Oprašivač

[thumb|250px| Sirfidna muha (*[Eristalinus taeniops *) oprašuje obični jastrebov korov]]
 [thumb|250px|Rudarska pčela (*[Andrena lonicerae*) oprašuje jednu vrstu koprive (*Lonicera gracilipes*.]]

**Oprašivači** – poznati i po tuđici  **polinatori** – su  životinje  koje prenose polen od muških antera  cvijeta  do ženskih  žigova na tučku cvijeta.  To pomaže da se ostvari  oplodnja ovula  u cvijetu muškim gametama iz polenovih zrna.

Insekati oprašivači uključuju pčele, (pčele medarice, samotne vrste, bumbare); polenske ose (*Masarinae*); mrave, muhe, uključujući pčelinje muhe, leptirice i komarce,  lepidoptera, i leptire  moljce  i cvijetne bube. Kičmenjaci, uglavnom šišmiši i ptice, ali i neki sisari koji nisu šišmiši (majmuni, lemuri, oposumi, glodari i neki [[gušter] ]i,  oprašuju određene biljke. Među oprašujućim pticama su kolibri, medarice, s dugim kljunovima; oprašuju niz cvjetova dubokog grla. Ljudi takođe mogu vršiti umjetno oprašivanje.
Oprašivači se razlikuju od polenizera, bilji koje su izvor polena za proces  oprašivanja.
## Vrste oprašivača
### Pčele
[thumb|left|Pčela *[Lipotriches* sp. oprašuje cvjetove]]
Najprepoznatljiviji polinatotri su razme vrste pčela,,  koji su adaptitani za oprašivanje. Pčele su obično neizrazite i nose elektrostatski naboj. Obje karakteristike pomažu da se  zrncad polena pridržavaju za njihovih tijela, ali imaju i specijalizirane strukture za nošenje polena; kod većine pčela to ima oblik strukture poznate kao metlica, koja se nalazi na zadnjim nogama većine pčela, i / ili u donjem dijelu trbuha (naprimjer pčeče  *Megachilidae*), sačinjene od gustih, pljosnatih seta. Pčela medarica, bumbari  i njihovi srodnici  nemaju metlica, ali zadnja noga je modificirana u strukturu zvanu *corbicula*  (poznata i kao "polenska korpa"). Većina pčela sakuplja nektar, koncentrirani izvor energije i polen, koji ima veliku količinu proteinske  hrane, kako bi njegovali svoje mlade i nehotice ga neki radeći prenosili između cvjetova. Pčele *Euglossini  oprašuju orhideje, ali to su muške pčele koje sakupljaju cvjetne mirise, a ne ženke koje skupljaju nektar ili polen. Ženke orhidejskih pčela djeluju kao oprašivači, ali i cvjetova osim orhideja.  Pravim pčelama, poput medonosnih, za umnožavanje potreban je obilan i postojan izvor polena .

#### Pčele medarice 
thumb|upright|Medarica  sa polenom: pčele su najefikasniji oprašivači među insektima 
Pčele medarice lete od cvijeta do cvijeta, skupljajući nektar (kasnije pretvoren u med) i polenova zrna. Pčela sakuplja polen trljanjem o antere. Polen se sakuplja na zadnjim nogama, u strukturi koja se naziva "polenska korpa". Dok pčela ide  s cvijeta na cvijet, neka od polenovih zrna prenose se na stigme tučka drugih cvjetova.
Netar pčelinjoj ishrani daje neophodnu  energiju u obliku proteina. Kad pčele nakupe velike količine meda, pčelari namjerno skupljaju polen kako bi zadovoljili prehrambene potrebe uzgajanja.
Dobro upravljanje oprašivanjem nastoji da pčele budu u „zgradama“ tokom perioda cvjetanja usjeva, pa im je potrebno da sakupljaju polen i čine ih efikasnijim oprašivačima. Dakle, tehnike upravljanja pčelarstvom  koje pružaju usluge oprašivanja, razlikuju se u određenoj mjeri od napetosti onih pčelara koji pokušava proizvesti med.

### Ostali insekti
thumb|upright|left|Leptir "australijska dama" koji se hrani nektarom
Mnogi insekti, osim pčela, obavljaju oprašivanje posjetom cvjetovima, nektaru ili polenu, ili obično oboje. Mnogi to rade avanturistički, ali najvažniji su oprašivači specijalisti za barem dijelove svojih životnih ciklusa za određene funkcije. Naprimjer, mužjaci mnogih vrsta Hymenoptera, uključujući mnoge lovne ose, oslanjaju se na slobodne cvjetnice, kao na izvor energije (u obliku nektara), a također i na područja susreta s plodnim ženkama koje posjećuju cvijeće. Istaknuti primjeri su grabežljive ose (posebno *Sphecidae*, *Vespidae* i *Pompilidae*). Pojam "polenova osa, posebno se široko primjenjuje na *Masarinae*, potporodicu *Vespidae*; one su izvanredne među solitarnim osama po tome što su se specijalizirale za prikupljanje polena za hranjenje njihovih larvi, koje se interno nose i povrate u blatne komore, prije ovipozicije (polaganja jaja).
.Mnoge * Bombyliidae*  (pčelinje muhe), a i neke *Tabanidae* (konjske muhe)  i *Nemestrinidae* posebno su prilagođeni za oprašivanje  grmolikih biljaka u Južnoj Africi i karu biljaka sa uskim, dubokim cvijetnimcijevima, poput vrsta  roda *Lapeirousia*. Dio adaptacije ima oblik izuzetno dugih isprobavanja. Ovo se odnosi i na plesne muhe (empidinske) muhe (*Empidinae*),  koje obilaze široki spektar cvjetnica, od kojih neke vrste mogu oprašiti *Geranium sylvaticum, jednako učinkovito kao pčele).

[thumb|Skolidna [osa  se hrani]]

'Lepidoptera (leptiri u  moljci), u različitim stepenima,  također oprašuju biljke. Nisu glavni oprašivači usjeva  za hranu, ali razni su moljci važni oprašivači drugih komercijalnih kultura kao što je duhan. Polinacija pomoću pojedinih moljaca može biti važna, a čak i presudna za neke divlje cvjetove koji su međusobno prilagođeni specijalnim oprašivačima. Spektakularni primjeri uključuju orhideje poput *Angraecum sesquipedale*', zavisne od određenog  moljca roda *Sphingidae* ( *Xanthopan morganii*). Vraste roda *Yucca*  pružaju i druge primjere, jer se  oplođavaju u složenim ekološkim interakcijama s određenim vrstama moljaca porodice *Prodoxidae*
Vrste buba koje su se specijalizirale za jedenje polena, nektara ili samih cvjetova važni su unakrsni oprašivači nekih biljaka, poput članova porodica *Araceae* i *Zamiaceae*, koje proizvode ogromne količine polena. Ostali, naprimjer *Hopliini*, specijalizirani su za slobodno cvjetajuće vrste porodica *Asteraceae* i *Aizoaceae*.

[thumb|left|Muha iz porodice *[Tabanidae*  na cvijetu čička.]]

### Kičmenjaci
[thumb|Tropske cvjetove kao kod *[Tacca chantrieri* oprašuju šišmiši.]]
[thumb|Zeleni violetar s polenom na kljunu, [Curi Cancha  utočište divljih životinja, Kostarika]]
Šišmiši su važni oprašivači nekih tropskih cvjetova, koji posećuju kako bi uzeli nektar. Ptice, posebno kolibri i medarice također vrše oprašivanje, posebno cvjetove dubokog grla. Ostali kičmenjaci, poput majmuns, lemura, oposuma, glodara i guštera.

Ljudi mogu biti oprašivači, jer su mnogi vrtlari otkrili da moraju oprašivati  povrće, bilo zbog opadanja broja oprašivača (kao što se događa u dijelovi SAD-a od sredine 20. stoljeća) ili jednostavno za održavanje  negove genetičke čistoće. Ovo može uključivati upotrebu male četkice ili brisača od pamuka za prenošenje polena ili jednostavno tapkanje ili tresenjecvjetova paradajza, kako bi se oslobodio polen za samoprašivanje cvjetova. Cvjetovi paradajza su samooplodni, ali (s izuzetkom sorti  krompira) imaju polen unutar antera, a cvijet je potrebno protresti da bi se polen oslobodio kroz pore. To se može učiniti vjetrom, ljudima ili pčelama, vibriranjem krilnih  mišića dok vise na cvijetu, poput bumbara. Pčele ultrazvučnog soniranja su izuzetno efikasni oprašivači paradajza, a kolonije bumbara brzo zamjenjuju ljude kao primarne oprašivače za staklenički paradajz.

## Također pogledajte 
*Samooplodnja
*Oprašivanje

## Reference
## Bibliografija
*Sprengel, C K]]. *Das entdeckte Geheimnis der Natur im Bau und in der Befruchtung der Blumen*. Berlin, 1793.
* Fægri, K, and L. van der Pijl. *The Principles of Pollination Ecology*. New York: Pergamon Press, 1979.
* Percival, Mary S. *Floral Biology*. New York: Pergamon Press, 1965.
* Real, Leslie. *Pollination Biology*. New York: Academic Press, 1983.
* Bascompte, J., Jordano, P., Melián, C. J., & Olesen, J. M. (2003). "The nested assembly of plant–animal mutualistic networks". Proceedings of the National Academy of Sciences, 100(16), 9383-9387. 
* Bastolla, U., Fortuna, M. A., Pascual-García, A., Ferrera, A., Luque, B., & Bascompte, J. (2009). "The architecture of mutualistic networks minimizes competition and increases biodiversity". Nature, 458(7241), 1018-1020.
* Lever, J. J., Nes, E. H., Scheffer, M., & Bascompte, J. (2014). "The sudden collapse of pollinator communities". Ecology letters, 17(3), 350-359.

## Vanjski linkovi
*Pollinator Partnership
*Pollinator & Visitor Image Database 
*https://www.whitehouse.gov/sites/default/files/microsites/ostp/Pollinator%20Health%20Strategy%202015.pdf |website=The White House |access-date=29 September 2015 |date=19 May 2015 |url-status=dead |archive-*https://web.archive.org/web/20150521175815/https://www.whitehouse.gov/sites/default/files/microsites/ostp/Pollinator%20Health%20Strategy%202015.pdf |archive-date=21 May 2015}}
*http://www.nature.com/nature/journal/v458/n7241/abs/nature07950.html
*Resources on Pollinators from the National Academies

Kategorija:Oprašivanje
Kategorija:Botanika
Kategorija:Ekologija insekata