open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mačka (Franco Balkan)

"**Mačka**" je pjesma Franco Balkana i prvi je studijski singl sa albuma Superstar. Muziku i tekst potpisuje Franco Balkan, dok aranžman pjesme potpisuju Damir Bečić, Almir Ajanović i Peđa Hart. Pjesma je snimljena krajem 2018. u studiju Tempo Digital, dok su miks i mastering radili Damir Bečić i Almir Ajanović. Pjesma kroz tekst govori o djevojci visokog profila koju želi cijeli grad. Ona je zgodna, seksi, udata za bogatog muža i voli da koketira sa svima kada izađe u grad. Iako je svi žele, ona je nedodirljiva. Nosi skupu odjeću i putuje po egzotičnim destinacijama.

## Videospot 
Spot je radio Tempo Digital Video, Spot je sniman digitalnom filmskom kamerom u 4K rezoluciji na nekoliko lokacija u Bosni i Hercegovini.
* Franco Balkan – tekst
* Damir Bečić, Almir Ajanović, Peđa Hart – aranžman
* Damir Bečić – prateći vokali
* Damir Bečić, Peđa Hart – programiranje
* Damir Bečić, Almir Ajanović – miksing i mastering
* Studio Tempo – studio i produkcija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt Tempo Digital 

Kategorija:Pjesme Franco Balkana
Kategorija:Singlovi iz 2019.
Bibcode

***Bibcode*** jest identifikator koji se koristi u više astronomskih sistema podataka za specificiranje referenci. Bibcode je razvijen i koristi se u SIMBAD i NASA/IPAC ekstragalaktičkoj bazi podataka (NED). U današnje vrijeme on ima i širu primjenu, na primjer, u NASA astrofizičkom sistemu podataka. Kod ima fiksnu dužinu od 19 slova ili brojeva sa sledećim formatomgdje je YYYY četiri broja duga godina reference, a JJJJJ je kod koji označava gdje je reference objavljena. U slučaju članaka u žurnalima, VVVV je broj toma, M je indikator sekcije žurnala gdje je referenca objavljena (e.g., L je sekcija za pisama), PPPP je broj početne strane, i A je prvo slovo prezimena prvog autora. Tačke (.) se koriste za popunjavanje neiskorištenih polja, tako da dužina koda bude fiksna. Ispunjavanje se vrši sa desna u kodu publikacije, a sa lijeva za broj toma i strane.

## Primjeri 
## Također pogledajte 
* Digitalni identifikator objekta

## Reference 
Kategorija:Indeksiranje
Kategorija:Identifikatori
Kategorija:Elektronski dokumenti
JSTOR

**JSTOR** (skraćeno od ) jest online sistem za arhiviranje akademskih žurnala, osnovan 1995. On omogućuje institucijama članicama pretragu punog teksta digitalizovanih starijih izdanja za nekoliko stotina dobro poznatih žurnala, koja datiraju od 1665. u slučaju žurnala *Filozofske transakcije Kraljevskog društva*. Članstvo JSTOR-a ima preko 7.000 institucija u 159 zemalja.

JSTOR je originalno osnovala Andrew W. Mellon Foundation, ali je naknadno postao nezavisna, samoodržavajuća neprofitna organizacija sa sjedištima u New Yorku i Ann Arboru, Michigan. Januara 2009. JSTOR je spojen sa -{ITHAKA}-. Ta organizacija je neprofitna organizacija formirana 2003. u cilju pomaganja akademskoj zajednici da u potpunosti iskoristi brz napredak informacionih i mrežnih tehnologija."

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Akademsko izdavaštvo
Parapodija

**Parapodije** ili **parapode** (bosanski: **lažne nožice**) su dodaci ili izrasline koje su raspoređene u svakom segmentu tijela Annelida i Polychaeta, te u nekim kladusima  mehkušaca: Gastropoda i Opisthobranchia.

## Parapodije poliheta
U slučaju poliheta, svaka parapodija ima dva režnja: dorzalni *notopodij* i ventralni *neuropodij*. Svaki režanj je podržan od jednog ili više hitinskih skeletnih bodlji. Polipodne parapodije nose hete (čekinje) i obilno su opskrbljene cirkulacijskim žilama.
[thumb|center|500px| Anatomska shema [Polychaeta koja prikazuje detalje parapodije.]]
Parapodije polihete koriste za puzanje i plivanje, a njima manipuliraju kosi mišići koji počinju od ventralne srednje linije do parapodije svakog segmenta.
[thumb|center|300px|[Planktonska poliheta roda *Tomopteris* (Polychaeta:  Aciculata: Tomopteridae).]]

## Parapodije  Opisthobranchia 
Mesnata ispupčenja nekih gastropoda također se nazivaju parapodije.
Te parapodije su posebno dobro razvijene kos mehkušaca zvanih  morski leptiri (Thecosomata). Parapodije koriste i za plivanje nekih morskih zečeva (Aplysiomorpha). Pored toga služe za kretanje, parapodija se mogu koristiti i za disanje, obavljajući istu funkciju kao škrge kod životinja koje imaju takav sistem za disanje.
 thumb|right|250px|Morski leptir  

Među mehkušcima, kod gastropoda, paropodije imaju životinje ovih kladusa:
* Cephalaspidea
* Thecosomata: morski leptiri:
* Gymnosomata: mortski anđeli;
* Aplysiomorpha: morski zečevi.

## Također pogledajte
*Kretanje

## Reference 
## Vanjski linkovi
*http://www.fileserve.com/file/cc8MtJn

Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Morfologija životinja
Kategorija:Opisthobranchia
Kategorija:Polychaeta
Serena Williams

**Serena Jameka Williams** (rođena 26. septembra 1981) jest američka profesionalna teniserka i bivša **prvakinja** svijeta. Osvojila je 23 pojedinačna Grand Slam naslova, više od bilo kojeg muškarca ili žene u Otvorenoj eri. Ženska teniska asocijacija (WTA) je proglasila svjetskim brojem 1 u singlu u osam zasebnih prilika između 2002. i 2017. godine. Šesti je put držala rang 18 mjeseci zaredom, obarajući rekord koji je postavila Steffi Graf. Sveukupno, ona je 319 sedmica bila na prvom mjestu, što je postavlja na treće mjesto Otvorene Ere među igračicama iza Graf i Martine Navratilove . 
desno|mini| Sestre Williams na događaju Pam Shriver u Baltimoru, 1993. godine
mini| Serva na egzibiciji u novembru 2004. 
mini| Na Australian Openu 2009. godine 

## Reference 
Kategorija:ATP brojevi 1
Kategorija:Pobjednici Wimbledona
Kategorija:Pobjednici US Opena
Kategorija:Teniseri na Olimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Teniseri na Olimpijskim igrama 2012.
Kategorija:Teniseri na Olimpijskim igrama 2008.
Kategorija:Teniseri na Olimpijskim igrama 2000.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Pobjednici Roland Garrosa
Kategorija:Pobjednici Australian Opena
Kategorija:Rođeni 1981.
Limnognathia

***Limnognathia maerski*** je mikroskpske  Platyzoa, slatkovodne životinje, koje  su otkrivene u  toplimm izvorima na otoku Disko Island, Grenland,  1994. godine. Različito  su rangirane, kao  razred ili potkoljeno u kladusu  Gnathifera ili kao koljeno u natkoljenu  Gnathifera zvanom **Micrognathozoa**. Povezana je s rotiferama  i Gnathostomulidama, grupiranim kao Gnathifera. Sa prosječnom dužinom od jedne desetine milimetra, jedna je od najmanjih poznatih životinja.

*L. maerski* ima vrlo komplicirane vilice, s petnaest zasebnih elemenata. Dijelovi strukture čeljusti povezani su ligamentima i mišićima. Dijelovi vilice su vrlo mali,  od 4&nbsp;µm  do 14 μm. Dok jede, životinja može produžiti dio strukture vilice i izvan usta. Također proširuje veći deo strukture čeljusti i izvan usta kada uzima predmete koji nisu probavljivi. Njiova glavna hrana su bakterije, modrozelene alge i diatomeje.

*Limnognathia maerski* ima veliku gangliju ili 'mozak' u glavi i uparena nervna vlakna koja se šire ventralno (duž donje strane tijela) prema repu. Ukočene senzorne čekinje sačinjene su od jedne do tri cilije raštrkane po tijelu. Slične su onima koje se nalaze kod gnatostomulida, ali iz jedne ćelije u * L. maerski* mogu nastati do tri cilije, dok gnatostomulide nikada nemaju više od jedne po ćeliji.

Fleksibilne cilije raspoređene su u obliku čeone potkovice, na mjestima s bočnih strana glave i u dva reda na donjoj strani tijela. Čelna cilija stvara vodenu struju koja pomiče čestice hrane prema ustima. Druga cilija pomiče životinju.

Svi primjerci prikupljeni *Limnognathia maerski* imali su ženske spolne organe. Polažu dvija tipa jaja:  s tankim zidom koja se brzo izležu i jaja s debelim zidom za koje se vjeruje da su otporna na smrzavanje, pa su sposobna da prežive zimu do proljeća. Isti obrazac poznat je i kod rotatorija, gdje se jajašca s debelim zidom formiraju tek nakon što ih mužjak oplodnji. Najmlađi  prikupljeni primjerci *L. maerski*  mogu također imati i  muške spolne organe, pa se teoretizira da se životinje izlegu kao mužjaci, a zatim postaju ženke.

## Filogenija 
Kladogram: showing the relationships of *Limnognathia*:

## Također pogledajte
*Rotifera

## Reference
## Vanjski linkovi
*Comprehensive information on L. maerski 
*Science Now article on L. maerski

Kategorija:Mikroskopske životinje
Kategorija:Platyzoa
Kategorija:Beskičmenjaci
Kategorija:Taksonomija
Sofia Kenin

**Sofija Anna** **"Sonya"** **Kenin** (  SOH -nee-ə KEN -in; rođena 14. novembra 1998) jeste američka profesionalna teniserka.

Najmlađa je Amerikanka koja je osvojila Grand Slam žensku pojedinačnu titulu, nakon Serene Williams 2002. Kenin je 2019. proglašena za WTA najviše poboljšanu igračicu godine, čime je postala prva Amerikanka koja je osvojila nagradu također nakon Serene Williams 1999. Osvojila je ukupno četiri WTA naslova u singlu. Osvojila je i dvije titule WTA dubla, uključujući i 2019. China Open na Premier Mandatory nivou s Bethanie Mattek-Sands. 
mini|Kenin s trofejem nacionalnog prvenstva USTA Girls
lijevo|mini| Kenin na US Openu 2015

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1998.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Moskva
Kategorija:Pobjednici Australian Opena
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Rusije
Plácido Domingo

mini|desno|Plácido Domingo
**José Plácido Domingo Embil** KBE  (rođen 21. januara 1941.)  španski je operni pjevač, dirigent i umjetnički administrator. Snimio je preko stotinu kompletnih opera i dobro je poznat po svojoj svestranosti, redovno nastupajući na italijanskom, francuskom, njemačkom, španskom, engleskom i ruskom jeziku, u najprestižnijim svjetskim opernim kućama. Iako prvenstveno *lirico-spinto* tenor tokom većeg dijela karijere, posebno popularan za njegove uloge Cavaradossija u Tosci, Hoffmanna u *Hoffmannovim pričama* ''(Les contes d'Hoffmann)*, Don Joséa u Carmen i Canioa u *Pagliacci*, brzo se prebacio u dramatičnije uloge, postajući najcjenjeniji Otello svoje generacije.  Početkom 2010-ih, iz tenorskog repertoara prešao je u gotovo isključivo bariton dijelove, ponajviše u operi *Simon Boccanegra''. Igrao je 151 različitu ulogu.

### Bilješke 
## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1941.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Madrid
Kategorija:Španski operni pjevači
Kategorija:Španski dirigenti
Velika Kneževina Litvanija

**Velika Kneževina Litvanija** (bjeloruski: Вялікае Княства Літоўскае; litvanski: Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė; poljski: Wielkie Księstwo Litewskie; latinski: Magnus Ducatus Lituaniae) bila je srednjevjekovna multikulturalna država koja je tokom svoje najveće teritorijalne ekspanzije obuhvatala teritorije današnje Bjelorusije i dijelove Ukrajine, Latvije, Poljske i Rusije.

Ujedinjenje litvanskih plemena započelo je krajem 12. stoljeća kako bi otklonili prijetnju od Teutonskih i Livonskih vitezova. Mindaugas, prvi vladar Velike Kneževine Litvanije, proglašen je katoličkim kraljem Litvanije 1253. Nakon ubistva Mindaugasa, paganski kneževi su ponovo došli na litvanski tron. To se promijenilo kada je veliki vojvoda Jagelo potpisao Krevsku uniju 1386, donoseći dvije velike promjene u historiji Velike Kneževine Litvanije; prelazak na katoličanstvo i uspostavljanje dinastijske unije između Velike Kneževine Litvanije i Kraljevine Poljske. Vladavina Vitolda Velikog obilježila je i najveće teritorijalno širenje Velike Kneževine Litvanije i poraz Teutonskih vitezova u bici kod Grinvalda 1410. Ova pobjeda je označila uspon litvanskog plemstva. Nakon Vitoldove smrti, odnos Velike Kneževine Litvanije sa Kraljevinom Poljskom se znatno pogoršao jer su litvanski plemići, uključujući dinastiju Radvila, pokušali razbiti personalnu uniju sa Poljskom. Međutim, neuspješni ratovi sa Velikom Kneževinom Moskvom prisilili su personalnu uniju da ostane netaknuta.

Na kraju je Lublinska unija 1569. stvorila novu državu Poljsko-Litvansku Uniju. U novoj državi Velika Kneževina Litvanija zadržala je političku samostalnost, imajući odvojena ministarstva, zakone, vojsku i riznicu. Unija je raskinuta donošenjem novog ustava 3. maja 1791. stvaranjem jedne države Poljske, s jednim monarhom, jednim parlamentom i bez litvanske autonomije. Ubrzo nakon toga, unitarni karakter države potvrđen je usvajanjem Uzajamne garancije dviju nacija. Međutim, novoformiranu državu napala je Rusija 1792. i njenu teritoriju podijelila između Ruskog carstva, Kraljevine Pruske i Austrije 1795.

## Historija 
### Osnivanje države 
Prvi pismeni trag o Litvaniji nalazi se u Kvedlinburškom ljetopisu koji je napisan 1009. U njemu se govori o biskupu Bruni kojeg je ubila grupa pagana. Prema nekim pričama, Bruno je krstio litvanskog "kralja" Nethimera. Tokom 12. stoljeća slavenske hronike navode Litvaniju kao jedno od područja koje su napali Rusi. Paganski Litvanci u početku su bili malo pleme koje je nastanjivalo područje oko Polocke Kneževine, ali su ubrzo postali toliko jaki da su sami organizirali vlastite male pohode. U jednom trenutku između 1180. i 1183. situacija se počela mijenjati, pa su litvanci počeli organizirati vojne napade na slavenske provincije i Kneževinu Polock. Iznenadna iskra vojnih racija označila je konsolidaciju litvanskih zemalja u Aukštaitiji. 
alt=|lijevo|mini|Baltska plemena oko 1200.

Kategorija:Velika Kneževina Litvanija
Kategorija:Historija Poljske
Kategorija:Historija Litvanije
Kategorija:Historija Bjelorusije
Kategorija:Historija Latvije
Kategorija:Historija Rusije
Kategorija:Historija Ukrajine
Tempo Digital

**Tempo Digital** je bosanskohercegovačka izdavačka i medijska kuća.

## Historija 
Kompaniju je 2018. godine u Sarajevu (Bosna i Hercegovina) osnovao sarajevski muzičar, pjevač i producent, Almir Ajanović. Kao ideja nastala je početkom 2000. u formi samo produkcije i studija, a kasnije prelazi u izdavačku djelatnost, koja biva objedinjena 2018. u jednu matičnu kompaniju poznatiju danas kao Tempo Digital. Kompanija se pored muzičke produkcije, bavi i televizijskom produkcijom, distribucijom audio i video sadržaja, video produkcijom, te je i publisher za digitalne mreže i platforme YouTube, Facebook i Instagram.

### Partnerstvo sa Švedskom 
Za autore, izvođače, umjetnike i vlasnike bilo kojeg audio i video sadržaja Tempo Digital posredstvom svoje partnerske kompanije TP Digital iz Švedske nudi izdavanje i distribuciju muzičkih i drugih sadržaja na sve internetske platforme – Deezer, Spotify, Google Play.
* Dalal Midhat-Talakić 
* Dragana Mirković 
* Almir Ajanović 
* Deen 
* Dubioza kolektiv
* Franco Balkan 
* Duo X
* Muharem Serbezovski 
* Mugdim Avdić Henda 
* Isak Šabanović
* Amir Misirlić 
* Sonja Schmitz 
* Elli Retto
* Amra Halebić
* Enela Palavra
* Bez dileme

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačke diskografske kuće
Kategorija:Kompanije osnovane 2018.
Kategorija:Kompanije u Sarajevu
Kategorija:Muzika u Sarajevu
Retaria

**Retaria** je kladus jednoćelijskih morskih protista supergrupe Rhizaria. To su heterotrofi koje karakteriziraju  ameboidi, sa zamršenim skeletima i ljušturicama, koje se, kada uginu, odlažu na morsko dno, stvarajući tako mikrofosile. Sastoji se od tri grupe: 
*Acantharea, 
*Polycystinea (ove dvije poznate kao Radiolaria) i 
*Foraminifera.  Akantarea imaju skelet od celestita (stroncij-sulfat), dok je u policistinija skelet građen od čvrstih elemenata silicijevog opala. Foraminifera imaju perforirane ljušture i od karbonatnog materijala (kalcita ili rjeđe aragonita). Ameboidne ćelije emitiraju brojne projekcije protoplazmatskih nastavaka, koji u radiolarija tvore aksododija, kod foraminifers retikulopodije.

Datoteka:Sticholonche.png|Radiolarijska aksopodija
Datoteka:Ammonia_tepida.jpg|Retikulopodija kod foraminifera

## Kladogram 
Foraminifera i radiolarija dio su kladusa Retaria, koji zajedno sa Cercozoa čini supergrupu Rhizaria. Radiolaria su parafiletska grupaː 

## Reference 
## Vanjsi linkovi 
Kategorija:Rhizaria
Kategorija:Beskičmenjaci
Kategorija:Taksonomija
Corbansick

**Corbansick** je bila bosanskohercegovačka rapcore, nu metal muzička grupa iz Sarajeva. Njihova muzika uglavnom je sadržavala elemente Nu metala, alternativnog rocka i Hip hopa, uz prizvuke funk, jazz i stoner metal žanra.

## Historija 
### Prva postava (2002–2006) 
Grupa je osnovana 2002. i osnovali su je Goran Valka (klavijature) i Feđa Šehić (gitara). ali nedugo zatim, klavijaturusta i pjevač Goran Valka zauvijek napušta bend, a kao razlog tome navodi privatne razloge.

## Diskografija 
### Singlovi 
* "Fake ID" (2003)
* "Pissed Off" (2004)
* "Broken" (2005)

### Studijski albumi 
* *Another Nobody EP* (2007)
* *Shattered Skin* (2015)

## Članovi grupe 
* Ensar Bistrivoda – vokal (2006–2016)
* Feđa Šehić – gitara (2002–2015)
* Dino Osmić – bubnjevi (2007–2016)
* Muhamed Mulaosmanović – bas-gitara (2007–2016)

### Bivši članovi 
* Goran Valka – klavijature, vokal, samplovi (2002–2007)
* Igor Benić – vokal (2002–2006)
* Haris Kurspahić – bas-gitara (2003–2006)
* Stefan Pejović – bubnjevi (2003–2006)

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačke muzičke grupe
Kategorija:Muzičke grupe iz Sarajeva
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 2002.
Fight (Franco Balkan)

"**Fight**" je pjesma pjevača Franco Balkana i drugi je studijski singl sa albuma Superstar. Muziku i tekst potpisuje Franco Balkan, dok aranžman pjesme potpisuju Damir Bečić, Almir Ajanović i Peđa Hart. Pjesma je snimljena 2019. u studiju Tempo Digital, dok su miks i mastering radili Damir Bečić i Almir Ajanović. Pjesma je objavljena 1. jula 2019, a izdavač je Tempo Digital. Pjesma govori o klasičnoj "stalker" djevojci koja ga prati i pokušava ga osvojiti na način da se bori protiv svake žene u njegovom prisustvu. Zbog velike ljubavi koju osjeća prema njemu, u stanju je da sve uradi za njega.

## Videospot 
Spot za pjesmu "Fight" radio je Tempo Digital Video, a režirao ga je Adnan Avdić. Spot je sniman u Sarajevu, a radnja spota smještena je u bokserski ring u kojem se bore mlade, lijepe i zgodne djevojke, što ovaj spot čini veoma atraktivnim. Franco Balkan je izjavio da je veliku pomoć i podršku za snimanje spota "Fight" dobio od Edina Puhala, bosanskohercegovačkog prvaka u boksu teške kategorije.
* Damir Bečić, Almir Ajanović, Peđa Hart – aranžman
* Damir Bečić – prateći vokali
* Damir Bečić, Peđa Hart – programiranje
* Damir Bečić, Almir Ajanović – miksing i mastering
* Studio Tempo – studio i produkcija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt Tempo Digital 

Kategorija:Pjesme Franco Balkana
Kategorija:Singlovi iz 2019.
Dante (Franco Balkan)

"**Dante**" je pjesma pjevača Franco Balkana i treći je studijski singl sa albuma Superstar. Muziku i tekst potpisuje Franco Balkan, dok aranžman pjesme potpisuju Damir Bečić, Almir Ajanović i Peđa Hart. Pjesma je snimljena 2019. u studiju Tempo Digital, dok su miks i mastering radili Damir Bečić i Almir Ajanović. Pjesma je objavljena 5. oktobra 2019, a izdavač je Tempo Digital. Spot i pjesma "Dante" donose tematiku odnosa običnog muškarca i paklene žene, i analogije s *Božanstvenom komedijom*, aludirajući na Danteove krugove pakla, koji su mu poslužili kao inspiracija.

## Videospot 
Spot za pjesmu "Dante" radio je Tempo Digital Video, a režirao ga je Željko Cvijetinović. Spot sadrži mnoštvo mističnih, erotičnih i pomalo eksplicitnih scena, uz filmsku scenografiju. Spot je rangiran kao 17+, te nije namijenjen mlađoj publici, a tome je uveliko doprinijela mlada srbijanska plesačica i model, Ivana Stevanović, koja na nastupima uživo prati balkansku pjevačicu, Jelenu Karleušu.
* Damir Bečić, Almir Ajanović, Peđa Hart – aranžman
* Dalal Midhat – prateći vokali
* Damir Bečić, Adnan Pacoli, Peđa Hart – programiranje
* Damir Bečić, Almir Ajanović – miksing i mastering
* Studio Tempo – studio i produkcija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt Tempo Digital 

Kategorija:Pjesme Franco Balkana
Kategorija:Singlovi iz 2019.
Polycystinea

**Polycystinea**  je grupa protista  koja uključuje najćešće Radiolaria. Njihovi skeleti su od čvrstih elemenata od silicij-dioksidnog opala. Kod nekih vrsta ima oblik relativno jednostavnih šiljaka, dok kod drugih formira složenije mreže, poput koncentričnih sfera s radijalnim bodljama ili sekvenci konusnih odjeljaka. Mogu biti solitarni ili kolonijalni, u izuzetnim slučajevima sa promjerom i do  tri metra. Grupa uključuje ogromnu većinu fosilnih radiolarija.  Nihovi skeleti  su posebno brojni u morskim sedimentima su, što ih čini jednom od najčešćih grupa mikrofosila. Policistine su grupa radiolarija o čijim fosilima ima najviše podataka. Dosad je poznato 700-1000 živih vrsta. 

## Grupe 
Među policistinama postoje slijedeće grupe:
*Spumellaria: Mogu biti samotni ili kolonijalni. Središnja kapsula, koja je obično sferna, ima male kružne pore koje su ravnomjerno raspoređene po cijelom kapsularnom zidu. Neki članovi nemaju skelet, ali drugi ga imaju radijalno simetrične, to jest sferne ili iz njih izvedene, poput spirala, diskoida, triaksona, četverokuta, itd. Uobičajeno je da se skelet sastoji od nekoliko koncentričnih slojeva, povezanih radijalnim šipkama.
*Nassellaria:  Oni su samotni s ovalnom središnjom kapsulom ili nekoliko velikih pora, ali koncentriranih u jednom od polova. Skelet se, ako je prisutan, sastoji od nekoliko segmenata poredanih  prema osi (aksijalna simetrija), koji se obično nazivaju glava, grudni koš, trbuh i postabdomen.
*Collodaria: Uključuje solitarne i kolonijalne oblike. Možda im nekima nedostaje skelet ili, ako je prisutan, sastavljen je od jednostavnih ili razgranatih šiljaka raspršenih unutar vankapsulske ektoplazme.

;Izdvojeni rodovi:
* Spumellaria:  *Actinomma*, *Didymocyrtis*, *Euchitonia*, *Hexacontium*, *Hexalonche*, *Hexastylus*, *Octodendron*, *Plegmosphaera*, *Saturnalis*, *Spongaster*, *Spongosphaera*.
* Nassellaria:  *Artostrobus*, *Eucyrtidium*, *Lithomelissa*, *Pterocanium*, *Pterocorys*.
* Collodaria: *Acrosphaera*, *Collosphaera*, *Collozoum*, *Sphaerozoum*, *Rhaphidozoum*, *Siphonsphaera*, *Thalassicolla*.

## Galerija 
Ilustracije Ernsta Haeckela, *Kunstformen der Natur* (Prirodne umjetničke forme), 1904, Ekspedicija Challenger, 1873-1876.

slika:Haeckel Spumellaria.jpg|Spumellaria
slika:Haeckel Stephoidea.jpg|Nassellaria
slika:Haeckel Cyrtoidea.jpg|Nassellaria
slika:Haeckel Polycyttaria.jpg|Collodaria
slika:Radiolaria (Challenger) Plate 005.jpg|Collodaria

## Također pogledajte
*Radiolaria
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Página de Radiolaria del Museo de Paleontología de la Universidad de Berkeley
* Radiolaria.org
* Tree of Life: Polycystine Radiolarians 

Kategorija:Radiolaria
Kategorija:Taksonomija
Bicosoecida

**Bicosoecida** (po Međunarodnom kodeksu zoološkoj nomenklature) ili **Bicosoecales**/**Bicoecea** (ICBN)  je red Bikosea, mala grupa jednoćelijskih flagelata, uključenih među  Heterokonta.  Neformalno su poznati kao  **bikosoecide**.  Organizmi – ćelije  su slobodnoživeće, bez hloroplasta, a kod nekih rodova su zatvorene u loriku (kožasti omotač).

Naziv roda * Bicosoeca * opisao je  James-Clark 1866. Godine, izve den iz grčkih korijena (*bikos* =  vaza, posuda + *oekein* = naseljavati). Filološki poželjni spoj bio bi „Bicoeca“, kako ga je „ispravio“ Stein 1878. godine, a slijedila ga i većina kasnijih autora. Međutim, prema ICBN i ICZN, izvorni pravopis imena ne može se smatrati netočnim i mora se koristiti u izvornom obliku.
Prethodno se smatralo da je skupina povezana s Chrysophyceae.

Neki autori koriste vernakulskii termin "bicosoecid" (ili "bicoecid") u užem smislu, samo za *Bicosoeca*, primjenjujući 'bicoeceans' na *Bicosoeca* i srodne skupine poput *Cafeteria*.

Sa pojavom korištenja molekulskih filogenija za rješavanje odnosa mnogih eukariota, prvobitno opisivanje **bicosoecida** uveliko se proširilo i na ostale redove i rangove, koji su promijenili iz reda u razred.
## Klasifikacija
* Porodica Labromonadidae Cavalier-Smith 2006
** Rod *Labromonas* Cavalier-Smith 2006
* Porodica Bicosoecaceae Ritter von Stein 1878
** Rod *Poteriodendron* von Stein 1878
** Rod *Codomonas* Lackey 1939
** Rod *Hedraeophysa* Kent 1880
** Rod *Domatomonas* Lackey 1939
** Rod *Bicosoeca* Clark 1866
## Također pogledajte
## Reference
## Bibliografija
* Hibberd, D. J. (1986). Ultrastructure of the Chrysophyceae. Colorless forms. p. 29-30 In: *Chrysophytes: Aspects and Problems*. Kristiansen, J. and R.A. Andersen [Eds.]. Cambridge University Press, Cambridge.

## Vanjski  linkovi
* 

Kategorija:Bikosea
Kategorija:Heterokonta
Kategorija:Supergrupa SAR
Aristarh Solunski

[mini|Sveti apostol Aristarh, Makedonac iz [Soluna]]

**Aristarh Solunski** (Solun, ? - Rim, oko 67. godine) bio je jedan od Sedamdesetorice apostola i vladika u Apamiji Sirijskoj i Solunu. 

Po crkvenom predanju bio je jedan od onih učenika Isusa, koje je on još prije svoje smrti na krstu i vaskrsenja poslao da šire evanđelje (Lk. 10:1-24). Ubijen je u Rimu, zajedno sa apostolom Pavlom, za vrijeme Neronova gonjenja hrišćana. 

## Spominjanja Aristarha u Novom zavjetu 
U Novom zavjetu se Aristarh spominje pet puta u tri knjige (u Djelima apostolskim kao i  poslanicama apostola Pavla Kološanima (Kol. 4,10) i Filimonu (Flm. 1,24)) i to kao Makedonac, Solunjanin, Makedonac iz Soluna, saputnik, zatvorski drug i saradnik apostola Pavla. U Djelima apostolskim (petoj knjizi Novog zavjeta) je opisano da je apostol Pavle u Efesu imao problem zbog širenja hrišćanstva zbog jakog kulta bognje Artemide i što je Dimitrije zlatar smatrao da će izgubiti posao, pravljenje malih srebrnih Artemidinih hramova, ako Pavlova vjera nadvlada. *I sav grad napuni se meteža, i navališe jednodušno na pozorište i uhvatiše Makedonce Gaja i Aristarha, saputnike Pavlove.* (Dap. 19,29). Iz Efesa Pavle odlazi u Makedoniju (Dap. 20,1), a zatim u Grčku (Dap. 20,2). U Grčkoj je ostao tri mjeseca, ali zbog zavjere Jevreja kada je htio otputovati u Siriju, on namisli da se vrati preko Makedonije. *I pođe s njim do Azije Sosipatar Pirov iz Verije i Solunjani Aristarh i Sekund...* (Dap. 20:3-4.). Kada su apostola Pavla kao optuženika sprovodili u Rim na suđenje, plovili su lađom adramitskom, s njim je bio *Aristarh, Makedonac iz Soluna.* (Dap. 27,2).  Četrnaestog dana su plovili po Adriji (Dap. 27,27). Taj naziv tada nije bio samo za Jadransko more nego i za Jonsko i središnji dio Sredozemnog mora, između Sicilije i Krita.  U poslanici Kološanima piše: *Pozdravlja vas Aristarh, moj zatvorski drug...* (Kol. 4,10), a u poslanici Filimonu: *Marko, Aristarh, Dimas, Luka, saradnici moji.* (Flm. 1,24).

## Proslavljanje 
Pravoslavna crkva slavi svetog Aristarha tri dana u godini: 4. januara (sa svih sedeamdeset manjih apostola), 15. aprila (sa malim apostolima Pudom i Trofimom) i 27. septembra (sa malim apostolima Markom i Tinonom).   U pravoslavnim crkvama koje koriste julijanski kalendar (ruska, srpska...) sveti Aristarh se ovih datuma slavi po julijanskom kalendaru, a u pravoslavnim crkvama koje su prešle na gregorijanski kalendar, istih datuma se slavi ovaj apostol, ali po gregorijanskom kalnedaru. Rimokatolička crkva ga slavi 14. aprila.

## Reference 
Kategorija:Kršćanski sveci
Kategorija:Kršćanstvo
Developayella

***Developayella***  je  rod dvobičastih morskih planktonskih protista grupe Heterokonta, srodnih sa pseudogljivama. Oba biča su  heterokontno karakteristična, umetnuta u prednju  polovinu, da stvaraju struje za pribavljanje hrane i imaju pokrete koji podsjećaju na baletni korak *développé*.

## Također pogledajte
*Heterokonta

## Reference 
## Vanjski linkovi
 Kategorija:Heterokonta
Kategorija:Taksonomija
Sticholonchea

***Sticholonche***  je  monotipski rod Radiolaria sa jedinom vrstom, ***Sticholonche zanclea***, nađenom u otvorenim okeanima na dubinama oko  99–510 metara.  Obično se smatra heliozoom, u sopstvenom redu, zvanom Taxopodida. Međutim, klasifikovan je i kao neobična radiolarija, što je dobilo podršku genetičkih studija, koje ga postavljaju blizu Acantharea.

*Sticholonche* je obićno duga oko 200 μm, iako se to znatno razlikuje jer  imaju dvostrano simetričan oblik, nešto spljošteni i prošireni na prednjoj strani. Aksopodije su raspoređene u različite redove, od kojih je  šest u dorzalnom žlijebu i kruti su, a ostali su pokretni. Koriste se prije svega za plutanje, a ne za hranjenje. Također imaju četrnaest skupina istaknutih bodlji  i mnogo manjih bodljica ( spikula), iako ne postoji središnja kapsula kao u pravih radiolarija.

## Također pogledajte
*Radiolaria
## Reference
## Dopunska literatura 
*

## Vanjski linkovi
Kategorija:Radiolaria
Kategorija:Supergrupa SAR
Kategorija:Taksonomija
Vražegrmci

**Vražegrmci** su bili ogranak plemena Bjelopavlića u historijskoj oblasti Brda, na tlu današnje Crne Gore.

Kao pleme ih spominje patrijarh srpski Maksim Skopljanac u pismu od 5.10.1667. u kojem potvrđuje zemlje koje je sveti Vasilije Ostroški kupio za manastir Ostrog.  Staru Crnu Goru i Brda je dijelila rijeka Zeta i karavanski put Skadar - Spuž - Nikšić - Foča. Turci su to buntovno pleme, koje bi ih često napadalo, zvali Vražji grmen i tako su se prozvali Vražegrmci. Pleme se nalazilo na lijevoj obali rijeke Zete, a Lazar Tomanović je 1884. godine zapisao da seljani tog pemena imaju u govoru čisti hercegovački akcent.  Tomanović je 1884. godine u manastiru Ostrogu čitao originalno pismo iz 1667. godine i pripisuje ga patrijarhu Gavrilu. Patrijarh u pismu zaklinje vražegrmačkog kneza da poštuje svojinu neke zemlje koju je sveti Vasilije kupio za manastir Ostrog, posvećen Vavedenju. 

## Reference 
## Literatura 
* 

Kategorija:Brđanska plemena
Kategorija:Historija Crne Gore
Jezero Peter Pond

**Jezero Peter Pond** je ledničko jezero u kanadskoj provinciji Saskatchewan. Smješteno je u sjeverozapadnom Saskatchewanu, u tajgi, na području Kanadskog štita.

## Naziv jezera 
Jezero je zbog svog oblika bilo podijeljeno na dva jezera, Veliko i Malo jezero bizona. Godine 1931. je preimenovano u čast Peteru Pondu, kartografu i trgovcu krznom koji je opisao jezero i područja oko njega.

## Fauna 
Vrste riba koje žive u jezeru: smuđ, grgeč, štuka, zlatovčica, ozimica, manjić i mnoge druge.

## Zanimljivosti 
Godine 1959. se dogodila nesreća kada se u jezero srušio helikopter pri čemu je dvoje ljudi poginulo. 60 godina kasnije, 2019. pronađena je helikopterska olupina kao i zaručnički prsten jednog od poginulih.

## Reference 
Kategorija:Jezera u Saskatchewanu
Echiura

**Echiura**  (grč. *echinos* = bodlja + *ourá*  = rep) su podrazred  Annelida, razreda Polychaeta. Ranije su klasificirani kao neovisno koljeno, ali molekulskee analize ih pokazuju kao skupinu koja potječe od prstenastih glista. Duge su između 3 i 25&nbsp;cm. Morski su organizmi, koji  žive u pukotinama stijena sa pijeskom, blatom ili kamenjem. Poznato ih je oko 150  vrsta; najstariji fosil ehiuroida datira iz gornjeg karbona
thumb|Anatomija ehiurida
[thumb|[Larve ehiurida]]

## Obilježja 
Echiura se razlikuju po (ponekad hipertrofiranom) obliku  tijela. Usta u ventralnom položaju. Nedostaje im segmentacija. Unutar trepljaste cijevi, cilije su postavljene tako da polače hranu do usta. Tijelo je sa svilenastim zavojima sličnim onima na školjkama. Digestivna cijev je duža od tijela, savijena u namotajima. Imaju ekskretorne rektalne žlijezde. Nervni sistem je sa okojednjakim prstemom. Seksualni proizvodi se gomilaju na biralištima gdje sazrevaju i gdje preko  gonopore izlaze napolje. Cirkulacijski  sistem ima  dorzalni i ventralni sud, a izmjena plinova odvija se u cijevi.

Na tijelu se, izvana uočavaju: 
1 – Zaštitna kutikula, 
2 – Epiderma 
3 – Dva mišićna sloja. 
4 – Celomska šupljina, odijeljena mezenterom u ravnini simetrije.

## Razvoj 
Razvoj je preko larve trohofora sa dva metatroka. Imaju jedan oblik  mezodermne metamerizacije koja nestaje kada postane odrasla jedinka. Cijev nastaje nakon pojačanog rasta episfere.

## Taksonomija 
Ehiuroidi su tradicionalno tretirani kao neovisno koljeno, s obzirom na njihove anatomske osobine. Međutim, danas se smatraju grupom anelidima, uprkos nedostatku segmentacije tijela u odraslom stanju; Filogenetske analize zasnovane na sekvenciranju DNK postavljaju ehiuroide unutar annelida.

## Galerija

Datoteka:Bon%C3%A9lie_%28Bonellia_viridis%29_PC301461.JPG | *Bonellia viridis*
Datoteka:Thalassema thalassemum 4110.jpg|*Thalassema*

## Reference
## Vanjski linkovi
* Foto

Echiura
Kategorija:Beskičmenjaci
Kategorija:Taksonomija
Luis Amado-Blanco

**Luis Amado Blanco** bio je kubanski intelektualac, književnik, pjesnik, političar, kritičar i novinar rođen 4. aprila 1903. godine u španskom gradu Praviji (današnja Asturija).

## Biografija 
Porodica Blanco se preselila iz Luisovog rodnog grada u Aviles kada je on imao 2 mjeseca. U Avilesu je proveo djetinjstvo i mladost, završio osnovnu i srednju školu. Tamo je započeo svoj književni put u lokalnim publikacijama. Svoj novinarski poziv je takođe započeo u asturijskim novinama i časopisima poput La Voz de Avilés i El Progreso de Asturias.

U Madridu je započeo suradnju sa časopisima La Gaceta Literaria, Diario de Madrid i Revista de Occidente.

Oženio je Isabel Fernández 1930. godine s kojom 1936. dobija sina Raúla, te godinu kasnije drugog sina Germána. Stvorio je porodicu s intenzivnim i višestrukim kulturnim, društvenim i političkim interesima.

Godine 1934. je poslan na Kubu kao dopisnik El Heraldo de Madrid da izvještava o situaciji u državi nakon pada Machadove diktature.

Godine 1935. u Madridu je diplomirao stomatologiju. Sljedeće godine se zbog početka Španskog građanskog rata sa porodicom seli na Kubu gdje dobija kubansko državljanstvo.

Od svog dolaska je bio povezan sa španskim institucijama i odbranom Republike. Između ostalog, postao je predsjednik Sektora za kulturu španske republikanske ljevice Havane.

Godine 1938. odbranio je svoju titulu stomatologa na Univerzitetu u Havani.

S druge strane, aktivno se uključio u kulturni život na višestruk način. Na polju književnosti se isticao kao pripovjedač, pjesnik i esejist. U pozorištu je bio autor, režiser i kritičar. U novinarstvu je obrađivao hroniku i kritiku. Održao je brojne konferencije.

Godine 1950. je izabran za predsjednika Udruženja pozorišnih i kinematografskih urednika. Za svoj novinarski rad nagrađen je važnim nagradama tadašnje kubanske štampe.

Povezao se s kubanskim pozorištem. Svojim aktivnostima na Akademiji dramskih umjetnosti doprinio je njegovom razvoju.

Kao pisac objavio je mnoge pripovjetke i poeme. 

Nakon kubanske revolucije bio je šef odjeljenja za pozorište, muziku i balet, Generalne direkcije za kulturu Ministarstva obrazovanja i paralelno je predavao kao profesor španskog jezika i španske i hispanoameričke literature na Profesionalnoj školi novinarstva Manuel Marquez Sterling.

Godine 1961. je kao ambasador proveo 6 mjeseci u Portugalu, a godinu kasnije je imenovan i za UNESCO-ovog ambasadora. Ubrzo nakon toga je radio i kao ambasador Kube u Vatikanu.

Umro je 9. marta 1975. u Rimu, a njegovi posmrtni ostaci su prebačeni na Kubu.

## Objavljeni radovi d0 1975. 
* Sjever (1928), zbirka pjesama
* Osam dana u Lenjingradu (1932), putopis
* Očajna pjesma (1937)
* Klaristička pjesma (1942)
* Narativna knjiga (1955)
* Buntovni grad (1967), njegov najpoznatiji roman.

## Nagrade 
* Nagrada Talia za režiju predstave "La dama de Alba"
* Nagrada Hernandez Cata
* Novinarska nagrada Juan Gualberto Gomez (2 puta)

Kategorija:Rođeni 1903.
Kategorija:Umrli 1975.
Kategorija:Kubanski pjesnici
Kategorija:Kubanski političari
Kategorija:Kubanski novinari
Kategorija:Kubanski ambasadori
Placidozoa

**Placidozoa** je  definirana grupa  nefotosintetske loze Heterokonta.

## Filogenija
## Taksonomija
Infrakoljeno  **Placidozoa** Cavalier-Smith 2013
* Razred Placididea Moriya, Nakayama & Inouye 2002
** Red Placidida Moriya, Nakayama & Inouye 2002 [Placidae Cavalier-Smith 2006]
*** Porodica Placidiaceae Moriya, Nakayama & Inouye 2002
**** Rod *Pendulomonas* Tong 1997
**** Rod *Placidia* Moriya, Nakayama & Inouye 2002
**** Rod *Wobblia* Moriya, Nakayama & Inouye 2000
**** Rod *Allegra* Rybarski et al. 2015
* Razred Nanomonadea Cavalier-Smith 2013
** Red Uniciliatida Cavalier-Smith 2013
*** Porodica Solenicolidae Cavalier- Smith 2013
**** Rod *Solenicola* Pavillard 1916
*** Porodica Incisomonadidae Cavalier-Smith & Scoble 2013
**** Rod *Incisomonas* Scoble & Cavalier-Smith 2013
* Razred Opalomonadea Cavalier-Smith 2013
** Rod *Barthelona* Bernard, Simpson & Patterson 2000
** Rod *Quasibodo* Bernard, Simpson & Patterson 2000
* Opalinata Wenyon 1926 emend. Cavalier-Smith 1996 stat. n. 2006
** Razred Blastocystea Zierdt et al. 1967 [Blastocysta Zierdt 1978; Blastocystina Zierdt 1978]
*** Red Blastocystida Zierdt 1978
**** Porodica Blastocystidae Jiang & He 1988 non Jaekel 1918
***** Rod *Blastocystis* Alexeev 1911 non Jaekel 1918
** Razred Opalinea Wenyon 1926 stat. n. Cavalier-Smith 1993 emend. Cavalier-Smith 2013 
*** Red Proteromonadida Grassé 1952 emend. Cavalier-Smith 1993 [Proteromonadea Caval.-Sm. 1997]
**** Porodica Proteromonadidae Grassé 1952
***** Rod *Proteromonas* Kunstler 1883 [*Prowazekella* Alexeieff 1912] 
*** Red Opalinida Poche 1913 stat. n. Hall 1953 emend. Cavalier-Smith
**** Porodica Karotomorphidae Travis 1934 [Karotomorphida Cavalier-Smith 1993]
***** Rod *Karotomorpha* Travis 1934 [*Tetramastix* Alexeieff 1916 non Zacharias 1898] 
**** Porodica Opalinidae Claus 1874 
***** Rod *Bezzenbergia* Earl 1973
***** Rod *Hegneriella* Earl 1971
***** Rod *Cepedea* Metcalf 1920
***** Rod *Opalina* Purkinje & Valentin 1835
***** Rod *Protozelleriella* Delvinquier, Markus & Passmore 1991
***** Rod *Zelleriella* Metcalf 1920
***** Rod *Protoopalina* Metcalf 1918

## Reference
## Vanjski  linkovi

Kategorija: Supergrupa SAR
Kategorija: Taksonomija
Larry Tesler

**Lawrence Gordon Tesler** (24. april 1945 – 17. februar 2020) bio je američki računarski naučnik koji je radio na polju interakcije između čovjeka i računara. Tesler je radio za Xerox PARC, Apple, Amazon i Yahoo!

## Biografija 
Dok radio u PARC-u, Tesler je radio na Smalltalku (prvi dinamično objektno orijentirani programski jezik) i Gypsyu (prvi procesor teksta s grafičkim korisničkim interfejsom za Xerox Alto). Tesler je zajedno sa kolegom Timom Mottom razvio ideju o funkciji kopiranja i lijepljenja sadržaja (copy i paste). Dok je bio Appleu radio je na proizvodima Apple Lisa i Apple Newton, i pomogao razviti Object Pascal.

Dok su radili na Gypsy-u, Tesler i njegov kolega Tim Mott počeli su pisati ideje predviđajući budućnost korištenja računara, s obzirom na trend sve češćeg prebacivanja na grafička korisnička sučelja s ikonama koje predstavljaju dokumente. Tu je stovrena ideja funckije kopiranja i lijepljenja, koja je danas osnovna funkcija u računarstvu.

Bio je veliki pristalica jednostavnog korištenja interfejsa za korisnike dok je radio u PARC-u. Tako je vezan i za porijeklo fraze "*šta vidiš je šta dobiješ*".

Tesler je bio prisutan prilikom posjeta Stevea Jobsa PARC-u krajem 1979, par godina nakon što je Jobs osnovao Apple Computer. Tesler je demonstrirao Jobsu Xerox Alto, prvi računarski sistem sa grafičkim korisničkim interfejsom (GUI). Kako je Alto bio samo sporedni projekt u Xeroxu, njegov razvoj nikada nije ozbiljno shvaćen. Jobs vidio ogroman potencijal i ubrzo pokrenuo Appleov Lisa projekat koji je sadržavao dosta sličan interfejs, koji će kasnije prerasti u prvi Apple Macintosh.

Tesler je bio jedan od nekoliko zaposlenika Xerox PARC-a koji su napustili kompaniju 1980. godine da bi se pridružili Apple Computeru. Bio je na različitim pozicijama, uključujući mjesto potpredsjednika AppleNet-a, potpredsjednika Grupe za napredne tehnologije i glavnog naučnika.

Tesler je umro 17. februara 2020.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Lični sajt   
* Publikacije Larryja Teslera sa sajta *Interaction-Design.org*
* Muzej historije računara, Teslerov interni usmeni intervju

Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Umrli 2020.
Kategorija:Biografije, New York
Kategorija:Američki računarski naučnici
Hyphochytriomycetes

**Hyphochytride**  su eukariotski organizmi u  grupi Stramenopiles (Heterokonta).
 
## Karakteristike 
Hyphochytride, na zoosporama  imaju prednje  kljovaste bičeve  Takođe imaju vegetativni sistem u obliku rizoida ili hifa (otuda prefiks „hifo-“).

## Klasifikacija 
Ova skupina može se  staviti alternativno na razinu tipa, razreda, podrazreda ili reda, kada se nazivaju Hyphochytriomycota, Hyphochytriomycetes (ili Hyphochytrea), Hyphochytriomycetidae (ili Hyphochytridae) i Hyphochytriales. Također se ponekad koriste i inačice Hyphochytri*di*omycota i Hyphochytri*di*omycetes, vjerojatno po analogiji s Chytridiomycetes ili zbog održavanja tipografske greške. Međutim, korijen  je hiphotriri- (od *Hyphochytrium*), a ne Hyphochytridi- (od' 'Chytridium*.

U prošlosti,  razredi  Hyphochytridiomycetes, Oomycetes i Chytridiomycetes grupirani su  u sada već zastarjeli takson Mastigomycotina kao gljive sa bičastim sporama ili gametima. Sada se Chitridiomycetes još uvijek smatraju pravim gljivama, ali su se ostale dvije podskupine svrstane u carstvo Protista, ili u skupinu Stramenopiles.
Hifohitriomicete  su usko povezani sa Oomycetes.
Red Hyphochytriales Bessey 1950 ex Sparrow 1960
* Porodica Hyphochytriaceae Fischer 1892
** Rod *Canteriomyces* Sparrow 1960
** Rod *Cystochytrium* Ivimey Cook 1932
** Rod *Hyphochytrium* Zopf 1884 [*Hyphophagus* Minden 1911]
* Porodica Rhizidiomycetaceae Karling ex Kirk, Cannon & David 2001
** Rod *Latrostium* Zopf 1894
** Rod *Reessia* Fisch 1883
** Rod *Rhizidiomyces* Zopf 1884 [*Rhizidiomycopsis* Sparrow 1960]

## Diverzitet
Ovo je relativno mala grupa, sastavljena od oko 16 poznatih vrsta, što dijelom može biti posljedica metoda uzorkovanja I kriterija naučnika.
## Također pogledajte
**Hyphochytrium*
*Zoospora

## Reference
## Bibliografija
*C.J. Alexopolous, Charles W. Mims, M. Blackwell et al., *Introductory Mycology*, 4th ed. John Wiley and Sons, Hoboken NJ, 2004.  .
*

## Vanjski linkovi
*"Introduction to the Fungi". University of Hawai‘i at Mānoa Botany Department 
*"Hyphochytriomycota". *Index Fungorum''.

Kategorija:Heterokonta
Kategorija:Pseudofungi
Kategorija:Taksonomija
Reggaeton

**Reggaeton** () vrsta je *dance* muzike, koja je postala vrlo popularna u Latinskoj Americi početkom 90-ih godina 20. vijeka.

## Nastanak 
Početkom 21. vijeka, reggaeton se širi i na prostore Sjeverne Amerike, Evrope, Azije i Australije. To je kombinacija muzike s Jamajke (reggae i dance hall), kao i bomba i plena ritmova Latinske Amerike i hip-hopa Sjeverne Amerike. Rap, sastavni dio reggaetona, uglavnom je na španskom jeziku. Reggaeton je popularan kod mladih iz španskog govornog područja, a prvobitnu popularnost stekao je na Portoriku i u Panami. Kao rezultat velikog broja imigranata iz španskog govornog područja, reggaeton je polako ušao u muzičku kulturu SAD-a i cijelog svijeta.

### Razvoj 
Reggaeton je skup mnogih različitih muzičkih žanrova i ritmova koji potiču s Kariba, iz Latinske i Sjeverne Amerike. Same pjesme i riječi su vrlo bliske pjesmama hip-hop autora. Kao i hip-hop, reggaeton nije prošao bez većih i manjih kontroverzi i kritika. Jedna od kritika je da reggaeton promovira seksualnu eksploataciju žena. Ljubitelji ove muzike tvrde da su kritike neosnovane, jer za razliku od hip-hop kulture iz SAD-a, nema tekstova o nasilju ni psovki. Žanr dobija najveću popularnost objavom pjesme "Despacito", koju pjevaju Luis Fonsi i Daddy Yankee, a koja na YouTubeu broji nekoliko milijardi pregleda.

## Poznati umjetnici 
Trenutno najveći umjetnici i pjevači iz reggaeton muzike su Luis Fonsi, Daddy Yankee, Maluma, J Balvin, Nicky Jam, Ozuna, Pitbull, Sean Paul i Becky G.

### Balkanski pjevači 
Na balkanskom području reggaeton muziku kombiniraju mnogi pjevači i autori:
* Severina
* Elitni odredi
* Relja Popović
* Coby
* Corona
* Rimsky
* Maja Šuput
* Rasta
* Petra Kovačević
* Hurricane
* Nives Celzius
* Gazda Paja
* Franco Balkan

## Reference 
Kategorija:Muzički žanrovi
Ibn Tulunova džamija

**Ibn Tulunova džamija** (), je najstarija džamija u Kairu koja je preživjela u svom prvobitnom obliku a također je i najveća džamija što se tiče površine. Izgrađena je oko otvorenog dvorišta kvadratne osnove koje omogućava dobru osvjetljenost džamije prirodnom svjetlošću. Odlikuje se samarskim stilom a ukrašena je rezbarenim drvetom i štuko reljefima. Popularna je turistička destinacija grada Kaira. Gradnja je finansirao Ahmed ibn Tulun, abasidski namjesnik tadašnjeg Egipta i nazvana je njemu u čast. 

## Izgradnja 
thumb|left|Pogled iz zraka na Ibn Tulumovu džamiju
Izgradnju džamije naručio je Ahmed ibn Tulun, abasidski guverner Egipta turkijskog porijekla koji je bio namjesnik Egipta u periodu od 868. do 884. i tokom kojeg je ovo područje bilo *de facto* nezavisno. Historičar Al-Makrizi kao početak gradnje džamije navodi 876. godinu a originalna ploča s natpisom džamije identificira datum njenog zaršetka 265. godinu po hidžri odnosno 878/879. godinu.

Džamija je izgrađena na malom brdu nazvanom Gebel Jaškur, *Brdo zahvalnosti*. Jedna lokalna legenda kaže da je upravo ovdje pristala Nuhova lađa nakon potopa a ne na planini Ararat. Džamija je korištena u više svrha. Jedna takva namjena bila je korištena kao odmaralište za hadžije koji su sa područja Sjeverne Afrike išli u Meku na obavljanje hadža tokom 12. svijeka.

Ova velika džamija trebala je biti centar glavnog grada Ibn Tuluna, al-Qata'ija, koji je služio kao središte uprave tokom Tulunidske dinastije. Prvobitno se džamija naslanjala na palaču Ibn Tuluna, a vrata pored minbera omogućavala su mu direktan ulazak u džamiju. Al-Qata'i je porušen tokom ranog perioda 10. vijeka a džamija je jedina preživjela građevina tog lokaliteta.

Džamija je izgrađena u samarskom stilu uobičajenom sa abasidsku arhitekturu. Izgrađena je oko dvorišta, s natkrivenim prostorom na svake od četiri vanjske strane, od kojih je najveći onaj u pravcu kible tj. u pravcu Mekke. Izvorna džamija imala je fontanu u sredini a koju je prekrivala pozlaćena kupolu oslonjena na deset mramornih stubova s 16 mramornih stubova i mramornim pločnikom okolo. Ispod kupole nalazio se veliki bazen od mramora. Karakteristični sebilj s visokom kupolom džamiji je dodao memlučki sultan Lajin krajem 13. vijeka. 

### Unutrašnjost 
thumb|Unutrašnji plafon Ibn Tulunove džamije izgrađen je od drveta egipatske smokve
Unutrašnji lučni prozori doprinose boljoj osvjetljenosti džamije. U svakom šiljastom luku postavljen je prozor koji je oblikovan geometrijskim dizajnom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Ibn Tulunova džamija na archnet-u

Kategorija:Abasidska arhitektura
Kategorija:Džamije u Egiptu
Kategorija:Džamije u Kairu
Kategorija:Islamska arhitektura
Kategorija:Tulunidska dinastija