open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klasicizam

[thumb|upright=1.35|*[Zakletva Horacijeva*, Jacquesa-Louisa Davida je slika iz 1784. godine, a predstavlja jedno od najprepoznatljivijih slikarskih djela neoklasicizma.]]
**Klasicizam** se u umjetnosti općenito odnosi na visoko poštovanje klasičnog razdoblja, klasične antike u zapadnoj tradiciji, kao postavljanje standarda za ukus koje klasičari nastoje oponašati. U svom najčišćem obliku, klasicizam je estetski stav koji ovisi o principima utemeljenim u kulturi, umjetnosti i književnosti drevne Grčke i Rima, s naglaskom na obliku, jednostavnosti, proporciji, jasnoći strukture, savršenstvu, suzdržanim osjećajima, kao i eksplicitni apel intelektu. Umjetnost klasicizma obično nastoji biti formalna i suzdržana: kako je primijetio Sir Kenneth Clark, Discobolus:  Klasicizam, kako je primijetio Clark, podrazumijeva kanon široko prihvaćenih idealnih oblika, bilo da zapadni kanon koji je ispitivao u aktu, ili književne kineske klasike ili kinesku umjetnost, gdje je oživljavanje klasičnih stilova također ponavljajuća karakteristika.

Klasicizam je sila koja je često prisutna u post-srednjovjekovnoj Evropi kao i kulturama pod utjecajem evropske tradicije. 
Međutim, neki su se periodi osjećali povezaniji s klasičnim idealima od drugih, posebno doba prosvjetiteljstva, kada je neoklasicizam bio važan pokret u vizualnoj umjetnosti.
## Klasicizam u književnosti 
Klasicizam''' je bio književni pravac koji je počeo nastajati još u vrijeme renesanse, a dostigao je svoj puni procvat u Francuskoj, Njemačkoj, Engleskoj i Rusiji tokom 17. i 18. vijeka, da bi u prvim decenijama 19. vijeka još uvijek ustrajao u nekim književnostima u vidu pseudoklasicizma (lažnog klasicizma).
Najznačajniji predstavnici su bili:
* Racine i Molière (Francuska)
* Schiller i Goethe (Njemačka).

## Klasicizam u likovnim umjetnostima 
Najznačajniji predstavnici 
* Nicolas Poussin
* Jacques-Louis David

## Također pogledajte 
* Književnost

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.encyclopedia.com/doc/1E1-classici.html


Kategorija:Književnost
Kategorija:Umjetnički pravci
Kategorija:Umjetnost Zapada
Hanns Eisler

**Hanns Eisler** (6. juli 1898 – 6. septembar 1962) bio je njemački kompozitor.

Bio je učenik i sljedbenik A. Schönberga, kasnije pripadnik grupe proleterskih kompozitora. Od 1933. godine je u emigraciji i predaje u New Yorku i Los Angelesu, te sklada muziku za filmove. Vrativši se 1950. godine u Berlin postao je vodeća ličnost izgradnje novoga muzičkog života DR Njemačke. Komponirao je orkestralna djela, komornu muziku, opere, te muzičku nacionalnu himnu DR Njemačke. 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Eisler, Hanns
Eisler, Hanns
Eisler, Hanns
Izgubljeni (Točak vremena)

**Izgubljeni** su imaginarna organizacija iz svijeta epske fantastike Točak vremena. Izgubljeni su bili trinaest najmoćnijih Aes Sedai u Dobu legendi. Oni su za vrijeme Rata moći prešli na stranu Mračnog. Razlozi zbog kojih su uradili ovo bili su raznovrsni: od želje za osvetom, do nade za vječnim životom, pa do žudnje za moći. Bilo ih je trinaest, a ovo su njihova imena:

#Išamael- mrtav i oživljen kao Moridin
#Aignor
#Baltamel
#Samael- mrtav
#Rafhvin- mrtav
#Be'lal- mrtav
#Demandred
#Asmodean- mrtav
#Lanfear- mrtva i oživljena kao Cyndane
#Semirejdž
#Mesana
#Mogedijen
#Grendal

Izgubljeni su sebe zvali izabranima. Zatočeni su zajedno sa Mračnim, kada je rupa u njegovom zatvoru zatvorena. Međutim, puno njih se oslobodilo. Mnogi su stekli veliku moć u pojedinim državama, kao u Andoru, Tiru i Ilijanu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Točak vremena
Mikrokontroler

**Mikrokontroleri** (skraćeno μC, uC ili MCU) su integrisani krugovi koji imaju sve što im je potrebno da budu računari: memoriju, procesor, ulaze i izlaze. Memorija u formi NOR flash ili OTP ROM je često uključena na čipu kao i standardna mala količina RAM-a. Mikrokontroleri su dizajnirani za ugrađene primjene suprotno mikroprocesorima koji su korišteni u osobnim računarima ili za druge opće svrhe.

Mikrokontroleri se koriste u automatski upravljanim proizvodima i uređajima, kao što su kontrolni sistem motora automobila, medicinskim uređajima, uređajima na daljinsko upravljanje,
kućanskim aparatima, igračkama i ostalim ugrađenim (engl. embedded) uređajima. Smanjenjem veličine i cijene u usporedbi da dizajnom koji je korišten sa mikroprocesorima, memorijom, ulazno/izlaznim uređajima, mikrokontroleri čine ekonomičnim korištenje digitalne kontrole nad sve više i više uređaja i procesa. Mikrokontroleri pomiješanih signala su učestale, integrirane analogne komponente potrebne za kontrolu nedigitalnih elektronskih sistema.

Neki mikrokontroleri mogu koristiti vrijednosti veličine 4 bita i raditi na frekvencijama niskim kao 4&nbsp;kHz da bi se smanjila potrošnja struje. Mikrokontroleri općenito imaju sposobnost da zadrže funkcionalnost prilikom čekanja događaja kao što je pritiskanje dugmeta ili neki drugi prekid; potrošnja struje kad se ne dešava nikakav događaj (CPU clock i ostale periferije isključene) može biti samo nekoliko nanowati, što ih čini dobrim izborom za primjene gdje je potrebno duže trajanje baterije. Drugi mikrokontroleri mogu poslužiti da bi se zadržale performanse u kritičnim stanjima, gdje je više potrebno da djeluju kao procesori digitalnog signala (DSP), sa višim brzinama procesora i većom potrošnjom struje.

## Također pogledajte 
* PLC

Kategorija:Računarstvo
Zekr

**Zekr** je aplikacija otvorenog koda za korištenje Kur'ana. Projekat je još uvijek u fazi razvoja, ali su dostupna stabilna izdanja koja se mogu preuzeti na Internetu. Trenutno stabilno izdanje je verzija 1.0.0. Ova verzija podržava pretraživanje (unutar određenog okvira) cijelog Kur'ana i prijevoda, sa odgovarajućim i neodgovarajućim dijakritikama arapskog jezika, te podrškom različitim prijevodima i temama interfejsa. Između ostalog, u ovoj verziji omogućeno je i korištenje Bilješki, uključujući njihovo uvoženje, izvoženje, mnogostruke bilješke, itd.

Zekr je dostupan u vidu installera za Windows i aplikacijskog paketa za Mac OS. Također, Zekr je moguće pokretati u Linux okruženju (dostupan je Debian instalacijski paket).

## Vanjski linkovi 
* Zekr homepage
* Zekr na SourceForge.net
* Zekr Google grupa

Kategorija:Islam
Kategorija:Softver
Ugljikovodik

[mini|[Metan - predstavnik alkana]]
[mini|[Eten - predstavnik alkena]]
[mini|[Etin - predstavnik alkina]]
[mini|[Benzen - predstavnik arena]]
**Ugljikovodici** su organski hemijski spojevi ugljika i vodika. Sastoje se od "kostura" atoma ugljika na koje su vezani atomi vodika (i nekih drugih elemenata).

## Podjela 
Glavna podjela ugljikovodika je prema obliku ugljikovog "kostura". Dalje se dijele uglavnom po zasićenosti.

* **aciklički (alifatski)** - atomi ugljika čine lančaste molekule.
** **zasićeni - alkani** - atomi ugljika su vezani samo jednostrukom kovalentnom vezom.
** **nezasićeni**
*** *alkeni* - osim jednostruke, između atoma ugljika postoji i dvostruka kovalentna veza.
*** *alkini* - osim jednostruke, između atoma ugljika postoji i trostruka kovalentna veza.
* **ciklički** - atomi ugljika čine prstenaste molekule.
** **karbociklički** - prsten je građen samo od atoma ugljika.
*** *zasićeni - cikloalkani* - atomi ugljika su vezani samo jednostrukom kovalentnom vezom.
*** *nezasićeni - cikloalkeni* - osim jednostruke, između atoma ugljika postoji i dvostruka kovalentna veza.
*** *aromatski - areni* - u prstenu su jednostruka i dvostruka kovalentna veza poredane naizmjenično.
** **heterociklički** - u prstenu postoje i drugi atomi (koji se nazivaju heteroatomima) osim atoma ugljika (npr. atom kisika, azota, sumpora, itd.).

## Aromatski ugljikovodici 
Naziv dolazi od grčkog *aroma* (miris). U 19. vijeku *Kekule* otkriva strukturu benzena.
Molekulska formula benzena je C6H6, a izvori su katran kamenog uglja, nafta.
         
Poznatiji aromatski ugljikovodici: antracen i naftalen.

## Reakcije ugljikovodika 
*Supstitucija - reakcije supstitucije ili zamjene su reakcije zasićenih i aromatskih ugljikovodika pri čemu se atom vodika iz molekule zamjenjuje atomom drugog elementa ili drugom grupom.

## Također pogledajte 
* Funkcionalna grupa

Kategorija:Ugljikovodici
Metilciklopropan

**Metilciklopropan** (**C4H8**) je alkil cikloalkanski spoj metana i ciklopropana.

## Upotreba 
Koristi se kao funkcionalna grupa kod nekih amina.

## Reakcije 
:H3C-CycProp + HBr → H3C-CHBr-CH2-CH3

:H3C-CycProp + HBr → H3C-H + Br-CycProp

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://archive.org/details/crchandbookofche00davi/page/n9/mode/2up
* https://webbook.nist.gov/cgi/inchi?ID=C594116&Mask=4
* https://pubs.acs.org/doi/10.1021/ja9638061

Kategorija:Cikloalkani
Mimas (čvor)

* Mimas (satelit), saturnov satelit
* Mimas (mitologija), lik iz grčke mitologije
* Mimas (centar za obradu podataka), nacionalni akademski centar u UK, na Univerzitetu Manchester
* Mimas (grupa), Danska
Islamsko bankarstvo

**Islamsko bankarstvo** () ili **finansiranje usklađeno sa šerijatom**, jest bankarska ili finansijska aktivnost koje su u skladu sa šerijatom (islamskim zakonom) i njihove praktične primjene kroz razvoj islamske ekonomije. Neki od načina islamskog bankarstva/finansiranja uključuju *mudarabah* (dijeljenje dobiti i nošenje gubitka), *wadiah* (čuvanje), *mušaraku* (zajedničko ulaganje), *murabah* (trošak plus) i *idžara* (leasing).

Šerijat zabranjuje ribu, to jest lihvarstvo, općenito definisano kao kamatu koja se plaća na sve pozajmice novca (iako neki muslimani osporavaju da li postoji konsenzus da je kamata ekvivalentna ribi). Ulaganje u kompanije koje pružaju robu ili usluge koje se smatraju suprotnim islamskim principima (npr. svinjetina ili alkohol) je također haram ("grijeh i zabranjeno").

Glavna karakteristika islamskog bankarstva je pokušaj eliminisanja kamate iz poslovanja, jer se ona kosi sa islamskim propisima. To se može ilustrovati u ideji islamske štednje gdje je štediša ustvari investitor koji sudjeluje u riziku zajedno sa islamskom bankom. U ovom primjeru, deponent na kraju poslovne godine (ili kako je već određeno) shodno procentu profita banke dobiti isti procenat u odnosu na položeni novac. U slučaju gubitka islamske banke na nekoj investiciji, obratno, štediša će također učestvovati sa jednakim procentualnim gubitkom.

Islamsko bankarstvo također zabranjuje ekonomsku špekulaciju. U finansijskom kontekstu, špekulacija se smatra svaka investicija koja ima   značajni rizik neuspjeha, ali se poduzima zbog višestrukog povrata u slučaju uspjeha.

Industrija islamskog bankarstva je pohvaljena jer se vratila na put "božanskog vodstva" u odbacivanju "političke i ekonomske dominacije" Zapada, i zapažena kao "najvidljiviji znak" islamskog revivalizma, njegovi najentuzijastičniji zagovornici obećavaju "nedstatak inflacije, nezaposlenosti, eksploatacije i siromaštva" kada se islamsko bankarstvo u potpunosti provede. Međutim, kritikovano je zbog neuspjeha da razvije podjelu dobiti i gubitka ili više etičkih načina ulaganja koje su obećavali rani zagovarači, i umjesto toga samo prodaju bankarske proizvode[19] koji su "u skladu sa formalnim zahtjevima islamskog zakona", ali koriste "izgovore i lukavstvo za prikrivanje kamata", te povlače za sobom "veće troškove, veće rizike" od konvencionalnih (ribawi) banaka.

## Reference 
### Izvori 
### Knjige i članci
* Abras, A., & Al Mahameed, M. (2022). The Rise and Fall of Institutional Entrepreneurship in Islamic Financial Reporting Standardisation Projects. Accounting Forum. 
* 
* 
* 
* 
** 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20150910062942/http://www.akos.ba/izdvojeno/36islamsko-bankarstvo-razvojna-sansa-bih

Kategorija:Bankarstvo
Kategorija:Islam
Kategorija:Finansijske usluge
Australski dolar

**Australski dolar** (znak: $; kod: AUD; također skraćeno A$ ili ponekad AU$ da bi se razlikovao od drugih valuta denominiranih u dolarima; a također se naziva i dolar) je službena valuta i zakonsko sredstvo plaćanja Australije, uključujući sve njene vanjske teritorije i tri nezavisne suverene pacifičke ostrvske države: Kiribati, Nauru i Tuvalu. U aprilu 2022. bio je šesta najtrgovanija valuta na deviznom tržištu, a od prvog kvartala 2024. šesta najkorištenija rezervna valuta u globalnim rezervama.

Australski dolar uveden je kao decimalna valuta 14. februara 1966. kako bi zamijenio nedecimalnu australsku funtu, sa kursom konverzije od dva dolara za funtu (£A1 = A$2). Podijeljen je na 100 centi. Simbol $ prethodi iznosu. Prilikom uvođenja valute, simbol $ je trebao imati dva poteza, ali verzija s jednim potezom je također uvijek bila prihvatljiva.

U 2023, u opticaju je bilo 4,4 milijarde australskih dolara u kovanicama i 101,3 milijarde australskih dolara u novčanicama, ili oko 6.700 australskih dolara po osobi u Australiji, što uključuje novčane rezerve koje drži bankarski sistem i gotovinu u opticaju u drugim zemljama ili koja se drži kao devizna rezerva.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Novčanice Australijski dolar *Heiko Otto: Bis ans Ende der Welt*  

Kategorija:Valute
Kategorija:Ekonomija Australije
Kategorija:Azijske valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Osnivanja u 1966.
Kategorija:Valute uvedene u 1966.
Kategorija:Australske valute
Kategorija:Dolar
Kategorija:Vanjska trgovina Australije
Kategorija:Okeanijske valute
ISO 4217

**ISO 4217** je međunarodni standard koji pomoću koda od tri znamenke (*kod valute*) definiše imena valuta koje su važeće prema standardima **Međunarodne organizacije za normizaciju** (ISO). **ISO 4217** je standardizirana norma koja se najviše koristi u bankarstvu i općenito u poslovanju te se u većini slučajeva kursna lista objavljuje upravo sa tim kodovima jer su oni poznati širokom krugu ljudi.

**Prva dvije oznake** predstavljaju naziv zemlje prema ISO 3166 kodu, dok treća oznaka u većini slučajeva predstavlja naziv valute.

## Primjer 

**BAM** → *BA* - Bosna i Hercegovina; *M* - marka
**JPY** → *JP* - Japan; *Y* - jen
**USD** → *US* - Sjedinjene Američke države (Sjedinjene Države); *D* - dolar

## Također pogledajte 
* Spisak valuta po državama (sa ISO 4217 kodovima)

## Vanjski linkovi 
* Popis svih aktivnih ISO 4217 kodova 
* Službene stranice Međunarodne organizacije za normizaciju

Kategorija:Novac
Kategorija:ISO standardi
Kategorija:ISO 4217
Celzijev stepen

**Celzijev stepen** **(°C)** jedinica je za temperaturu nazvana po švedskom astronomu Andersu Celsiusu, koji je prvi predložio sličan sistem 1742. Celsiusova temperaturna skala dizajnirana je tako da tačka smrzavanja vode bude 0 stepeni, a tačka ključanja 100 stepeni pri standardnom atmosferskom pritisku (1 bar ili 1 atm). Nezavisno su istu skalu predložili Pehr Elvius iz Švedske (1710), Jean-Pierre Christin iz Lyona (1743) i švedski botaničar Carl von Linné (1740).

Celzij nije osnovna mjerna jedinica za temperaturu iako se u praksi najčešće koristi. Osnovna mjerna jedinica za temperaturu je kelvin.

## Također pogledajte 
* Apsolutna nula

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Izvedene SI jedinice
Kategorija:Temperaturne skale
Kategorija:Švedski izumi
Kategorija:Skale u meteorologiji
Kategorija:Jedinice za temperaturu
Celzijus (višeznačna odrednica)

* Celzijev stepen, jedinica za temperaturu
* Anders Celsius, švedski astronom.
* Celsius (strip), DC Comics superheroj
* Celsius (krater), krater na Mjesecu
* Celsius Mission, let švedskog ESA astronauta Christera Fuglesanga u Međunarodnoj svemirskoj stanici
* Celsius, fikcijski avion iz Final Fantasy X-2
* Celsius, fikcijski duh iz *Tales of Symphonia and other Tales games*
* Fujitsu Celsius, linija radnih stanica, proizvođača Fujitsu
Farrah Fawcett

**Mary Farrah Leni Fawcett** (Corpus Christi, Texas, 2. februar 1947 – 25. juni 2009 Santa Monica, California. godine) je američka filmska glumica i foto-model.

Karijeru je počela krajem 60ih godina u serijama "I Dream of Jeannie", "Flying Nun" i "Partrids Family". 1973. godine udala se za glumca Leeja Majorsa u čijoj je seriji "Six Million Dollar Man" nekoliko puta i gostovala. Kada joj je karijera krenula producenti Aaron Spelling i Leonard Goldberg angažirali su je u mega hitu "Čarlijevi anđeli" u kojima je zarađivala tada basnoslovnih 10.000 dolara po epizodi. No, suprugu se nije sviđala njena stalna zaposlenost, pa je njemu za ljubav 1977. godine napustila seriju u koju se ponovno vraća nakon sudske tužbe s producentima. Brak je okončan 1979. godine kada je Farah počela izlaziti s najvećom ljubavi svoga života, Ryanom O'Nealom, s kojim je proživjela 17 burnih godina i s kojim ima sina Redmonda. Uprkos stalnim optužbama da glumica uživa u opojnim sredstvima, Farrah to nikada nije potvrdila.

## Vanjski linkovi 
* 
* Službena stranica Farrah Fawcett

Kategorija:Rođeni 1947.
Kategorija:Umrli 2009.
Kategorija:Američke glumice
F.C. Barcelona (čvor)

* FC Barcelona, nogometna ekipa iz Barcelone
* FC Barcelona (SD), sportsko društvo **FC Barcelona**''
* FC Barcelona (košarka), košarkaška ekipa
* FC Barcelona (rukomet), rukometna ekipa
* FC Barcelona (hokej na rolama), ekipa u hokeju na rolama
* FC Barcelona (ragbi), ragbijaška ekipa
Fovizam

**Fovizam** je naziv za umjetnički pravac osnovan od strane grupe umjetnika 1905. godine u Parizu.

## Fovistička umjetnost 
Fovizam nije bila povezana umjetnička grupa. Ti su umjetnici samo jedanput zajedno izlagali. Iz njihove će umjetnosti niknuti njemački ekspresionizam.

Fovizam možemo opisati kao vatromet neobuzdanih boja. Zapravo, grupa umjetnika osjetila je potrebu da bez ustezanja izraze nadu i vjeru u bolju i sretniju budućnost, radost i optimizam na početku novog vijeka. Fovizam je bio prirodan, jednostavan i iskren izraz neobuzdanosti pravilima i slobode izražavanja. Zbog njihova kršenja svih pravila i načela akademskog slikarstva u oblikovanju i primjeni boje, te osobito neobuzdanog temperamenta, jedan kritičar ih je nazvao *"les fauves"* (fra. *divlje zvijeri*), na što su fovisti s oduševljenjem prihvatili taj naziv. 

Glavno obilježje fovističke umjetnosti je žestina boja i deformacija likova. Na slikama se primjećuje i odsutnost perspektivnih zakona. U djelima njegovih najistaknutijih predstavnika i osnivača (Georges Rouault, Henri Matisse, Maurice de Vlaminck, André Derain) možemo ipak vidjeti iskustva impresionista – čiste boje bez crne, toplo-hladne boje za svjetlo i sjene … no možemo prepoznati i uticaj Gauguina i Van Gogha u smjelosti i čvrstoći poteza kistom. Fovisti su upotrebljavali isključivo čiste boje iz tube i postavljali razne snažne boje jednu uz drugu. 

Fovistički "nesklad" forme i čistih boja nije bio tako "divlji". On se zasnivao na spoju kvalitativnih i kvantitativnih komplementarnih osobina boja. Dakle, oblici su bili prilagođeni bojama. Naravno, zatečenoj publici i kritici te slike su izgledale kao proizvoljne deformacije oblika, pa su te umjetnike i nazvali divljim zvijerima. Moralo je proći dosta vremena da se u "divljem" Matisseu prepozna jedan od najuravnoteženijih umjetnika prve polovine 20. vijeka.

Slika je za Matissea *"ritmičko raspoređivanje linija i boja na ravnoj površini"*. Tako na "*Portretu gospođe Matisse*" (1905) prepoznajemo odstupanje od lokalnih boja, fovističke kontraste, iskorištavanje komplementarnosti boje, neprirodnost, karakternost, itd.

Georges Rouault izražava ljudsku dramu kroz lice i tijelo čovjeka i kroz cijelu strukturu slike. Odnos boja, zgusnutih do boje krvi i do crnila, u funkciji je sa psihološkim izrazima patnje njegovih glavnih likova, koji bude saučešće, sklad vjerskog osjećaja i slikanja vitraža. Najbolji primjeri ove vrste umjetnosti su djela poput "*Glava Krista*" i "*Stari kralj*" u kojima je izražena dinamičnost i napetost tamnih debelih linija i ploha boje između njih.

## Umjetnici fovizma 
* Henri Matisse
* André Derain
* Kees Van Dongen
* Maurice de Vlaminck
* Raoul Dufy
* Georges Rouault
* Aleksej von Jawlensky
* Albert Marquet
* Georges Braque
* Henri Manguin
* Charles Camoin
* Jules Flandrin (1871-1947)
* Jean Puy
* Othon Friesz

## Također pogledajte 
* Likovna umjetnost

## Vanjski linkovi 
* Fauve Fovističke slike u trajnoj postavki na "National Gallery of Art"
* *Fovizam: Divlje zvijeri ranog 20. vijeka*

Kategorija:Slikarstvo
Kategorija:Umjetnički pravci
Kategorija:Moderna umjetnost
Kategorija:Umjetnost Zapada
Oralni seks

**Oralni seks** predstavlja seksualnu aktivnost koja se izvodi ustima (usnama, jezikom, zubima i grlom) radi stimulisanja partnerovih genitalija.

### Vrste 
Postoje 3 vrste oralnog seksa i to:
* Kunilingus - oralni seks koji se izvodi nad ženom.
* Felacio - oralni seks koji se izvodi nad muškarcem.
* Analingus - oralni seks kojim se stimuliše partnerov anus.

Ljudi upražnjavaju oralni seks ili kao dio predigre ili kao kompletan seksualni čin.

Oralni seks se praktikuje i kod homoseksualnih i kod heteroseksualnih veza. Kod heteroseksualnih partnera može biti metod kontracepcije i kao takav može se koristiti kao zamjena za snošaj. Važno je napomenuti da oralni seks nije efikasna metoda za sprječavanje prenosa seksualno prenosivih bolesti, iako se vjeruje da se neke vrste ovih bolesti teže prenose ovim putem.

Ako je partnerima neprijatno ili nemoguće da stupe u klasičan snošaj prilikom trudnoće, recimo, onda je oralni seks često praktikovan kao zamjena. Bez obzira što se frekventno upražnjava iz ovih razloga, oralni seks je opće prihvaćen i kao posebno interesantan izvor zadovoljstva pa je jednako zastupljen i u predigri i za vrijeme i poslije snošaja.

Mnoge žene mogu da dožive orgazam isključivo ovim putem pa ga preferiraju ili umjesto klasičnog, ili kao dodatak, klasičnom snošaju. Higijena genitalija, kako kod muškarca, tako i kod žene, uglavnom je jedan od osnovnih preduslova za bezbjedno izvođenje oralnog seksa.

Kategorija:Seksualnost
Evropsko prvenstvo u nogometu

**Evropsko prvenstvo u nogometu** je glavno nogometno takmičenje država članica UEFA-e. Održava se svake četiri godine od 1960. Izvorno se zvao **Kup evropskih nacija** (engleski: **European Nations Cup**), a takmičenje je od 1968. godine promijenilo naziv u **Evropsko prvenstvo u nogometu** (engleski: **European Football Championship**).

Broj učesnika se mijenjao, do 1976. godine samo četiri učesnika su ulazila na završni turnir. Od 1980. godine, učestvuje osam ekipa, a od 1996. godine šesnaest ekipa učestvuje na završnom turniru. Na Evropskom prvenstvu 2016. koje se održalo u Francuskoj po prvi put u historiji je učestvovalo 24 ekipe.

## Rezultati 
### Skraćenice 
*npr - *nakon produžetaka*
*zg - *nakon zlatnog gola u produžecima*
*pen. - *nakon izvođenja jedanaesteraca*

### Napomene 
## Poredak osvajača medalja 
thumb|400px|Karta pobjednika Evropskog prvenstva

: domaćin
:1 kao Zapadna Njemačka

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* EP u nogometu na UEFA.com
* EP u nogometu na RSSSF.com

*
Kategorija:UEFA takmičenja
Nogomet
Krešimir Zubak

mini|desno|Krešimir Zubak
**Krešimir Zubak** (Doboj, 25. januar 1947. godine) je hrvatski političar iz BiH.

Početkom rata u BiH 1992. godine priključuje se HDZ-u BiH. Nakon što je Mate Boban krajem 1993. godine smjenjen sa položaja, Zubak je postao predsjednik predsjedničkog vijeća Hrvatske Republike Herceg Bosne. Angažirao se na uspostavljanju mira između HVO-a i ARBiH u februaru 1994. godine i stvaranju Federacije BiH. Nakon toga bio je predsjednik Federacije BiH i član predsjedništva BiH.

Na izborima održanim 1996. godine izabran je kao predstavnik hrvatskog naroda za člana predsjedništva BiH sa 90% glasova hrvatskog naroda.

## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1947.
Kategorija:Biografije, Doboj
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Političari Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine
Kategorija:Političari Nove hrvatske inicijative
Kategorija:Bosanskohercegovački ministri
Kategorija:Bosanskohercegovački ministri za ljudska prava i izbjeglice
Kategorija:Političari Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Živi ljudi
Evropski put E75

desno|150px

**Evropski put E–75** jest evropski put **A**–klase koja spaja krajnji sjever i jug Evrope: Norvešku i Kretu (Grčka).

Zemlje i gradovi kroz koje prolazi su:
* **Norveška**: Vardø – Vadsø – Varangerbotn – Utsjoki
* **Finska**: Inari – Ivalo – Sodankylä – Rovaniemi – Kemi – Oulu – Jyväskylä – Heinola – Lahti – Helsinki
:*trajekt* 
* **Poljska**: Gdańsk – Świecie – Torun – Krosniewice – łódź – Piotrków Trybunalski – Częstochowa – Będzin – Katowice – Tychy – Bielsko
* **Češka**: Biala – Český Tesín
* **Slovačka**: Žilina – Trenčín – Trnava – Bratislava
* **Mađarska**: Mosonmagyaróvár – Györ – Tatabánya – Budimpešta – Kecskemét – Szeged
* **Srbija**: Subotica – Novi Sad – Beograd – Niš
* **Sjeverna Makedonija**: Skoplje – Veles – Gevgelija
* **Grčka**: Solun – Lárissa – Lamía – Thivai – Atina – *trajekt* – Haniá – Iráklion – Ágios Nikólaos – Sitía

Ukupna dužina ovog puta iznosi 5.639&nbsp;km.

## Galerija 

Datoteka:Utsjoki Norjan puolelta.jpg|**E75** na norverško-finskoj granici
Datoteka:Saamen silta.jpg|**E75**, Most Sami na norverško-finskoj granici
Datoteka:Talvituvan postilaatikko.JPG|**E75** zimi u Inariu, Finska
Datoteka:Ukonjärven pohjoispää.JPG|**E75** u Ukonjärvi, Inari, Finska
Datoteka:Valtatie 4 Finland Oulu Kontinkangas south.jpg|**E75** u Ouluu, Finska
Datoteka:Valtatie 4.JPG|**E75** blizu Heinolae, Finska
Datoteka:Highway 4 Helsinki Finland.jpg|**E75** blizu Helsinkija, Finska
Datoteka:Torun-Czerniewice most.jpg|**E75** prelazi preko Visle blizu Toruna, Poljska
Datoteka:S1 1.JPG|**E75** u Bielsko-Białau, Poljska
Datoteka:Einsteinka.jpg|**E75**/D1 u Bratislavi, Slovačka
Datoteka:M5 - freeway.jpg|E75/M5 u Mađarskoj
Datoteka:E75_Roszke.JPG|**E75** u Röszkeu, mađarska granica sa Srbijom
Datoteka:A2 Srbija slika.jpg|**E75** blizu Inđije, Srbija
Datoteka:Thessaloniki-E75.jpg|**E75** ulazi u Solun (Thessaloniki), sjeverna Grčka

## Također pogledajte 
* Autoput A1 (Srbija)

## Vanjski linkovi 
* Uvod u euro-rute
* Detaljni spiskovi **E–** autoputeva

75
Kategorija:Putevi u Norveškoj
Kategorija:Putevi u Finskoj
Kategorija:Putevi u Poljskoj
Kategorija:Putevi u Češkoj
Kategorija:Putevi u Slovačkoj
Kategorija:Putevi u Mađarskoj
Kategorija:Putevi u Srbiji
Kategorija:Putevi u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Putevi u Grčkoj
Evropski put E4

desno|150px
**Evropski put E4** prolazi kroz Finsku i Švedsku. Počinje u Torniou u sjevernoj Finskoj, te je ustvari dug samo 800 m (0,5 milja) u Finskoj. Tada ulazi u Švedsku, južno duž zaliva Bothania do Gävle, a zatim kopnenim putem prema jugu. Završava se u Helsingborgu u Švedskoj, u luci za trajekte prema Elsinoreu u Danskoj

Kroz Švedsku,put prolazi kroz sljedeće gradove:

Haparanda,
Luleå,
Skellefteå,
Umeå,
Örnsköldsvik,
Härnösand,
Sundsvall,
Hudiksvall,
Söderhamn,
Gävle,
Uppsala,
Märsta,
Stockholm,
Nyköping,
Norrköping,
Linköping,
Jönköping,
Ljungby,
Helsingborg

300px|desno

## Galerija 

Datoteka:E4Lpb.jpg|E4 blizu Linköpinga, Švedska
Datoteka:Brahehus Granna Sweden.jpg|E4 180 m iznad jezera Vättern

## Reference 
## Vanjski linkovi 
04
Evropski put E4
Evropski put E4
Evropski put E761

desno|150px
**Evropski put E761** je dio međunarodne mreže E-puteva. Počinje u Bihaću, Bosna i Hercegovina, a završava u Zaječaru, Srbija.

Put prolazi kroz sljedeće gradove: Bihać – Jajce – Donji Vakuf – Zenica – Sarajevo – Užice – Čačak – Kraljevo –Trstenik-

Kruševac – Pojate – Paraćin – Zaječar
## Planovi 
Prostornim planom Bosanskopodrinjskog Kantona je predviđena rekonstrukcija puta M-5 na relaciji Prača-Ustiprača.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*http://www.sonar.ba/content.php?lang=ba&id=15
*www.sintef.no; Evropski+put+E761 

761
Kategorija:Putevi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Putevi u Srbiji
Evropski put E804

desno|150px
**Evropski put E804** je dio međunarodne mreže E-puteva. Počinje u Bilbau, Španija, prolazi kroz Logroño, te se završva u Zaragozi, slijedeći put Autopiste/Autoviae 68. Dužina ovog puta iznosi 294 km ili 183 milje.
250px|mini|The E804's route
[250px|mini|The E804 through [Zaragoza, Spain]]

## Statistike 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
804
Kategorija:Putevi u Španiji
Evropski put E641

desno|150px
**Evropski put E641** je sekundarni E-put u Austriji i Njemačkoj.

Put počinje u Wörglu, Austrija, gdje je spojen sa Evropskim putem E45 i E60 (Austrijski autobahn A12).

*U Austriji, put prolazi kroz Sankt Johann in Tirol i Lofer, kao federalni autoput B178
*U Njemačkoj, put prolazi kroz Bad Reichenhall, kao federalni autoput B 21

Tada put ponovo ulazi u teritoriju Austrije, završavajući se u Salzburgu, gdje se spaja sa Evropskim putem E52, E55 i E60.

Evropski put E641 je dug 105 km, sa oko 35 km u Njemačkoj, i 70 km u Austriji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
641
Kategorija:Putevi u Austriji
Kategorija:Putevi u Njemačkoj
Evropski put E136

**Evropski put E136** je evropski autoput koji ide od Ålesunda, kroz dolinu Romsdalen, te prolazi kroz gornji dio doline Gudbrandsdal, da bi se završio u Dombåsu. Put je cijelom dužinom u Norveškoj.
Prolazi kroz: općinu Skodje, općinu Ørskog Sjøholt, općinu Vestnes, općinu Rauma, okrug Oppland (općine Lesja i Dovre).

## Galerija 

Datoteka:Aalesund from Fjellstua.jpg|Ålesund
Datoteka:Aandalsnes2-Rauma-Norway.jpg|Åndalsnes

136
Kategorija:Putevi u Norveškoj
Nadreality show

***Nadrealitiy show*** je nastavak Top Liste Nadrealista u 21. vijeku. Novu ekipu sastavio Zenit Đozić-Zena sa Elvisom J. Kurtovićem. U novom serijalu TLN se bavi poslijeratnom BiH i BiH u 21. vijeku. Vlasnici licence za Nadreality show, koji je među najgledanijim serijalima u regionu, imaju Federalna televizija (FTV) u Bosni i Hercegovini i RTL Televizija u Hrvatskoj i na B92 u Srbiji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bosanskohercegovačke TV-serije
*
Kategorija:Bosanskohercegovačke humorističke serije iz 2010-ih
Kategorija:Bosanskohercegovačke TV-serije sa početkom prikazivanja 2007.
Kategorija:TV-emisije na bosanskom jeziku
Kategorija:TV-emisije s radnjom u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bosanskohercegovačke TV-serije iz 2000-tih
FTV

* Federalna televizija, televizijska kuća u Bosni i Hercegovini
* Fashion TV, televizijski kanal o modi
* Formoza TV, televizijska kuća na Tajvanu
Evropski put E134

[desno|mini|250px|[Folgefonna sa puta E134, blizu Røldala]]
**Evropski put E134** (također i *Evropski autoput E134*) prolazi kroz Norvešku, prema zapadu od Haugesunda, te preko planinske visoravni Hardangervidda. Pošto je put na visokoj nadmorskoj visini (1.085 metara), put je osjetljiva na snijeg u zimskim sezonama, tokom kojih dionice na planinama mogu biti nakratko i zatvorene.  Put se završava u Drammenu blizu Osla.

## Put 
Put cijelom dužinom prolazi kroz Norvešku, te prolazi gradovima:

* Haugesund
* Tysvær
** Aksdal, povezuje sa se Evropskim putem E39
* Vindafjord
** Knapphus
** Ølsvågen
* Etne
** Håland
** Bergaheiatunnelen / Åkrafjorden
* Odda
** Austmannlitunnelen
** Dyrskartunnelen
* Vinje
** Haukeligrend
** Åmot
* Tokke
* Kviteseid
* Seljord
* Hjartdal
* Notodden
* Kongsberg
* Øvre Eiker
* Nedre Eiker
** Mjøndalen
* Drammen, spaja se sa Evropskim putem E18

## Vanjski linkovi 
* Uslovi na putu E134  (Norveški)
* Uslovi na planinskom prevoju  (Norveški)

134
Kategorija:Putevi u Norveškoj
Evropski put E90

desno|150px
**Evropski put E90** je put A klase koja je dio međunarodnog sistema E-puteva, a koja ide od zapada ka istoku. Proteže se na zapadu od Lisabona u Portugalu pa sve do tursko-iračke granice na istoku. 

## Put 
E-90 je put kroz pet evropskih država i ima četiri morska prijelaza: Barcelona, Španija - Mazara del Vallo, Put; Messina, Put do Reggio di Calabria, Put; Brindisi, Put do Igoumenitsa, Grčka, te od Eceabata, Turska do Canakkalea, Turska.

### Prostiranje ceste 
[frame|desno|Od zapada prema istoku: [Lisabon, Madrid, Barcelona, Mazara del Vallo, Palermo, Messina, Reggio di Calabria, Metaponto, Taranto, Brindisi, Igoumenitsa, Ioannina, Solun, Alexandroupolis, Gelibolu, Bursa, Ankara, Adana, Nusaybin i Habur
]]

### Portugal 
E-90 ide kroz centralni Portugal u dužini od 216 km ili 133 milje.

*A-2: Lisabon - Junction with A13 and A6 (58&nbsp;km/36 milja)
*A-6: Junction - granica sa Španijom blizu Badajoza (158&nbsp;km/98 milja)

### Španija 
[200px|mini|E90 blizu [Zaragoza|Saragose, Španija]]
E-90 prolazi kroz centralnu Španiju sa oko 998&nbsp;km ili 620 milja ceste

*A-5: Badajoz - Madrid (387&nbsp;km/240 milja)
*A-2: Madrid - Saragossa (304&nbsp;km/189 milja)
*AP-2: Saragossa - Barcelona (307&nbsp;km/191 milja)

Od Barcelone, E-90 ide preko Sredozemnog mora prema Siciliji. Ne postoji direktna trajektna linija od Barcelone do Mazaro de Valloa. Da bi se stiglo do Mazara iz Barcelone otvorile su se dvije trajektne linije: od Barcelone do Genove; zatim od Genove do Palerma na Siciliji.

### Put 
E-90 prolazi dužinom od 900&nbsp;km ili 559 milja kroz vrh Sicilije, južnom obalom, sve do izlaska na Jadransko more, preko kojeg prelazi u Grčku.

*A29: Mazara del Vallo - Palermo (120&nbsp;km/75 milja)
*A19: Palermo - Buonfornello (45&nbsp;km/28 milja)
*A20: Buonfornello - Messina (175&nbsp;km/109 milja)
*Trajekt od Messine do Reggio di Calabria (13&nbsp;km/8 milja)
*SS-106: Reggio di Calabria - Taranto (478&nbsp;km/297 milja)
*SS-7: Taranto - Brindisi (69&nbsp;km/43 milje)

### Grčka
E-90 prolazi dužinom od oko 707&nbsp;km ili 440 milja kroz sjevernu Grčku.

*Igoumenitsa - Ioannina (spaja se sa E-92 na 101&nbsp;km/63 milje)
*Ioannina - Konitsa - Veroia - spaja se sa Putem 1 (182&nbsp;km/113 milja)
*Put 1: Spajanje - Solun: (32&nbsp;km/20 milja)
*Solun - Kavala - blizu Alexandroupolisa - turska granica (392&nbsp;km/244 milje)

### Turska 
*Put 110: Grčka granica - Keṣan: (45&nbsp;km/28 milja)
*Put 550: Keṣan - Gelibolu - Eceabat (108&nbsp;km/67 milja)
*Trajekt: Eceabat - Canakkale
*Put 200: Canakkale - Bandirma (162&nbsp;km/100 milja)
*Bandirma - Lapseki – Bursa, Turska – Ankara – Adana – Nusaybin – Habur – Irak

## Reference 
## Vanjski linkovi 
90
Kategorija:Putevi u Portugalu
Kategorija:Putevi u Španiji
Kategorija:Putevi u Italiji
Kategorija:Putevi u Grčkoj
Kategorija:Putevi u Turskoj
Barbarići

**Barbarići** su naselje u općini Bugojno, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bugojno
Messier 11

**Messier 11** (također poznat kao **M11**, **NGC 6705** ili **Divlja patka**) je otvoreni skup u sazviježđu Štit.
Otkrio ga je Gottfried Kirch 1681. godine, a Charles Messier dodao ga je u katalog 30. maja 1764. godine.

## Literatura 
*  
*  
*  
  
## Vanjski linkovi 
### NGC 6705 
*  NGC 6705 na Aladin pregledaču
### NGC katalog 
*  Interaktivni NGC Online Katalog
*  Astronomska baza podataka SIMBAD
*  NGC katalog na Messier45.com 
*  NGC/IC projekt
*  NGC2000 na NASA sajtu 
*  NGC na *The Night Sky Atlas* sajtu

Kategorija:Messierov katalog
Kategorija:Štit (sazviježđe)
Kategorija:NGC objekti
Kategorija:Otvorena zvjezdana jata
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1681.
Evropski put E81

desno|150px
**Evropski put E81** je jedan od puteva međunarodne mreže E-puteva. Počinje u Bukureštu, Rumunija, a zavešava u Mukačevou, Ukrajina. Put je dug 623 km (389,4 millje).

Put prolazi kroz sljedeće gradove:'''

## Reference 
## Vanjski linkovi 

81
Kategorija:Putevi u Rumuniji
Kategorija:Putevi u Mađarskoj
Abra (višeznačnica)

* Abra, jedan od Pokémona
* Abrakadabra, poznate magične riječi
* Abra, Burkina Faso
* Abra, Obala Slonovače
* Abra, provincija na Filipinima
* Abra, rijeka na Filipinima
* El Abra, arheološko nalazište u Kolumbiji
* Abra, općina u Libanu
*ABRA, gen
* Douglas Abra (r. 1947), kanadski sudija
* Abra od Poitier-as (aka Saint Abra) (c.343–c.360), francuski svetac
* Abra Moore (r. 1969), irsko-američki pisac pjesama i pjevač
* Abra Prentice Wilkin (r. 1942), američki filantrop, član familije Rockefeller
Evropski put E80

desno|120px
[mini|desno|300px|Karta puta **E80** kroz [Portugal, Španiju, Francusku, Italiju, Hrvatsku, Crnu Goru, Srbiju, Bugarsku i Tursku.]]
**Evropski put E80** je jedan od puteva međunarodne mreže E-puteva. Počinje u Lisabonu, Portugal, a završava u Gürbulaku, Turska, na granici sa Iranom. 

Put prolazi kroz: Lisabon – Salamanca – Valladolid – Burgos – Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Toulouse – Nice – Genova – Rim – Pescara … Dubrovnik – Petrovac na moru - Podgorica - Priština – Niš - Sofija – Edirne - Istanbul – Izmit – Gerede – Merzifon – Erzurum – Gürbulak – Iran

Evropski put E80 se nastavlja na Azijski autoput 1.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
80
Kategorija:Putevi u Portugalu
Kategorija:Putevi u Španiji
Kategorija:Putevi u Francuskoj
Kategorija:Putevi u Italiji
Kategorija:Putevi u Hrvatskoj
Kategorija:Putevi u Crnoj Gori
Kategorija:Putevi u Srbiji
Kategorija:Putevi u Bugarskoj
Kategorija:Putevi u Turskoj
Franjo Arapović

**Franjo Arapović** (Slipčići, 2. juni 1965.) je bivši hrvatski košarkaš, reprezentativac hrvatske i jugoslavenske košarkaške reprezentacije.

Igrao je na položaju centra u vrijeme '80-ih i '90-ih. Bio je poznatim veseljakom na terenu, a gledalište je oduševljavao svojim pokušajima (i pogađanjima) trica.
Strijelac je slavnog koša kojim je Hrvatska preokrenula vodstvo SAD-a na OI 1992..

## Igračka karijera 
### Klupska karijera 
U karijeri je igrao za Cibonu, Split, Zrinjevac, italijanski Trapani, u Grčkoj i za Žalgiris iz Kaunasa.

### Reprezentativna karijera 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 

Kategorija:Hrvatski košarkaši
Kategorija:Jugoslavenski košarkaši
Kategorija:Košarkaši na Olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Jugoslavija)
Kategorija:Košarkaši na Olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Živi ljudi
Posljednji tango u Parizu

**Posljednji tango u Parizu** (izvorno: ''L'Ultimo Tango a Parigi*) jest francusko-italijanski erotski dramski film iz 1972. koji govori o jednom udovcu iz Amerike koji se našao u seksualnoj vezi s mladom Parižankom, koja se uskoro treba udati.

## Glavne uloge 
* Marlon Brando
* Maria Schneider 
* Jean-Pierre Léaud

## Scenarij 
Scenarij su napisali Bernardo Bertolucci, Franco Arcalli i Agnès Varda. Režiju potpisuje Bertolucci, a kinematografiju Vittorio Storaro. Varda je bazirala posljednje scene filma na osnovu smrti Jima Morrisona u Parizu, koja se dogodila godinu ranije. 

## Muzika 
Orkestarki džez *soundtrack* komponovao je Gato Barbieri.

## Nominacije i nagrade 
*Posljednji tango u Parizu'' nominovan je za Oscara u kategorijama za najbolju glavnu mušku ulogu (Brando) i režiju (Bertolucci).

## Kritika 
MPAA je film ocijenila kao izrazito nepodoban za mlađe od 18 odmah nakon premijere. Film je više puta prilagođavan mlađoj publici.

Film je prouzrokovao veliki skandal u Italiji zbog scene analnog seksa (i to uz upotrebu maslaca). Skandal je također uzrokovan zbog toga što je to bio prvi film u kojem su prikazane stidne dlačice.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1972.
Kategorija:Filmovi na engleskom jeziku
Kategorija:Filmovi na francuskom jeziku
Kategorija:Francuski filmovi
Kategorija:Francuski erotski filmovi
Kategorija:Francuski romantični dramski filmovi
Kategorija:Italijanski filmovi
Kategorija:Italijanski erotski filmovi
Kategorija:Italijanski romantični dramski filmovi
Kategorija:Erotski dramski filmovi
Kategorija:Erotski romantični filmovi
Kategorija:Filmovi u režiji Bernarda Bertoluccija
Kategorija:Filmovi s radnjom u Parizu
Kategorija:Filmovi snimljeni u Parizu
Kategorija:Filmovi o ubistvu
Kategorija:Filmovi o samoubistvu
Kategorija:Filmovi United Artistsa
Kategorija:Filmovi o silovanju
Falanga

mini|300px|Moderna rekonstrukcija grčkih hoplita koji formiraju falangu. U stvarnosti njihova oprema nije bila jednobrazna (sa izuzetkom Spartanaca) budući da je svaki vojnik sam obezbjeđivao opremu i ukrašavao je po volji

**Falanga** je vojna formacija koja je korištena u drevnoj Grčkoj. Sačinjavali su je gusto poredani hopliti u pravim redovima koji čine kvadrat. Hopliti su bili naoružani kopljem dugim 3 metra tako da su i hopliti iz četvrtog reda mogli učestvovati u borbi zajedno s prvim. Zaštićeni okruglim štitom od oko 1 metar u prečniku i bronzanom kacigom, sve to u savršeno uvježbanoj formaciji, falange su bile neprobojni živi zid i nepremostiva prepreka konjicama sa istoka. Kasnije taj vid borbe preuzimaju i Makedonci koji koriste duža koplja. Nedostatak ovog vida ratovanja je njegova relativo slaba pokretljivost, pa su Grci u sukobima sa rimskim legijama redovno gubili inicijativu na bojnom polju.

Falanga nestaje kao zastarjeli način da bi se u drugom obliku ponovo pojavila krajem 15. i početkom 16. vijeka, kad se pokazala potreba tako gustih redova pješaka protiv konjice onog doba, i traje oko sto godina, da bi napokon početkom 18. vijeka zauvijek otišla u historiju.

## Također pogledajte 
* Hopliti
* Legija

## Vanjski linkovi 
*Livius  stranica o ratovanju hoplita.
*Phalange na Lycurgus.org
*Rimske Maniple naspram Makedonskih falangi , Polybius, *The Histories* **18**(28–32)
*The Apamea Phalangarius

Kategorija:Antička Grčka
Kategorija:Vojska
Vlado Šola

**Vlado Šola** (Prisoje kod Tomislavgrada, 16. novembar 1968) hrvatski je rukometni golman, reprezentativac i trener.

Ponikao u Budućnosti iz Sesvetskog Kraljevca, kasnije igrao za Medveščak, a poslije u stranim klubovima. Šolini roditelji, Ile i Matija, doselili su se u Kraljevec iz bosanskohercegovačkog naselja Prisoja (između Tomislavgrada i Livna) početkom 1970-ih.

S reprezentacijom Hrvatske postao je prvak svijeta 2003. u Portugalu. Osvajač je zlatne medalje na Olimpijskim igrama 2004. u Atini.

## Karakteristike 
* Pozicija: golman
* Visina: 194 cm 
* Težina: 94 kg 

## Vanjski linkovi 
* *Oni pobjeđuju*: Vlado Šola, Al Jazeera Balkans, 24. 3. 2023.

Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Tomislavgrad
Kategorija:Hrvatski rukometaši
Kategorija:Hrvatski olimpijci u rukometu
Kategorija:Rukometaši RK Zagreb
Kategorija:Rukometaši na Olimpijskim igrama 2004.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Patrik Ćavar

**Patrik Ćavar** (Metković, 24. mart 1971.) je bivši reprezentativac Hrvatske u rukometu.

Karijeru je počeo u RK Metković u čiju je prvu ekipu ušao s 15 godina. Sa 17 godina prelazi u banjalučki Borac, gdje ostaje do 19. godine i prelaska u RK Zagreb. Nakon 7 godina u Zagrebu otišao je u Barcelonu u kojoj je proveo četiri godine. Poslije Barcelone igrao je četiri godine u Granollersu, zatim prelazi u RK Agram Medveščak gdje je igrao tek nekoliko mjeseci. Posljednjih godinu i po aktivne karijere igrao je za francuski Vernon.  Nastupao je za Reprezentaciju svijeta. U julu 2007. s navršenih 36 godina objavio je završetak igračke karijere.

## Trofeji
*5 puta najbolji igrač Hrvatske
*4 puta najbolji strijelac Hrvatske
*Jednom najbolji strijelac Jugoslavenske lige
*Jednom prvak Jugoslavije sa ekipom Zagreba
*2 puta klupski prvak Evrope sa ekipom Zagreba
*3 puta klupski prvak Evrope sa ekipom Barcelone
*7 puta prvak Hrvatske sa ekipom Zagreba
*7 puta osvajač Kupa Hrvatske sa ekipom Zagreba
*1998./1999. najbolji igrač stranac u Španiji
*3 puta osvajač Kupa kralja sa ekipom Barcelone
*3 puta prvak Španije sa ekipom Barcelone
*1996. Zlatna medalja na OI u Atlanti (najbolji strijelac Igara i u najboljoj sedmorci)
*1995. Srebrna medalja na SP na Islandu
*1993. Bronzana medalja na EP u Portugalu
*4 puta igrao za reprezentaciju svijeta

Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Metković
Kategorija:Hrvatski rukometaši
Kategorija:Jugoslavenski rukometaši
Cavar
Kategorija:Rukometaši na Olimpijskim igrama 1996.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Franjo Bučar"
Kategorija:Osvajači medalja na Olimpijskim igrama za Hrvatsku
Kategorija:Hrvatski olimpijci
Aerosol

[alt=photograph of heavy mist|mini|Sumaglica i [magla su aerosoli]]
[alt=Fly ash particles shown at 2,000 times magnification|mini|[Fotomikrografija|Mikrofotografija napravljena skenirajućim elektronskim mikroskopom (SEM): čestice letećeg pepela pri uvećanju od 2000x. Većina čestica u ovom aerosolu su gotovo sferne.]]
[desno|mini|300x300piksel|[Aerosol sprej dozator|Aerosol sprej]]
mini|Pregled velikih oblaka aerosola oko Zemlje (zeleno: dim, plavo: so, žuto: prašina, bijelo: sumporni)
Aerosoli su smješa tvrdih i lebdećih čestica, koja nastaje tokom disperzijskih procesa, kada se veće čestice rastavljaju na manje. To su koloidno raspršene čvrste ili tekuće čestice u plinu (ili atmosferi), kao magla ili dim. Kao aerosol, u obliku spreja, primjenjuju se neki insekticidi, dezodoransi, sredstva za bojenje, inhalaciju i drugo.

U prirodi te čestice potiču od vulkana, pješčanih oluja, šumskih i ostalih požara. Ljudske aktivnosti utiču na povećanje tih čestica najviše putem sagorijevanja fosilnih goriva.

Aerosol se djeli na prirodni (prašina, dim, pepeo, pelud) i antropogeni (saobraćaj i građevinarstvo).

Prisustvo ovih čestica u atmosferi utiče na klimu na Zemlji, rasipajući sunčeve zrake koje putuju prema Zemlji i odbijajući ih u Svemir, i na taj način doprinose hlađenju Zemlje . Ove čestice također indirektno utiču na atmosteru jer doprinose stvaranju oblaka i utiču na njihove osobine .

Procjenjuje se da prisustvo aerosol čestica u atmosferi izazvano ljudskom aktivnošću iznosi oko 10% od njihove ukupne količine .

U svakodnevnom govoru spominjanje aerosola može se odnositi na bocu aerosol spreja, odnosno na sam sadržaj te boce.

## Također pogledajte 
* Aerogel

## Vanjski linkovi 
*The American Association for Aerosol Research

## Reference 
Kategorija:Fizikalna hemija
Kategorija:Čvrsta tijela
Dragutin Šurbek

**Dragutin Šurbek** (8. august 1946 – 15. juli 2018) bio je jugoslavenski i hrvatski stonoteniser i trener.

Bio je višestruki svjetski i evropski prvak u parovima, te pojedinačni prvak Evrope. U svojoj karijeri osim spomenutih naslova prvaka osvojio je i veliki broj srebrnih i bronzanih medalja na velikim takmičenjima , gdje je u periodu od 20-tak godina, od sredine 1960-tih pa do sredine 1980-tih godina, posebno s partnerom iz reprezentacije Antunom Stipančićem ali i drugim igračima i igračicama dominirao evropskim i svjetskim stonim tenisom. Uspješan je bio i na klupskom planu gdje je također višestruki evropski prvak.

Dragutin Šurbek je danas poznati stonoteniski trener.

## Najvažniji rezultati 
### Svjetska prvenstva 
* 1969. Minhen
** 3. mjesto timski
* 1971. Nagoya
** 3. mjesto pojedinačno
** 3. timski
* 1973. Sarajevo
** 3. mjesto pojedinačno
** 3. mjesto parovi (Antun Stipančić)
* 1975. Kalkuta
** 2. mjesto timski
** 2. mjesto parovi (Antun Stipančić)
* 1977. Birmingham
** 3. mjesto parovi (Antun Stipančić)
* 1979. Pjongjang
** 1. mjesto parovi (Antun Stipančić)
* 1981. Novi Sad
** 3. mjesto pojedinačno
** 3. mjesto parovi (Antun Stipančić)
* 1983. Tokio
** 1. mjesto parovi (Zoran Kalinić)

### Evropska prvenstva 
* 1968 Lyon
** 1. mjesto pojedinačno
** 3. mjesto timski
* 1970. Moskva
** 1. mjesto parovi (Antun Stipančić)
** 2. mjesto timski
* 1972. Rotterdam
** 2. mjesto timski
* 1974 in Novi Sad
** 3. mjesto pojedinačno
** 3. mjesto parovi (Antun Stipančić)
** 3. mjesto timski
* 1976. Prag
** 1. mjesto timski
** 3. mjesto parovi (Antun Stipančić)
* 1978. Duisburg
** 3. mjesto parovi (Antun Stipančić)
* 1980. Bern
** 2. mjesto parovi (Antun Stipančić)
* 1982. Budimpešta
** 3. mjesto timski
** 1. mjesto parovi (Zoran Kalinić)
** 2. mjesto mješoviti parovi (Branka Batinić)
* 1984. Moskva
** 1. mjesto parovi (Zoran Kalinić)
** 3. mjesto mješoviti parovi (Branka Batinić)
* 1986. Prag
** 3. mjesto parovi (Zoran Kalinić)
** 3. mjesto mješoviti parovi (Branka Batinić)

### Evropa Top-12 
* 1971, 3. mjesto - Zadar
* 1972. 3. mjesto - Zagreb
* 1973. 2. mjesto - Böblingen
* 1974. 5. mjesto - Trolihättan
* 1975. 4. mjesto - Beč
* 1976. 1. mjesto - Lübeck
* 1977. 2. mjesto - Sarajevo
* 1978. 7. mjesto - Prag
* 1979. 1. mjesto - Kristianstad
* 1980. 8. mjesto - Minhen
* 1981. 3. mjesto - Miskolc
* 1984. 9. mjesto - Bratislava
* 1985. 7. mjesto - Barcelona

## Vanjski linkovi 
*Profil na stranici STK Industrogradnja

Kategorija:Hrvatski sportisti
Kategorija:Hrvatski stonoteniseri
Kategorija:Jugoslavenski sportisti
Kategorija:Jugoslavenski stonoteniseri
Kategorija:Hrvatski treneri
Kategorija:Rođeni 1946.
Kategorija:Umrli 2018.
Kategorija:Biografije, Zagreb