Tunika (biologija)

a. Ovo je poznato kao tunika.]]
**Tunika**, u biologiji, je sloj, omotač, ovojnica ili sličan pokrivač. Riječ je u engleski jezik došla iz neolatinskog jezika nauke i medicine. Njeno doslovno značenje je otprilike isto kao i riječ *tunika*, s kojom je srodna. U biologiji, jedno od njenih značenja je nekada bilo taksonomski naziv roda biljaka, ali nomenklatura je revidirana i te biljke su sada uključene u rod *Petrorhagia*.
U modernoj biologiji općenito, *tunica* se javlja kao tehnički ili anatomski termin uglavnom u botanici i zoologiji. Obično se odnosi na membranske strukture koje oblažu ili prekrivaju određene organe. U mnogim takvim kontekstima, *tunika* se koristi naizmjenično s 'tunica' prema preferenciji. Za organ ili organizam koji ima tuniku(e) može se reći da je *tunikat*, kao u slučaju *tunicatne bulbovice*. Ovaj pridjev *tunicate* ne treba miješati s imenicom *tunikat*, koja se odnosi na člana potkoljena *Tunicata*.

## Botanička i srodna upotreba
U botanici postoji nekoliko konteksta za ovaj termin.
*Kao opći, ali ne i sveobuhvatan, opisni termin u botaničkoj anatomiji, John Lindley je u 19. stoljeću definirao tuniku kao "bilo koju labavu membranoznu kožu koja nije formirana od epidermisa".
*Vršni meristem, posebno kod angiospermi, ima vanjski sloj ćelija koji se naziva tunika; njegova uloga u rastu i razvoju razlikuje se od uloge unutrašnjeg meristema, ili *korpusa*.
*Lukovice i podanci često imaju zaštitne vanjske omotače od mrtvog materijala. Posebno u oblastima kao što su hortikultura i taksonomski opis, za takve lukovice i lukovice se kaže da su "tunicate" - koji imaju tunike. Obično se takva tunika izvodi iz baza žrtvenih mrtvih listova, često katafila specijaliziranih za tu svrhu i umiru na mjestu. Takve tunike mogu biti nježne, krhke membrane poput onih oko lukovica luka, ali mnoge varijacije odražavaju širok raspon adaptacija kod različitih vrsta. Mnoge veće Amaryllidaceae, posebno na primjer vrste *Boophone*, akumuliraju debele slojeve materijala baze lista otpornog na truljenje oko svojih lukovica. Opet, lukovice vrsta iridaceous, kao što su neke *Watsonia* i veće vrste *Gladiolus*, akumuliraju debele, mrežaste, vlaknaste ili drvenaste odbrambene slojeve.
*Općenitije nego pri opisivanju ovojnica lukovica itd., svaki lisni omotač ili zaštitni braktej koji ostaje pričvršćen za biljku nakon što list odumre može se nazvati tunika ili tunika.

## Upotreba u anatomiji
Kao anatomska ili morfološka referenca u anatomiji i zoologiji, *tunica* ima niz primjena na membranske strukture u anatomiji, uključujući ljudsku anatomiju. Takve strukture su uglavnom omotači ili kapsule organa, ali mogu biti i obloge šupljina. U nekim slučajevima, kao što su zidovi makroskopskih krvnih sudova, slojevi tkivnih zidova, bilo unutrašnjih, srednjih ili vanjskih, nazivaju se *tunica* jedne ili druge vrste. Primjeri slijede, ali ni popis ni rasprave nisu iscrpni.
*U arterijama i venama, unutrašnji zid je *tunica intima*, vanjski zid je *tunica adventitia*, a odvojene su sa *tunica media*. Općenito, *tunica adventitia* ili jednostavno "adventitia" je najudaljenije vezivno tkivo, koje omotava bilo koji unutrašnji organ..
**Tunica albuginea* je opći termin za tuniku bjelkastog vezivnog tkiva. U ljudskoj anatomiji, općenito se primjenjuje u tri konteksta: vlaknasta ovojnica *corpora cavernosa penisa*, vlaknasta tunika testisa i tunika vezivnog tkiva oko jajnika.
**Tunica fibrosa oculi* je vlaknasta ovojnica očne jabučice, vanjski sloj koji uključuje i rožnjaču i bjeloočnicu. or to *tunica vasculosa testis*

## Reference
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Anatomija čovjeka