor A.Ş., te onda 1998. u Antalyaspor. 2001. potpisao je ugovor sa italijanskim klubom Como Calcio 1907, odakle 2003. za 3.000.000 € odlazi u Modenu F.C. U Modeni F.C. ostaje dvije sezone, nakon čega 2005. za 1.000.000 € prelazi u Torino F.C. sa kojim je ušao u italijansku Seriu A. Godine 2007. odlazi na posudbu u Treviso, da bi iste godine za 1.250.000 € prešao u redove Calcio Padove gdje ostaje samo jednu sezonu. Nakon Calcio Padove provodi sezonu 2008/09. u Pro Patriji, te sezonu 2009/10. u A.C. Arezzu. Nakon što je klub A.C. Arezzo proglasio bankrot, Musić ostaje bez angažmana. Početkom 2011. godine potpisuje ugovor sa NK Čelikom iz Zenice.

## Reprezentacija 
Za bosanskohercegovačku fudbalsku reprezentaciju debitovao je 30. novembra 1995. na prvoj zvaničnoj utakmici Bosne i Hercegovine na prijateljskoj utakmici sa reprezentacijom Albanije u Tirani. Posljednju utakmicu za reprezenatciju odigrao je 6. juna 2007. na kvalifikacionoj utakmici za Evropsko prvenstvo 2008. protiv reprezentacije Malte u pobjedi od 1:0. Za bosanskohercegovačku reprezentaciju odigrao je 45 utakmica.

## Vanjski linkovi 
* Vedin Musić na transfermarkt.de

Kategorija:Rođeni 1973.
Kategorija:Biografije, Gračanica
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Nogometaši Slobode (Tuzla)
Kategorija:Nogometaši Torina
Kategorija:Nogometaši Trevisa
Kategorija:Nogometaši Padove
Kategorija:Nogometaši Istanbulspora
Kategorija:Nogometaši Antalyaspora
Kategorija:Nogometaši Čelika
Kategorija:Nogometaši Sarajeva
Kategorija:Nogometaši Coma
Kategorija:Nogometaši Modene
Kategorija:Nogometaši AC Arezza
Podnovlje

**Podnovlje** je naseljeno mjesto u gradu Doboju, Bosna i Hercegovina. Naselje Podnovlje se nalazi na raskrsnici puteva između Doboja, Modriče i Dervente. Mjesnu zajednicu Podnovlje čine naselja: Podnovlje, Gornje Podnovlje, Glogovica i Donji Božinci.

## Stanovništvo 
## Privreda 
Stanovništvo se bavi pretežno zemljoradnjom i manjim dijelom stočarstvom. Postoji nekoliko privatnih inicijativa:
 
*Proizvodnja gljiva,
*Mali pogon za proizvodnju gornjih dijelova cipela,
*Pilana,
*Proizvodnja plastičnih vreća,
*Elektro mlin,
*Šljunkara.

## Infrastruktura 
Naselje Podnovlje ima ambulantu, poštu i osnovnu školu, uz nekoliko prodavnica. Kuće u selu su raštrkane po obližnjim brežuljcima.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Doboja
Vareš Majdan

**Vareš Majdan** je naseljeno mjesto u sastavu općine Vareš, FBiH, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Naseljena mjesta u Varešu