Kardiomiopatija

**Kardiomiopatija** je grupa bolesti koje zahvataju srčani mišić. Pogođeni su pod povećanim rizikom od iznenadne srčane smrti.

## Znaci i simptomi
, vidljiva na EKG-u]]
Simptomi kardiomiopatija mogu uključivati umor, oticanje donjih ekstremiteta i kratak dah nakon napora. Dodatni simptomi stanja mogu uključivati aritmiju, nesvjesticu i vrtoglavicu. Često, osnovni uzrok ostaje nepoznat, ali u mnogim slučajevima može se identificirati. Alkoholizam je, naprimjer, identificiran kao uzrok dilatacijske kardiomiopatije, kao i toksičnost lijekova i određene infekcije (uključujući Hepatitis C). Neliječena celijakija može uzrokovati kardiomiopatije, koje se mogu potpuno preokrenuti pravovremenom dijagnozom. Pored stečenih uzroka, molekulskobiološki i genetički faktori doveli su do prepoznavanja različitih genetičkih uzroka.

Klinička kategorizacija kardiomiopatije kao 'hipertrofirana', 'dilatirana' ili 'restriktivna', postala je teško održiva jer bi neka od stanja mogla ispuniti  uvjete više od jedne od te tri kategorije u bilo kojoj određenoj fazi svog razvoja.

Definicija Američke asocijacije za srce  (AHA) dijeli kardiomiopatije na primarne, koje pogađaju samo srce, i sekundarne, koje su rezultat bolesti koje pogađaju druge dijelove tijela. Ove kategorije su dalje podijeljene u podgrupe koje uključuju nova znanja o genetici i molekulsknoj biologiji.

## Mehanizam
Patofiziologija kardiomiopatija razumije se bolje na ćelijskom nivou s napretkom molekulskih tehnika. Mutantni proteini mogu poremetiti rad srca u kontraktilnom aparatu (ili mehanosenzitivnim kompleksima). Promjene kardiomiocita i njihovi uporni odgovori na ćelijskom nivou uzrokuju promjene koje su u korelaciji s iznenadnom srčanom smrću i drugim srčanim problemima.

## Dijagnoza
]]
Među dijagnostičkim procedurama koje se rade za utvrđivanje kardiomiopatije su:
* Primarne/unurašnje kardiomiopatije 
** Kongenitalne
*** Hipertrofi karjskadiomiopatija (HCM)
*** Aritmogena desnokomorska kardiomiopatija (ARVC)
*** Nekompaktacija lijeve komore
*** Ionske Kanolopatije kao Sindrom dugog QT i veoma rijedak Sindrom kratkog QT
*** Kateholaminergijska polimorfna komorska tahikardija
** Mješovite
*** Dilatacijska kardiomiopatija (DCM)
*** Restriktivna kardiomiopatija (RCM)
*** Brugada sindrom
** Stečene
*** Stresna kardiomiopatija
*** Miokarditis, upala i povreda srčanog tkiva dijelom zbog njegove infiltracije limfocita i monocita
*** Eozinofilni miokarditis, upala i povreda srčanog tkiva dijelom zbog njegove infiltracije eozinofilima

## Tretman
Liječenje može uključivati sugestiju za promjenu načina života kako bi se bolje upravljalo stanjem. Liječenje ovisi o tipu kardiomiopatije i stanju bolesti, ali može uključivati lijekove (konzervativno liječenje) ili jatrogene/implantirane pejsmejkere za spore otkucaje srca, defibrilatore za one koji su skloni za fatalne srčane ritmove, ventrikulski pomoćni uređaj (VAD) za tešku srčanu insuficijenciju ili ablacija za ponavljajuće aritmije koje se ne mogu eliminirati lijekovima ili mehaničkom kardioverzijom. Cilj liječenja je često ublažavanje simptoma, a nekim pacijentima na kraju može biti potrebna transplantacija srca.

U 2015. kardiomiopatija i miokarditis pogodili su 2,5 miliona ljudi. Hipertrofijska kardiomiopatija pogađa oko 1 od 500 ljudi, dok dllatacijska kardiomiopatija pogađa 1 od 2.500. They resulted in 354,000 deaths up from 294,000 in 1990. Aritmogena desnokomorska displazija češća je kod mladih ljudi.

## Također pogledajte
* Miopatija
* Fibrozirajuća kardiomiopatija

## Reference
## Dopunska literatura
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* 


Kategorija:Kardiologija
Kategorija:Srce