open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skulptura "Nermine, dođi!"

**Skulptura Nermine dođi...!** predstavlja spomen skulpturu koja je ovjekovječila Srebreničana i događaj koji se desio tokom rata u Bosni i Hercegovini, nakon pada Srebrenice jula 1995. Skulptura je djelo umjetnika Mensuda Keče a postavljena je 10. jula 2015. u sarajevskom Velikom parku, u neposrednoj blizini Spomen-obilježja ubijenoj djeci opkoljenog Sarajeva.

Skulptura je u nekoliko navrata oskrnavljena.

## O skulpturi 
Skulptura je izrađena od različitih materijala kao što su: beton, gips, plastika, silikon i drugi čvrsti materijali. Visoka je oko dva metra odnosno predstavlja prirodnu visinu osobe koju predstavlja. Kao njen sastavni dio, iza skulpture je postavljena instalacija tj. ogledalo koje je okrenuto horizontalno na zemlju, dimenzija dva metra dužine i 60 centimetara širine s zemljom okolo što simbolizira otkopan mezar. Sam autor skulpture o prizoru koji je ovjekovječen video snimkom i koji je inicirao izradu skulpture je kazao sljedeće:

''To mi je najužasnija scena, čak gora od one gdje se vidi direktno ubijanje. Nisam mogao da ne reagiram na to. Izradio sam skulpturu koja se zove Nermine, dođi.

## Historijska pozadina 
Nakon pada Srebrenice 11. jula 1995. pod kontrolu Vojske Republike Srpske (VRS), većina stanovništva UN-ove "zaštićene zone Srebrenice" pokušalo se probiti do teritorije pod kontrolom Armije Republike Bosne i Hercegovine (ARBiH). Mnogi od njih nisu uspjeli u toj namjeri što je rezultiralo genocidom u Srebrenici koji se desio tokom prvih nekoliko dana nakon pada grada. Pripadnici VRS-a na različite načine pokušavali su doći do stanovništva u zbijegu kako bi se, "poslije bune protiv dahija, 'Turcima' osvetili na ovom prostoru".

Jedan od takvih primjera zabilježen je i videosnimkom gdje pripadnici VRS zarobljenog Srebreničana koriste kao mamac kako bi privukli druge Bošnjake koji su se krili u obližnjim šumama. Srebreničanin s videosnimka bio je Ramo Osmanović koji je pod prisilom u smrt dozivao svog sina riječima: "Nermineee, hajde dolamo, ja sam dolamo. Slobodno kod Srba, svi hajte…"

Ramo Osmanović i njegov Nermin sin ubijeni su i žrtve su genocida u Srebrenici. Skelet Nermina pronađen je u masovnoj grobnici u Snagovu kod Zvornika, a Ramin u Zelenom Jadru kod Srebrenice. Obojica su sahranjena u Memorijalnom centru u Potočarima.

## Također pogledajte 
* Genocid u Srebrenici
* Spomenici u Sarajevu

## Reference 
Kategorija:Genocid u Srebrenici
Kategorija:Spomenici u Sarajevu
Fadila Odžaković Žuta

**Fadila Odžaković Žuta** (14. mart 1958 – 20. septembar 1992) bila je heroina, pripadnica Armije Republike Bosne i Hercegovine i dobitnica vojnog priznanja Zlatni ljiljan i Ordena zlatnog grba sa mačevima.

## Biografija 
Fadila je rođena 14. marta 1958. u Goraždu. Početkom rata u Bosni i Hercegovini pridružila se pofalićko-velešićkoj brigadi, preteči 1. motorizovane odnosno 111. viteške brdske brigade.

Usljed rana zadobijenih 18. septembra 1992. tokom borbi za brdo Žuč preminula je 20. septembra u sarajevskoj Državnoj bolnici.

## Reference 
Kategorija:Dobitnici vojnog odlikovanja *Zlatni ljiljan*
Kategorija:Dobitnici Ordena zlatnog grba s mačevima
Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Biografije, Goražde
Svjetski kup u biatlonu 2009/2010.

**Svjetski kup u biatlonu 2009/2010.** bilo je 33. po redu takmičenje biatlonaca za Svjetski kup u biatlonu u organizaciji Međunarodnog biatlonskog saveza (IBU). Sezona je počela 2. decembra 2009. u Östersundu u Švedskoj, a završena 28. marta 2010. u Hanti-Mansijsku u Rusiji. U ovoj sezoni, takmičenja su održavana po 28-i put u ženskoj konkurenciji. Takmičenja u muškoj konkurenciji održana su u disciplinama pojedinačno na 20&nbsp;km, sprint 10&nbsp;km, potjera 12,5&nbsp;km, štafeta 4 × 7,5&nbsp;km i masovni start, a u ženskoj pojedinačno na 15&nbsp;km, sprint 7,5&nbsp;km, potjera 10&nbsp;km, masovni start i štafeta 4 × 6&nbsp;km. Od ove sezone po treći put je na programu bila mješovita štafeta 2 × 6&nbsp;km + 2 × 7,5&nbsp;km, gdje su prvo trčale žene 6&nbsp;km, a zatim muškarci 7,5&nbsp;km. Vrhunac takmičenja bile su Zimske olimpijske igre u kanadskom Vancouveru. Utrke sa olimpijskih igara su brojane za plasman u Svjetskom kupu. Pobjednik Svjetskog kupa u muškoj konkurenciji postao je po prvi put, Norvežanin Emil Hegle Svendsen, dok je u ženskoj konkurenciji po drugi put, nakon sezone 2007/08. pobijedila Njemica Magdalena Neuner.

## Kalendar takmičenja 
## Bodovanje 
Od sezone 2008/09. koristi se novi sistem bodovanja u kome pobjednik dobija 60 bodova, drugi 54, treći 48 itd. Ovaj sistem je zamijenio sistem koji je vrijedio od sezone 2000/2001. do 2007/08 po kojem je pobjednik dobijao 50 bodova, drugi 48, treći 46 i svaki slijedeći plasman tri, dva ili jedan bod manje.

## Muškarci 
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Žene 
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Mješovita štafeta
### Rezultati 
### Tabele 
## Takmičari 
## Pobjede u Svjetskom kupu 

; Muškarci

; Žene

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica IBU-a
* Službena stranica sa bankom podataka IBU-a

Kategorija:2010. u biatlonu
Kategorija:2009. u biatlonu
Kategorija:Svjetski kup u biatlonu 2009/2010.
Laurentia

.]]
**Laurentia** je  paleokontinent koja je nastala prije 750 miliona godina raspadom superkontinenta Rodinija. Laurentija uveliko odgovara suvremenom Sjevernoj Americi, uključujući Grenland. Prije otprilike 400 miliona godina, Laurentija je naletjela na paleokontinent Baltika, stvarajući Laurusiju. Planinska formacija ili orogeneza koja se dogodila naziva se kaledonska orogeneza, a planina Kaledonidi.

## Ime 
Ime Laurentia potiče od alternativnog naziva Kanadski štit, koji zauzvrat potiče od kanadskog planinskog lanca Laurentidi koji se nalazi tamo. Ova je planina dobila ime po rijeci Saint Lawrence.

## Također pogledajte
*Superkontinent
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Kratoni
Kategorija:Historijski kontinenti
Kategorija:Geologija Sjeverne Amerike
Kategorija:Prekambrijska Sjeverna Amerika
Kategorija:Prirodna historija Sjeverne Amerike
Endoskelet

[thumb|300px|Endoskelet [sabljarka|sabljarke]]
[thumb|250px|Endoskelet smeđeg [šišmiša, *Eptesicus fuscus*]]
**Endoskelet** (grč. ἔνδον – *éndon* = "unutra", "unutrašnji"  + σκελετός- *skeletos* = skelet, kostur) je unutrašnja potporna struktura životinja, sastavljena od  mineraliziranog tkiva.

## Pregled
Endoskelet je skelet koji se nalazi u unutrašnjosti tijela. Endoskelet se razvija ispod kože ili u dubljim tkivima tijela. Endoskelet kičmenjaka u osnovi se sastoji od dvije vrste tkiva (kosti i hrskavice). Tokom ranog embrionskog razvoja endoskelet se sastoji od notohorde i hrskavice. Notokorda u većine kičmenjaka zamijenjena je kičmom, a hrskavica se kod većine odraslih zamjenjuje kostima. U tri koljena i jednom podrazreda životinja, endoskelet može funkcionirati isključivo za potporu (kao u slučaju spužvi (Porifera), ali često služi kao mjesto vezanja mišića i mehanizam za prijenos mišićnih sila.
 
Pravi endoskelet potiče iz mezodermnog  tkiva. Takav skelet prisutan je u bodljokožaca i hordata. Endoskelet Porifera  sastoji se od mikroskopskih karbonatnih ili silikatnih spikula  ili mreže  spongina. Coleoidae nemaju pravi endoskelet u evolucijskom smislu; tamo je egzoskelet školjki evoluirao u nekoliko vrsta unutrašnje strukture, pri čemu je "sipa" sipa najpoznatija verzija. Pa ipak, oni u tijelu imaju hrskavičavo tkivo, čak i ako nije mineralizirano, naročito u glavi, gdje formira primitivnu lobanju. Endoskelet daje tijelu oblik, podršku i zaštitu i pruža sredstvo i oslonac za kretanje.

## Galerija

Starfish Roentgen X-Ray 01 Nevit.jpg|Endoskelet morske zvijezde
Kalymnos sponges 5.jpg|Endoskelet morskih spužvi 
Sea urchin (Arbacia lixula) endoskeleton.jpg|Endoskelet Echinodermata (*Arbacia lixula*)
Comparative study of vertebrate skeleton (22495653674).jpg|Poređenje endoskeleta raznih Vertebrata 

## Također pogledajte
*Egzoskelet
*Hidroskelet

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Biomehanika
Kategorija:Skeletni sistem
Kategorija:Zoologija
Mardarije Uskoković (mitropolit)

**Mardarije Uskoković** poznat i kao **Mardarije Kornečanin** bio je mitropolit cetinjski od 1637-1659 godine. 

Rođen je u selu Kornet blizu Podgorice, Lješanska nahija. Poznat je po potpisivanju crkvene unije s katoličkom crkvom 1640. godine, da bi kasnije bio kamenovan od naroda, a u crkvenim knjigama su izbrisani svi tragovi o njemu. Mlečani i Turci su u političkim odnosima ignorisali cetinjskog vladiku, a Crnu Goru su posmatrali kao kraj koji će pripasti nekome od njih. Mitropolit Mardarije nije vidio drugi izlaz iz takvog položaja, osim da Crna Gora prizna protektorat neke od tih država. Crnu Goru je htjeo staviti u zavisnost od pape. Daniele Farlati je pisao da se Mardarije povezao s papom Urbanom VIII, i sa svojim potpisima poslao mu opunomoćenike - arhiđakona Visariona, svog sinovca, i još jednog cetinjskog jeromonaha. Imali su zadatak, pošto se poklone stopama rimskog prvosvećenika, da svečano iskažu svoju vjernost i predanost jerarhu većeg dijela zapadnog hrišćanstva. Njih je papa primio veoma blagonaklono i u Crnu Goru su se vratili s pismom od 12. maja 1640., u kojem papa iskazuje radost zbog Mardarijevog postupka i daje mu različite pouke za njegov prelazak u katoličanstvo.

Cetinjski ljetopis ime vladike Mardarija samo pominje 1638. godine, bez navođenja da se on obraćao papi. Iako u srpskim pismenim dokumentima nema više podataka o Mardariju, u narodu je o njemu ostalo ružno sjećanje. Narodno predanje, koje je zabilježio Rus Pavle Rovinski, kaže da je vladika Mardarije imao dijete sa djevojkom koja je služila kod njega. Taj grijeh je želio da prebaci na mladog monaha Vasilija, kasnijeg svetog Vasilija ostroškog, koji je kod Mardarija živio u cetinjskom manastiru. Zbog toga se u Crnoj Gori sačuvala izreka, kada neko svoje grijehove želi da prenese na drugoga: "On hoće kao kornetski vladika!" Po istom narodnom predanju, vladika Mardarije je na kraju kamenovan od naroda i zatrpan pod gomilom kamenja, koju su u doba Pavla Rovinskog (kraj 19. vijeka) pokazivali u selu Kornet.  Cetinjski ljetopis spominje jedan spor plemena Humci i vladike Mardarija. Zetski vladar Ivan Crnojević je Humce postavio na crkvenu baštinu, u Gornje polje na Cetinju. Pošto su radili na crkvenoj imovini, imali su obavezu četvrtinu prihoda davati manastiru. 1638 godine su htjeli sebi prisvojiti tu baštinu, pa ih je vladika Mardarije tužio kadiji. Kao dokaz crkvenog vlasništva imovine priložio je hrisovulje Ivana Crnojevića i druge knjige. Kadija je osudio Humce i istjerao ih s imanja, a crkvi je potvrdio vlasništvo.  Humci su odbili poslušati i kadiju pa su manastir krali i palili, a obratili su se paši u Podgorici i pašine čauše su doveli na to imanje. Vladika i bratstvo manastira je pozvalo knezove i vlastelu od Crne Gore, i svi zajedno, s pašinim čaušima su pregledali uvrđene međe. Ustanovljeno je da je vladika bio u pravu, a predstavnici Humaca su zavezani i čauši su ih, po tadašnjoj pravdi, tukli toljagama. Morali su crkvi platiti odštetu od 46 groša. 

## Reference 
Kategorija:Mitropoliti cetinjski
Kategorija:Biografije, Podgorica
Bikonta

**Bikonta** (=dva biča)  je svaki od eukariotskih  organizama klasificiranih u grupi. Mnogi jednoćelijski pripadnici grupe i pretpostavljeni predak imaju dva biča.

## Enzimi
Druga zajednička osobina bikonata je spajanje dva gen  u zajedničku jedinicu: geni za trimidilat-sintazu (TS) i dihidrofolat-reduktazu (DHFR) kodiraju jedan
protein sa dvije funkcije.
Kod Unikonta ovi geni se translatiraju (prevode) odvojeno.

## Međuodnosi
Neka istraživanja sugeriraju da su unikonta (eukariotska ćelija sa jednim bičem) bili preci Opisthokonta (životinja, gljiva i srodnih oblika) i Amoebozoa, a bikonti preci grupa  Archaeplastida (biljke i srodnici), Excavata, Rhizaria i Chromalveolata. Cavalier-Smith je sugerirao da su Apusozoa koje se obično smatraju * incertae sedis* u stvari bikonti.
Odnosi unutar bikonata još nisu jasni. Cavalier-Smith je grupirao Excavata i Rhizaria u Cabozoa i Archaeplastida i Chromalveolata u Corticata, ali barem jedno drugo istraživanje sugerira da  su Rhizaria i Chromalveolata poseban kladus.

## Kladogram
Klasični kladogram (iz 2012., 2015.) je:

Međutim, kladogram (podaci iz 2015., 2016.) s korijenom u Excavata je:

 
Corticata ugrubo korespondira sa bikontama. Dok se Haptophyta, Cryptophyta, Glaucophyta, Rhodophyta, supergrupa SAR i Viridiplantae obično se smatraju monofiletskim, Archaeplastida mogu biti parafiletske, a međusobne odnose tih koljena tek treba u potpunosti riješiti.
Nedavne rekonstrukcije svrstale su Archaeplastida i Hacrobia u supergrupu HA ili AH, koja je bila sestrinski kladus supergrupe SAR unutar supergrupe SAR / HA. Međutim, čini je to isključeno jer je monofilija hakrobije došla u pitanje.
.

## Također pogledajte 
* Supergrupa SAR
*Hacrobia

## Reference
## Vanjski linkovi
* Tree of Life Eukaryotes 

Kategorija:Biljke
Kategorija:Eukarioti
Kategorija:Taksonomija
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Ektazij

**Ektazijski  period** (grč. ἔκτασις - *éktasis* = ekstenzija, produženje) je drugi  period u mezoproterozojskoj eri i koje je trajalo od prije 1.400 miliona godina do prije oko 1.200 miliona godina, do početka  stenija. Umjesto da se temelji na stratigrafiji, ovo datiranje je definirano hronometrijski.

Period je imenovan po produženju ekspanzije platformskih pokrova tokom tog razdoblja. Ekstazijski period je geološko razdoblje kojr je osobito zanimljivo po prvim materijalnim zragovima  spolnog razmnožavanja  nekog organizma. Geološka formacija Hunting na otoku Somerset u Kanadi formirala se upravo krajem ovog perioda. Uključuje  mikrofosile višeželijskih traka crvenih algi  vrste *Bangiomorpha pubescens*, prvog organizma koji je  taksonomski klasificiranog kao eukariot. Ta grupa algi  je, smatra se,  bila prva  s dokazanim spolnim razmnožavanjem, što je osnovni preduvjet kza održavanje i evoluciju  složenih oblika višećelijskih životinja. Stupanj složenosti varira, od jednostavnih višećelijskih oblika, kao naprimjer, kolonija mikroorganizama koji žive zajedno, do kompleksnih kičmenjaka. Prave, složene metazoa građene su od specijaliziranih ćelija i tkiva za obavljanje određenih funkcija.

Višćelijski organizmi koji se spolno razmnožavaju nužno imaju specijalizirane spolne ćelije:  muške i ženske gamete.
Pouzdani dokazi o prisustvu  eukariota u ovom periodu,  identificirani u stijenama starim oko 1.200 miliona godina u formaciji Hunting na otoku Somersetu u Kanadi. To je najstariji organizam  za kojeg  se zna da je imao spolno razmnožavanje i prvi poznati složeni višećelijski organizam.

Kategorija:Ektazij
Kategorija:Proterozoik
Kategorija:Geološki periodi
Holomycota

**Holomycota** ili **Nucletmycea** su bazni kladus  Opisthokonta kao sestrinski grupe Holozoa. Obuhvata Cristidiscoidea i carstvo Fungi. Položaj Nucleariida, jednoćelijskih fagotrofnih ameba slobodnog života, kao najranije loze Holomycota sugerira da su životinje i gljive neovisno stekli složenu višećelijsku građu od zajedničkog jednoćelijskog pretka i da je osmotrofni način života (jedno od obilježja gljiva) nastao  kasnije u divergencijii ove eukariotske loze. Opisthosporidia, tek nedavno predložena taksonomska grupa, uključuje Aphelida , Microsporidia i Cryptomycota, tri grupe of endoparatita.

*Rozella* (Cryptomycota)  su najraniji rod gljiva kod kojih se javllja hitin, najmanje u nekim fazama životnog ciklusa, Skupine gljiva sa karakterističnim tjelesnim hifama, Zoopagomycota, Mucuromycotina i Dikarya, nastale su od zajedničkog pretka prije  ~ 700 miliona godina. Zoopagomycota su uglavnom patogeni životinja ili drugih gljiva, Mucuromycotina je mnogo raznolika grupa, uključujući parazite, saprotrofe ili ektomikorizne oblike. Dikarya je grupa koja obuhvata drupe Ascomycota i Basidiomycota, koje  čine ~ 98% opisanih vrsta gljiva. Zbog ove bogate raznolikosti, Dikarya uključuje morfološki vrlo različite skupine, od hifa ili jednoćelijskih kvasaca (poput modelnog organizma *Saccharomyces cerevisiae*) do složenih višećelijskih gljiva popularno poznatik kao pečurke. 
Suprotno životinjama i kopnenim biljkama složene višećelijske redove, uočeni filogenetski odnosi ukazuju na to da su gljive stekle i izgubile višećelijsku organizaciju više puta, prema evoluciji  Ascomycota i Basidiomycota.

## Filogenija
Filogenijsko stablo prikazuje gljive i njihov bliski odnos prema drugim organizmima na temelju djela Philippea Silara. i mikota prema  "The Mycota: A Comprehensive Treatise on Fungi as Experimental Systems for Basic and Applied Research" (Mycota: Sveobuhvatni traktat o gljivama kao eksperimentalnim sistemima za osnovna i primijenjena istraživanja". Stablo Holomycota je prema Tedersoo et al.

## Također pogledajte
*Opisthokonta
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Opisthokonta

Kategorija:Gljive
Viridiplantae

**Viridiplantae** (u prevodu "zelene biljke") Sačinjavaju ih zelene alge koje su prije svega vodene, i kopnene biljke (embriofite), koje su se pojavile unutar njih.

Zelene alge tradicijski isključuju kopnene biljke i čine ih parafiletskom skupinom. Otkako je spoznato da su embriofiti nastali iz zelenih algi, neki autori počinju ih uključivati u ovaj kladus. Imaju ćelije sa celuloznim zidovima i primarne hloroplaste, izvedene iz endosimbioza sa cijanobakterijama koje sadrže hlorofili *a* i *b*, bez fikobilina. Postoji više od 350.000 vrsta viridiplanta.
U nekim sistemima klasifikacije grupa se tretira kao carstvo, pod raznim imenima, npr., Viridiplantae, Chlorobionta, ili jednostavno Plantae, a potonje se tradicijski proširuje na biljno carstvo i uključuje zelene alge. Adl i drugi, koji su 2005. godine napravili klasifikaciju za sve eukariote, za ovu grupu uveli su naziv Chloroplastida, odražavajući grupu koja ima primarni hloroplast sa zelenim hlorofilom. Odbacili su ime Viridiplantae s obrazloženjem da neke vrste nisu biljke, kako se tradicijski razumije.

Viridiplantae čine dva  kladus: Chlorophyta i Streptophyta kai i   bazne Mesostigmatophyceae i Chlorokybophyceae. Smatra se da, zajedno sa Rhodophyta i Glaucophyta, Viridiplantae pripadaju većem kladusu zvanom Archaeplastida ili Primoplantae.
Taksonomska  evaluacija eukariotas bazira na distribuciji miozina, pokazala je da su Viridiplantae izgubile miozina  klase-I.

## Filogenija i klasifikacija 
### Leliaert *et al*. 2012
Pojednostavljena  filogenija  Viridiplantae, prema Leliaert *et al*. 2012.
* Viridiplantae
:*Chlorophyta
::*core chlorophytes
:::*Ulvophyceae
::::*Cladophorales
::::*Dasycladales
::::*Bryopsidales
::::*Trentepohliales
::::*Ulvales-Ulotrichales
::::*Oltmannsiellopsidales
:::*Chlorophyceae
::::*Oedogoniales
::::*Chaetophorales
::::*Chaetopeltidales
::::*Chlamydomonadales
::::*Sphaeropleales
:::*Trebouxiophyceae
::::*Chlorellales
::::*Oocystaceae
::::*Microthamniales
::::*Trebouxiales
::::**Prasiola* kladus
:::*Chlorodendrophyceae
:::*Pedinophyceae
::*Prasinophytes (parafiletske)
:::*Pyramimonadales
:::*Mamiellophyceae
:::*Pycnococcaceae
:::*Nephroselmidophyceae
:::*Prasinococcales
:::*Palmophyllales
:*Streptophyta 
::*Charophyta
:::*Mesostigmatophyceae
:::*Chlorokybophyceae
:::*Klebsormidiophyceae
:::*Charophyceae
:::*Zygnematophyceae
:::*Coleochaetophyceae
::*Embryophyta (kopnene biljke)

### Kladogram
Slijedi  konsenzusna rekonstrukcija odnosa zelenih algi, uglavnom zasnovania na molekulskim podacima.

{{clade|{{clade
   |1=
|2=
  }}
|style=font-size:80%;line-height:80%|label1=**Viridiplantae**/ |sublabel1= Zelene alge}}

## Također pogledaj
*Plantae

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Biološka klasifikacija
Kategorija:Potcarstva
Kategorija:Biljke
Kategorija:Botanika
AMX-50

**AMX-50** je bio prototip francuskog teškog tenka nakon Drugog svjetskog rata koji se zasnivao na osnovu njemačkih Panther i Tiger teških tenkova.

## Historija 
Nakon Drugog svjetskog rata Francuska u svojem inventaru nije imala teških tenkova osim zarobljenih njemačkih Panthera i svojih domaćih ARL 44 tenkova. Koncept tenka ARL 44 je već bio zastario iako je bio naoružan jakim topom od 90 mm. Već u martu 1945. godine kompanija AMX je započela sa projekto teškog tenka pod nazivom *Projekt 141*. Projekat je rezultirao prototipom M4 koji je bio naoružan Schneiderovim topom kalibra 90 mm, dok mu se koncept zasnivao na njemačkom Tiger II tenku. 

Kod prototipa u odnosu na Tiger II urađena su neka poboljšanja, kao što su bile torzijske poluge. Tenk je bio opremljen oscilirajućom kupolom, za potrebe prototipa izgrađen je novi Maybach motor od 1000 KS koji je zajedno testiran sa dizeslkim motorom od Saurera. Od 1951. do 1952. godine bili su različiti prototipovi ispitivani.

Maybachov benzinski motor HL 295 zapreminne 29.5 litara sa dvanaest cilindara je od kraja 1946. godine do sredine 1950. godine je projektovan od strane Karl Maybacha i njegovog tima iz njegove fabrike u Francuskoj. Motor je bio opremljen sa pomoćnim motorom HL 11 snage 60 KS.

Konkureciju AMX-u predstavljala je kompanija Somua s svojim modelom SOMUA SM kojeg je vojska testirala do 1953. godine, ali nakon toga je odbijen zbog tehničkih problema. Od 1951. do 1958. godine AMX je izgradio pet prototipova tenka. Od 1951. do 1955. godine inžinjeri su se borili sa problemom prekomjerne mase tenka, nakon 1953. godine top 120 mm je bio odbačen od tsrane DEFA. Top je trebao biti montira, nakon što je bilo jasno da top kalibra 90 mm ne bi bio efektivan protiv oklopa tenkova JS serije ili teškog tenka T-10 sovjetskog porijekla. 1955. godine njemački tim inžinjera je došao u Francusku kako bi riješili problem transmisije. Tada je nilo planirano da brzina tenka bude do 65km/h.

Na kraju je projekat obustavljen i smatran je neuspješnim jer nisu bili riješeni problemi mase tenka i njegove pogonske grupe, umjesto toga Francuzi su se zaokupirali tenkom AMX-30 s kojim su imali znato više uspjeha.

## Reference 
Kategorija:Francuski tenkovi
Eustigmatophyte

**Eustigmatophytes**  su mala grupa   eukariotskih algi,  sa ~41 vrstom u  12 rodova . Obuhvata morske, slatkovodne  i kopnene  takson]e. Eustigmatofite  sadrže jedan ili više žuto-zelenih hloroplasta, sa  hlorofilom  a i dodatne pigmente violaksantin  i β-karoten.  Njihovi  zoidi (gameti)  imaju jedan ili par bičeva, koji potiču iz ćelijskog  apeksa. Za razliku od ostalih heterokonta, eustigmatofitni zoidi nemaju tipskee fotorecepcijske organele (ili udubljnja za oči); nalaze  se na prednjem kraju zoida, umjesto narandžastocrvene pjege ispred hloroplasta.

Ekološki, eustigmatofiti se pojavljuju kao fotosintetski autotrofI  u čitavom nizu sistema. Većina rodova eustigmatofita živi u slatkoj vodi ili u tlu, iako *Nannochloropsis* sadrži morske vrste fotosintetski pikofitoplankton (2–4  µm).
Povećan im je taksonomski rang na razinu razreda, tako da uključuju neke alge prethodno klasificirane u Xanthophyceae.
Sve eustigmatofite su jednoćelijske , sa kokoidnim ćelijama I polisaharidnim ćelijskim zidovima.  
## Klasifikacija
* Razred **Eustigmatophyceae** Hibberd & Leedale 1970
** Red  Eustigmatales Hibberd 1981
*** Porodica Loboceae Hegewald 2007
**** Rod *Pseudotetraëdriella* Hegewald & Padisák 2007
*** Porodica Chlorobothryaceae Pascher 1925
**** Rod *Chlorobotrys* Bohlin 1901
*** Porodica Monodopsidaceae Hibberd 1981
**** Rod *Microchloropsis* Fawley, Jameson & Fawley 2015
**** Rod *Monodopsis* Hibberd 1981
**** Rod *Nannochloropsis* Hibberd 1981
*** Porodica Pseudocharaciopsidaceae Lee & Bold ex Hibberd 1981
**** Rod *Botryochloropsis* Preisig & Wilhelm 1989
**** Rod *Pseudocharaciopsis* Lee & Bold 1973
**** Rod *Ellipsoidion* Pascher 1937
*** Porodica Eustigmataceae Hibberd 1981
**** Rod *Pseudellipsoidion* Neustupa & Nemková 2001
**** Rod *Pseudostaurastrum* Chodat 1921
**** Rod *Eustigmatos* Hibberd 1981
**** Rod *Vischeria* Pascher 1938

## Također pogledajte
*Heterokonta
## Reference
Kategorija: Ochrophyta
Kategorija: Okeanografija
Kategorija: Planktologija
Kategorija: Alge
Koronavirus

**Koronavirusi** (; također) jest grupa virusa koji uzrokuju bolesti kod sisara i ptica. Virusi kod ljudi uzrokuju disajne infekcije, poput prehlade, koje su obično blage. Rjeđi oblici, poput SARS-a, MERS-a i novog koronavirusa (koji je uzrokovao epidemiju koronavirusa u Wuhanu 2019/2020), mogu biti smrtonosni. Kod krava i svinja koronavirusi izazivaju proljev, a kod kokoši bolest gornjih disajnih puteva. Ne postoji odobrena vakcina ili antivirusni lijek za sprječavanje ili liječenje virusa.

Koronavirusi su virusi iz potporodice *Orthocoronavirinae*, porodice *Coronaviridae* i reda *Nidovirales*. Obavijeni su jednolančanim, pozitivno usmjerenim RNK genomom i spiralno simetričnim nukleokapsidom. Veličina genoma je između 26 i 32 kilobaze – najveća za neki RNK virus. Koronavirusi su prvi put otkriveni 1960-tih.

Naziv "koronavirus" dolazi od latinske riječi *corona*, čije je značenje "kruna" ili "aureola", a odnosi se na karakteristični izgled virusnih čestica (viriona): imaju obod koji podsjeća na krunu ili koronu Sunca.

## Evolucija  
Najbliži drevni zajednički predak (NDZP) svih koronavirusa se smješta u 8000 godinu p.n.e. NDZP linija Alphakoronavirusa se smješta u 2400 p.n.e, Betakoronavirusna linija na 3300 p.n.e, Gamakoronavirusna linija na 2800 p.n.e, te Deltakoronavirusna linija na oko 3000 p.n.e. Koronavirus šišmiša i SARS-CoV razišli su se 1986.

## Ljudski koronavirusi 
link=https://en.wikipedia.org/wiki/File:Coronavirus_replication.png|mini|Infekcijski ciklus koronavirusa
Poznato je više ljudskih koronavirusa:

# Ljudski koronavirus 229E (HCoV-229E)
# Ljudski koronavirus OC43 (HCoV-OC43)
# SARS-CoV
# Ljudski koronavirus NL63 (HCoV-NL63, koronavirus New Haven)
# Ljudski koronavirus HKU1
# MERS-CoV
# SARS-CoV-2

Koronavirusi HCoV-229E, NL63, OC43 i HKU1 konstantno cirkulišu među ljudskom populacijom i uzrokuju respiratorne infekcije kod odraslih i djece širom svijeta.

### Epidemije 
Bilo je nekoliko izbijanja epidemija koronavirusa koji su imali relativno visoku stopu smrtnosti:

#### Izbijanje epidemije novog koronavirusa 
Izbijanje epidemije novog koranavirusa se desilo početkom decembra 2019. u glavnom gradu provincije Hubei Wuhanu, Kina. Svjetska zdravstvena organizacija je novom virusu dala privremeni naziv 2019-nCoV i proglasila je vanrednu situaciju na globalnom nivou u vezi sa širenjem novog korona virusa. Novi virus je kasnije dobio svoje službeno ime SARS-CoV-2. Nakon toga, započela je epidemija koja je zahvatila i druge dijelove Kine, a identificiraju se i slučajevi izvan Kine, u nekoliko zemalja Azije, ali i u Australiji, Evropi i Sjevernoj Americi. Prvi slučajevi u Evropi potvrđeni su u Francuskoj 24. januara 2020. godine. Pandemija novog koronavirusa proglašena je 11. marta.

## Također pogledajte 
* Zoonoze

## Dalje čitanje 
* 
* 
* 
* 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Novi koronavirus (2019-nCoV) na sajtu Svjetske zdravstvene organizacije
* Šta je koronavirus?  – kcus.ba
*MERS

Kategorija:Animalna virologija
Kategorija:Koronavirusi
Miksotrofija

čija fotosinteza nije efikasna u odrasloj fazi, zbog nefunkcionalnog hlorofila. Ova promjena je kompenzirana miksotrofijom: njeni rizomi nastanjeni su mikoriznim gljivicama iz porodice *Russulaceae*. ali i onih od crnog tartufa koje joj pružaju organske spojeve..]]
**Miksotrofija** (grč- *mixis* = mešavina +  *trophos* = hranjivo) je termin koji opisuje  sposobnost nekih organizama da apsorbiraju ugljik-dioksid asimilata kao i da se hrane organskim supstancama. Oni stoga nisu ni potpuni autotrofi  niti kompletni heterotrofi; stoga mogu upravljati i fotosintezom ili hemosintezom, kao i česticama hrane (ili čitavim organizmima) koje potiču iz drugih organizama (fagotrofija) ili rastvorenih supstanci (osmotrofija).

Organizmi sa ovakvim načinom ishrane, označavaju se kao **miksotrofi**.

## Spektar prehrambenih strategija 
Ugljik dobijen iz suprotnih načina ihrane, autotrofije i heterotrofije, može biti vrlo promjenljiv; tako da postoje vrste koje dobijaju više ugljika iz autotrofije nego iz heterotrofije i, nasuprot tome, vrste koje ga dobijaju više iz heterotrofije. Miksotrofija, dakle, nije apsolutna, ali postoji kontinuirani spektar, od apsolutne autotrofije do apsolutne heterotrofije.

## Prednosti miksotrofije 
Miksotrofija garantira organizmima veću fleksibilnost u ishrani. Dodatni unos čestica hrane (fagotrofija) ili rastvorenih supstanci (osmotrofija) može fotosintetski aktivnim organizmima omogućiti pristup hranjivim tvarima koje inače ne bi mogli koristiti. Prvenstveno heterotrofni organizmi sa sposobnošću da provode fotosintezu mogu na taj način rasti i razmnožavati se čak i u doba male učestalosti hrane.

## Klase miksotrofije 
Prema  A. Mitra (2019), mogu se razlikovati sljedeće četiri klase mikrosrofije:

# konstitutivna miksosrofija (predator je sposoban za samu fotosintezu);
# nekonstitutivna miksotrofija – generalisti; 
# nekonstitutivna miksotrofija –  organorganelski specijalisti;
# nekonstitutivna miksotrofija – endosimbioza – specijalisti; 
(Klase 2 i 3 potpadaju pod generički naziv kleptoplasti).

## Primjeri 
Mixotrofni organizmi mogu se naći posebno u vodi; to su sve planktonski  jednoćelijski organizmi. Primjeri su rodovi *Euglena*, paramecij (*Paramecium bursaria*  i neke vrste  algi, kao što su vrste rodova  *Chlamydomonas* i *Pfiesteria*). Danas se  čak i za više biljke, naprimjer šumske orhideje rodova *Cephalanthera* i *Epipactis* , pod mikroskopom, može dokazati prehrana u kojoj koriste gljive.

## Također pogledajte
* Autotrof
* Heterotrof

## Reference 
Kategorija:Ishrana
Kategorija:Mikrobiologija
Ljestvica

**Muzička ljestvica** je niz tonova razvrstanih u oktave, koji se nazivaju prema slovnom označavanju. Muzička abeceda se sastoji od: *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *a* i *h*, te pomoćnih znakova *povisilice* (♯) i *snizilice* (♭), kojima se označavaju promjena visine tona za poluton. Razrješilicom (♮) razrješujemo (uklanjamo povisilicu ili snizilicu) ton na kojem je bila povisilica ili snizilica.
Nazivi povišenih ili sniženih tonova nastaju dodavanjem nastavka: za jedanput povišen ton *-is*, za dva puta povišen ton *-isis*, za jedanput snižen ton *-es*, za dva puta snižen ton *-eses*.
Osnovnih 7 tonova oktave nazivaju se i solmizacijskim slogovima: *do*, *re*, *mi*, *fa*, *so* (*sol*), *la* i *ti* (*si*).

center|470px

Tonovi su raspoređeni u 10 oktava: *praduboka* (*subkontra*), *duboka* (*kontra*), *velika*, *mala*, *prva*, *druga*, *treća*, *četvrta*, *peta* i *šesta* oktava. 
Tonovi se označavaju posebnim znakovima (notama), kojima se određuje njihova visina, trajanje i druge osobine u notnom sistemu. Apsolutnu visinu tona određuje notni ključ, koji se stavlja na početku notnog sistema. Danas su za melodijske muzičke instrumente i pjevače najčešće u upotrebi violinski ili *g*-ključ (1), altovski (2) i tenorski (3) *c*-ključ, te basovski ili *f*-ključ (4).

center|250px|Muzički ključevi

Note su znakovi za relativno trajanje tona, a položajem u notnom sistemu određuje se visina tona.
Ostale osobine muzičkog tona unutar jednog muzičkog djela upisuju se uz notni sistem dotatnim znakovima i primjedbama. Taktovi se odjeljuju okomitom crtom, ritam se opisuje kao naziv, mjera se označava razlomkom upisanim odmah iza notnog ključa, tempo se upisuje iznad notnog sistema na početku stavka (npr. *allegro*, *moderato*), uz koji se ponekad dodaje i broj metronomskih udaraca u minuti. Stepenovanje glasnoće, odnosno dinamika označava se znakovima ili nazivima npr. *forte* (f), *mezzoforte* (mf), a promjena dinamičkog stepena nazivima *crescendo* i *decrescendo* ili *diminuendo*. Osim toga, mogu se napisati i pobliža tumačenja o načinu izvođenja.

Solfeggio je naziv nastavnog predmeta u okviru kojeg se u muzičkim školama studenti podučavaju cjelokupnoj i praktičnoj teoriji muzike.

## Frekvencije 
Navodimo frekvencije tonova C-dura u prvoj oktavi (u Hz):

## Literatura 
#Brüderlin, René: *Akustik für Musiker*, Kassel: Gustav Bosse Verlag, 1995. ISBN 3-7649-2154-4
#Evans, Roger: *How To Read Music*, London: Elm Tree Books, 1978. ISBN 0-241-89916-8
#Ganter, Claus: *Die Dur-Moll tonale Harmonik*, Zürich: Hug & Co., 1978. ISBN 3-906415-95-3
#Gligo, Nikša: *Pojmovni vodič kroz glazbu 20. stoljeća*, Zagreb: MIC KDZ/Matica hrvatska, 1996. ISBN 953-96779-0-4
#Kuntarić, Marija: »LJESTVICA«, u: Kovačević, K. (ur.), *MUZIČKA ENCIKLOPEDIJA*, Zagreb: JLZ, 1974., sv. 2, str. 492-493.
#Petrović, Tihomir: *Osnove teorije glazbe*, Zagreb: HDGT, 2010. ISBN 978-953-7763-00-8  

Kategorija:Teorija muzike
Kategorija:Muzička notacija
Miljan Prljeta

**Miljan Prljeta** (Mostar, 6. maja 1980.) je bosanskohercegovački i srbijanski pozorišni, televizijski, filmski i glasovni glumac.

## Život i karijera 
Miljan Prljeta je rođen u Mostaru, 6. maja 1980., a glumu je diplomirao na Akademiji umetnosti u Novom Sadu. Paralelno sa dramskim studijama, Prljeta je upisao Veterinarski fakultet u Beogradu, koji je kasnije napustio. Po okončanju studija bio je angažovan u somborskom Narodnom pozorištu, a svoju prvu televizijsku ulogu zabilježio je u seriji Dragoslava Lazića, Seljaci, koja se premijerno prikazivala od 2006. do 2008. godine. U dokumentarnom projektu Čujte Srbi!: Arčibald Rajs u Srbiji, Prljeta se ostvario kao narator. Pored glume, bavi se režijom i produkcijom. Zajedno sa Milanom Gutovićem i Nebojšom Dugalićem, u kasnijim izvođenjima Markom Gverom, izvodi predstavu Art, za koju je takođe potpisao i režiju. Dobitnik je više nagrada i priznanja za glumačka ostvarenja. Sa suprugom Ljubicom živi u Beogradu.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1980.
Kategorija:Bosanskohercegovački glumci
Kategorija:Srbijanski glumci
Kategorija:Biografije, Mostar
Pajo Banac

**Pajo Banac** (Glina 11. septembra 1895. - ?) bio je srpski operski pjevač, glas: bas.

## Karijera 
U Zagrebu je privatno učio pjevanje kod Nikole Fallera. U januaru 1914. godine bio je učesnik Svetosavske besjede u Zagrebu u Glazbenom zavodu, u organizacji Srpskog pjevačkog društva. Srbobran ga tada (1914.) spominje kao *opernog pjevača iz Beča*.  Pjevao je kao volonter u horu, a zatim je angažovan u Novom Sadu 1921-22., gdje je pjevao solističke partije. Dvije sezone proveo je kao solista u Osijeku. Godine 1923. vratio se u Zagreb, ali je pjevao samo do kraja sezone, jer mu je 7. juna 1924. otkazan angažman za sezonu 1924-25. Učestvovao je u izvedbama zagrebačkog kabarea *Kasino* i nastupao na koncertima. Kasnije nastavlja karijeru u inostranstvu. Uloge: Kecal (Prodana nevjesta), Ferrando (Trubadur), Sulejman I (Nikola Šubić Zrinjski), Doktor (Travijata), Fogl (Tri djevojčice), Sparafucile (Rigoletto). 

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1895.
Kategorija:Biografije, Glina
Kategorija:Operski pjevači
Kategorija:Srbi u Hrvatskoj
COBISS

**COBISS** () organizacijski je model koji se koristi da pridruži biblioteke u jedinstven bibliotečko-informacijski sistem s uzajamnom katalogizacijom. Sistem ima mnogo funkcija virtualne biblioteke. Trenutno je u upotrebi u Sloveniji (COBISS.SI), Bosni i Hercegovini (COBISS.BH i COBISS.RS), Makedoniji (COBISS.MK), Srbiji (COBISS.SR) i Crnoj Gori (COBISS.CG). Informacijski sistemi su autonomni, ali dijele platformu. Preko 350 biblioteka koristi COBISS za automatizaciju svog poslovanja. COBISS.Net naziv je mreže koja povezuje COBISS kooperativne bibliografske sisteme različitih zemalja.

COBISS je razvio slovenski Institut za informatiku () iz Maribora. U marti 2011. rukovodstvo IZUM-a odlučilo se povući s položaja. Kao razlog naveli su prezriv stav (slovenskog) Ministarstva za visoko obrazovanje, nauku i tehnologiju (koji je vodio Gregor Golobič) ka IZUM-u.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt 
* COBISS online search engine 

Kategorija:Bibliotekarstvo
Malawimonadidae

**Malawimonadidae**  je  eukariotska porodica.

To je skupina malih bičastih protozoa, malih  životinjaa van slatke vode ili tla, površno sličnih rodu *Carpediemonas*, iako nisu u uskoj vezi. Imaju tipsko mitohondrijsko  disanje i diskoidne grebene, dva kinetosoma, zadnji bič s ventralnom lopaticom (*Malawimonas *) ili na dvije suprotne strane (*Gefionella*).

Uključeni su u skupinu Excavata, iako njihovi odnosi sa ostatkom grupe i kladusa nisu jasni. Nedavno je sugerirana veza s rodom *Collodictyon* iako postoji bliskost sa Metamonada u redefiniranoj grupi koja se zove Loukozoa.

## Taksonomija
* Koljeno Neolouka Cavalier-Smith 2013
** Razred Malawimonadea Cavalier-Smith 2003
*** Red  Malawimonadida Cavalier-Smith 2003
**** Porodica  Malawimonadidae O’Kelly & Nerad 1999
***** Rod Malawimonas O’Kelly & Nerad 1999
****** Vrsta  *M. californiana*
****** Vrsta *M. jakobiformis* O’Kelly & Nerad 1999

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Excavata
Kategorija:Taksonomija
Sirhas

**Sirhas** je bio prvi ilirski vladar pomenut u grčkim izvorima.

Prema Fanuli Papazoglu, negdje pred kraj vladanja makedonskog kralja Arhelaja (oko 400. god. pne.), došlo je do rata Makedonaca na čelu sa kraljem Arhalejem i sjevernomakedonskog plemena Linkesta sa kraljem Arabajem, koje je živjelo u današnjoj oblasti Pelagonija i grada Bitole Linkesti su se već decenijama borili za svoju nezavisnost protiv sve moćnije dinastije Argeada. U toj borbi Iliri su im pružili podršku, jer ni oni nisu bili ravnodušni na sve veću moć makedonske države. Sira je bio ilirski vladar i oženjen Arabejovom kćerkom. Izvori ne kažu da je Sira bio kralj, ali se to može predpostaviti, obzirom da se njegova kćer Euridika (to ime je dobila kao makedonska kraljica, dok su je predhodno zvali Ilirka i varvarka), udala za makedonskog kralja Amintu i rodila mu tri sina: Aleksandra II, Perdiku III i Filipa II (oca Aleksandra Makedonskog). Bez obzira na ženidbu kralja Aminte sa ilirskom princezom, upadi Ilira na makedonsku teritoriju nisu prestajali, jer je novi vladar Ilira postao Bardilis I (prvi ilirski kralj).

Historičar John Wilkes iznosi izmijenjenu verziju, bez pominjanja Sire. Prvi pomen Ilira u grčkim izvorima vezan je za godinu 424. pne. i sukob Makedonaca sa kraljem Perdikom i Linkesta. U okviru makedonsko-grčkih ratova, tada su Spartanci pružili pomoć Makedoniji, koja je bila protivnik Atene. Perdika je predložio da sačekaju pomoć ilirski plaćenika. Oni su se međutim oprijedili da pomoć pruže Linkestima sa kraljem Arhabejom. Tukidid navodi da je među Makedoncima i Spartancima zavlado strah od njihovog umijeća ratovanja, da su odlučili da se povuku. Kasnije će kralj Aminta oženiti Euridiku iz Linkeste. 
## Reference 
Kategorija:Ilirsko kraljevstvo
Dobro mjesto

***Dobro mjesto*** () jest američka humoristička serija čiji je autor Michael Schur. Premijerno je prikazana 19. septembra 2016. na NBC-ju.

Serija prati Eleanor Shellstrop (Kristen Bell) koja se budi u Dobrom mjestu, vrlo probirljivoj utopiji nalik na raj, koje je dizajnirao Michael (Ted Danson) kao nagradu za pravedno proveden život na Zemlji. Međutim, Eleanor shvata da je došlo do greške i da ona zapravo ne bi trebala biti tu, što je primora da skriva svoje nesavršeno ponašanje dok uči kako postati bolja osoba. William Jackson Harper, Jameela Jamil i Manny Jacinto tumače druge stanovnike Dobrog mjesta, dok D'Arcy Carden glumi Janet, umjetno biće koje zna sve informacije u univerzumu i može stvoriti što god poželi, što koristi da pomogne stanovnicima.

## Glumci i likovi 
### Glavni 
* Kristen Bell kao Eleanor Shellstrop
* William Jackson Harper kao Chidi Anagonye
* Jameela Jamil kao Tahani Al-Jamil
* D'Arcy Carden kao Janet
* Manny Jacinto kao Jason Mendoza
* Ted Danson kao Michael

### Epizodni 
#### Demoni 
* Tiya Sircar kao Vicky
* Adam Scott kao Trevor
* Marc Evan Jackson kao Shawn
* Luke Guldan kao Chris Baker
* Jama Williamson kao Val
* Amy Okuda kao Gayle
* Steve Berg kao Chuck
* Bambadjan Bamba kao Bambadjan
* Josh Siegal kao Glenn
* Joe Mande kao glas Toddricka "Todda" Hemplea

#### Ljudi 
* Maribeth Monroe kao Mindy St. Claire
* Kirby Howell-Baptiste kao Simone Garnett
* Eugene Cordero kao Steven "Pillboi" Peleaz
* Ben Lawson kao Larry Hemsworth
* Rebecca Hazlewood kao Kamilah Al-Jamil
* Ajay Mehta kao Waqas Al-Jamil
* Anna Khaja kao Manisha Al-Jamil
* Leslie Grossman kao Donna Shellstrop
* Angela Trimbur kao Madison
* Meryl Hathaway kao Brittany
* Mitch Narito kao Donkey Doug
* Brandon Scott Jones kao John Wheaton
* Ben Koldyke kao Brent Norwalk

#### Druga bića 
* Jason Mantzoukas kao Derek
* Maya Rudolph kao "Gen" (skraćenica od "hydrogen" – vodik)
* Mike O'Malley kao vratar
* Brad Morris kao Matt
* Paul Scheer kao Chet

## Epizode 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
* 

Kategorija:Američki sitkomi iz 2010-ih
Kategorija:Serije mreže NBC
Kategorija:Američke TV-serije sa početkom prikazivanja 2016.
Kategorija:Američke humorističke serije iz 2010-ih
Safeta Kovo

Diplomirala je na Filozofskom fakultetu 1961, godine. Doktorsku disertaciju pod naslovom: "Aplikacija Marksovog shvatanja slobodnog vremena na suvremeno jugoslovensko društvo" odbranila je na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu 1977. godine.

Radu Odsjeka za sociologiju na Fakultetu političkih nauka, priklučila se zvanju saradnice nekoliko godina nakon njegovog osnivanja.

Gradska biblioteka Visoko u augustu 2015. godine, na poklon je dobila knjige iz ostavštine privatne biblioteke dr. Safete Kovo iz Sarajeva, čija je želja bila da ova zbirka postane dio upravo ovog fonda. Safeta Kovo je preminula 18. decembra 2012. godine.

Već dio svoje karijere, predavala je Sociologiju porodice. Na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu predavala  je izborni predmet Sociologija sporova na postdiplomskom studiju Bosna i Hercegovina u savremenom svetu (na Odsjeku sociologija). S obzirom da je riječ o dvogodišnjem postdiplomskom programu koji se izvodio 2002/2003. i 2003./04.godine, može se zaključiti da je ovo bila i prva (ili jedna od prvih) inicijativa da se izvodi nastava iz oblasti rodnih studija na Univerzitetu u Sarajevu.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački filozofi
Olga Kozomara

**Olga Kozomara** (Sarajevo 10. 11. 1930 – 1991) bila je bosanskohercegovačka i jugoslavenska prosvjetna radnica i istraživač društvenih kretanja u bivšoj SFRJ. Doktorsku tezu "Radničko samoupravljanje i asocijacija slobodnih individuma" odbranila je 1963. na Filozofskom fakultetu u Sarajevu. Bila je u grupi prvog nastavničkog kadra koji se okupio prilikom osnivanja prvih odsjeka za sociologiju na Univerzitetu u Sarajevu. 
Poznata je i kao prva šefica odsjeka za sociologiju, a na tom poslu ostala je do 2019. i bila je jedina šefica odsjeka za sociologiju na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu).

Osim spomenutih angažmana na Filozofskom fakultetu i Fakultetu političkih nauka, veći dio svog radnog vijeka provela je na Pravnom fakultetu u Sarajevu, gdje je radila od 1973. do 1990.  Na Pravnom fakultetu u Sarajevu uglavnom je predavala opštu sociologiju. Također, bila je jedna od učesnica na Međunarodnoj konferenciji pod nazivom *Jugoslavenska ljevica*, koja je bila održavana u okviru Korčulanske ljetne škole između 1963 - 1974. 

## Djela 
* *Sredstva javnog informisanja i javno mnjenje: naučnoistraživački projekat*
(Fakultet političkih nauka "Veljko Vlahović" - Institut za društvena istraživanja, 1972) 

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1930.
Kategorija:Jugoslavenski filozofi
Kategorija:Bosanskohercegovački filozofi
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Umrli 1991.
Jakoba

***Jakoba*** je rod u taksonu Excavata i ima samo jednu opisanu vrstu, *Jakoba libera*. (Ranije opisana *Jakoba incarcerata* preimenovano je u *Andalucia incarcerata*, a *Jakoba bahamensis*/*Jakoba bahamiensis* nije formalno opisana).

## Opis 
*Jakoba* je mala bakterivorna morska zooflagellata (jakobid), nađena i u hipersalinskom okruženju. on the right ventral side of the cell 

## Životni ciklus 
*Jakobe* karakterizira aseksualna reprodukcija putem binarne fisije. Nije primijećena spolna reprodukcija ili stvaranje cista.

## Kulture
Danas su dostupne tri kultivirane linije „Jakoba libera“. Ne mogu se uzgajati posebno, već se lahko uzgajaju u minimalnom mediju s dodatkom bakterija (*Klebsiella aerogene *)
*Malawimonas*: 1 opisana vrsta.

Retortamonade:
* *Retortamonas*
* *Chilomastix* 
Carpediemonas-liki organizmi:
* *Carpediemonas*
* *Dysnectes*
* *Hicanonectes*
* *Ergobibamus*
* *Kipferlia*

## Također pogledajte
*Excavata

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Excavata
Kategorija:Eukarioti
Formula 1 – sezona 2020.

**Formula 1 – sezona 2020.** jest 71. sezona u historiji Formule 1. Prva utrka održala se u Austriji 5. jula, a posljednja utrka održat će se u Abu Dhabiju 13. decembra 2020.

Utrka za Veliku nagradu Australije, predviđena kao prva u kalendaru Formule 1 za 2020, bila je zakazana za 15. mart, ali je zbog pandemije koronavirusa otkazana.

Lewis Hamilton počeo je sezonu kao branilac titule svjetskog prvaka, nakon što je osigurao svoj šesti naslov u sezoni 2019. na Velikoj nagradi Sjedinjenih Američkih Država 2019. Njegov tim, Mercedes-AMG Petronas Motorsport, branio je naslov svjetskog prvaka konstruktora, nakon što je osvojio svoje uzastopno ​​šesto prvenstvo na Velikoj nagradi Meksika 2019.

Vozač Mercedesa Lewis Hamilton, tri utrke prije kraja, osvojio je svoju sedmu šampionsku titulu u trci za Veliku nagradu Turske. Mercedesov tim osvojila je sedmu titulu u šampionatu konstruktora na Velikoj nagradi Emilije-Romanje. Britanac vozač Lewis Hamilton također je osvojio "FIA Pole Trophy", sa ukupno deset pol-pozicija u sezoni, i "DHL Fastest Lap Award" (nagrada za najbrži krug). Aston Martin Red Bull Racing je osvojio "DHL Pit Stop Award" (nagrada za najbrži Pit Stop).

## Ekipe i vozači 
## Utrke 
## Konačni poredak 
### Sistem bodovanja 
### Vozači 
(Legenda) (**Podebljano**&nbsp;– Pol pozicija, *Ukrivljeno*&nbsp;– Najbrži krug trke)

### Konstruktori 
(Legenda) (**Podebljano**&nbsp;– Pol pozicija, *Ukrivljeno*&nbsp;– Najbrži krug trke)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Formula 1 - sezona 2020. na statsf1.com
* Automobili F1 2020. na statsf1.com

2020
Kategorija:2020. u Formuli 1
Kategorija:Formula 1 – sezona 2020.
Phaeothamniophyceae

'**Phaeothamniophyceae** je razred grupe Heterokonta. Sadrži dva reda.  **Phaeothamniales** i **Aurearenales**, i vrste koje su uključene u  Chrysophyceae.

## Taksonomija
* Razred **Phaeothamniophyceae** Andersen & Bailey 1998
** Red Aurearenales Kai et al. 2008
*** Porodica Aurearenaceae Kai et al. 2008
**** Rod *Aurearena* Kai et al. 2008
** Red Phaeothamniales Bourrelly 1954 emend. Andersen & Bailey 1998
*** Porodica Phaeosaccionaceae
**** Rod *Phaeosaccion* Farlow 1882
*** Porodica Phaeothamniaceae Hansgirg 1886 [Stichogloeaceae Lemmermann 1899; Chrysapiaceae]
**** Rod *Apistonema* Pascher 1925
**** Rod *Chrysapion* Pascher & Vlk 1943
**** Rod *Chrysocapsopsis* Thompson & Wujek 1998
**** Rod *Chrysoclonium* Pascher 1925
**** Rod *Chrysodesmis* Starmach 1970
**** Rod *Chrysodictyon* Ramanathan 1947
**** Rod *Koinopodion* Pascher 1943
**** Rod *Nematochrysis* Pascher 1925
**** Rod *Phaeogloea* Chodat 1922
**** Rod *Phaeoschizochlamys* Lemmermann 1898
**** Rod *Phaeothamnion* Lagerheim 1884
**** Rod *Podochrysis* Magne 1975
**** Rod *Selenophaea* Chodat 1922
**** Rod *Sphaeridiothrix* Pascher & Vlk 1943
**** Rod *Stichogloea* Chodat 1897
**** Rod *Tetrachrysis* Dop 1980

## Također pogledajte
*Heterokonta
## Reference
Kategorija:Alge
Kategorija:Taksonomija
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine