Banjalučki okrug

**Banjalučki okrug** () bio je niža bosanskohercegovačka administrativna jedinica u Austro-Ugarskoj, Državi Srba, Hrvata i Slovenaca i kasnije Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Prvi puta osnovan je nakon austougarske okupacije Bosne i Hercegovine 1878, na području dotadašnjeg Banjalučkog sandžaka, a ukinut 25. februara 1924, kada su osnovane oblasti Kraljevine SHS, odnosno Vrbaska oblast.

Godine 1895. okrug se prostirao na 9.044&nbsp;km² na kojem je živjelo 329.499 stanovnika. Brojem stanovnika najviše su se tada isticali Bosanska Gradiška s 4.226 stanovnika, Prijedor s 4.681, Tešanj s 5.372 i Banja Luka s 9.560 stanovnika. Popisom stanovništva Kraljevine SHS 1921. broj stanovnika se povećao na 423.096.

Zakon o teritorijalnoj podjeli Federalne Bosne i Hercegovine na okruge, srezove i područja mjesnih narodnih odbora donesen je 18. augusta 1945. Od Okružne skupštine, održane 15. maja do tada upravljao je Okružni narodni odbor.

Okrug Banja Luka obuhvatao je grad Banju Luku te srez Banju Luku s mjesnim narodnim odborima u Aginom Selu, Bastasima, Bočcu, Budžaku, Dobrnji, Dragočaju, Drakuliću, Golešima, Jošavki, Junge Hadžiselimu, Kolima, Krminama, Krupi na Vrbasu, Muslimanskom Čelincu, Pavlovcu, Presnačama, Priječanima, Ramićima, Rekavicama, Gornjoj Slatini, Stričićima, Vilusima, Vrbanji i Zalužanima (koji su činili Seoski srez Banja Luka.

Krajem augusta, pred izbore lokalnih organa uprave i Ustavotvorne skupštinu Demokratske federativne republike Jugoslavije, imenovane su okružne i sreske izborne komisije. U mjesecu septembru povedena je velika politička kampanja. Prvi izbori mjesnih, gradskih i sreskih narodnih odbora održani su 16. septembra 1945. U Srezu Banja Luka bilo je registrirano 19.948 birača, od kojih glasalo je 17.513. Narodnooslobodilački front (NOF), s Nikom Jurinčićem kao nosiocem liste, dobio je 97% glasova.

Konstitutivna skupština novoizabranog Gradskog narodnog odbora Banjaluke (GNO) održana je 22. septembra, u vijećnici Okružnog narodnog odbora (Banskom dvoru). Od 50 izabranih odbornika prisustvovalo ih je 40. Sastava ovog NO izabrali su Izvršni odbor grada Banjaluke. Za predsjednika izabran je Hasanbeg Džinić, a za potpredsjednike Sveto Đorđević i Franjo Odić. Sekretari su postali Duško Đurić, a članovi Munib Demirović, dr. Šime Fabijanić, Abduselam Gvožđar, Sida Marjanović i Naim Ćejvan. Dan kasnije održan je i sastanak 700 članova sreskih narodnih odbora sa članovima GNO Banjaluke i izabralo novi Okružni narodni odbor. Okružni odbor i konstituiran je već narednog dana (23. septembra 1945) kada je svoju prvu sjednicu održao i Izvršni odbor GNO Banja Luke.

## Administrativna podjela
Okrug Banja Luka obuhvatao je 10 srezova/kotara (njem. *Bezirk*) i 5 sreskih/kotarskih ispostava:
* Gradski srez Banja Luka
* Seoski srez Banja Luka
* Derventa
* Bosanska Dubica
* Bosanska Gradiška
* Kotor-Varoš
* Bosanski Novi
* Prijedor
* Prnjavor
* Tešanj

Sreske ispostave su bile:
* Bosanski Brod
* Bosanska Kostajnica
* Doboj
* Kozarac
* Odžak

## Demografija 
Broj stanovnika Banjalučkog okruga povećavao se u sva četiri popisa stanovništva u periodu od 1879. do 1921. Prema svim popisima većinu stanovništva činili su pripadnici pravoslavne vjeroispovijesti.

## Također pogledajte 
* Bosna i Hercegovina u Austro-Ugarskoj
* Bosna i Hercegovina (1918−1924)
* Socijalistička Republika Bosna i Hercegovina
* Bihaćki okrug
* Tuzlanski okrug
* Mostarski okrug
* Sarajevski okrug

## Reference 
Kategorija:Historija Banje Luke
Okrug Banja Luka
Okrug Banja Luka
Okrug Banja Luka
Okrug Banja Luka
Okrug Banja Luka
Okrug Banja Luka