Relativna vlažnost

**Relativna vlažnost** (skraćeno RV) je odnos parcijalnog pritiska vodene pare sa ravnotežnim pritiskom vodene pare na datoj temperaturi. Uglavnom zavisi od temperature i pritiska posmatranog  sistema.  Za postizanje  visoke  relativnae vlažnosti, na niskim temperaturama je potrebno manje vodene pare, a u toplom ili vrućem zraku za postizanje visoke relativne vlažnosti potrebno je više vodene pare.

## Definicija
Relativna vlažnost (RV ili  \phi) mješavine zraka i vode je  definirana kao odnos as parcijalnog pritiska vodene pare  (p_{H_2O}) u mješavini  ravnotežnog pritiska vodene pare (p^*_{H_2O}) preko ravne površine čiste vode na datoj temperaturi:
       
:: \phi = {p_{H_2O} \over p^*_{H_2O}}.

## Značaj
### Kontrola klime 
Kontrole klime se odnosi na kontrolu temperature i relativne vlage u zgradama, vozilima i drugim zatvorenim prostorima u svrhu pružanja udobnosti, zaštite zdravlja i sigurnost, te  ispunjavanja ekoloških zahtjeva postrojenja i tehničkih procesa.

Kada je temperatura jednaka temperaturi zraka, toplinsko zračenje nije izvor posebnog toplinskog opterećenja. Relativna vlažnost zraka se obično kreće od 30-70 %. Ako je u toj situaciji brzina strujanja zraka (vjetra) ispod 5 m u sekundi, za učinak klime je odlučujuća temperatura zraka. Pri lahkom fizičkom radu u običajenoj radnoj odjeći, povoljna temperatura radnog prostora bi u takvim okolnostima bila izmedu 20&nbsp;°C I 26&nbsp;°C, koju u slučaju težih poslova treba u odgovarajućoj mjeri sniziti.

Relativna vlažnost zraka u uvjetima niskih okolinskih temperatura, nema nikakav posebni značaj za toplinsko opterećenje, ali u trenutku kada znojenje postaje značajan činilac termoregulacije (oko 26&nbsp;°C) ona postaje sve bitnija. Naime, ako je zrak potpuno zasićen vlagom, isparavanje znoja više nije moguće, pa bi u slučaju otkazivanja ovog oblika fizičke termoregulacije došlo do sloma ukupnih termoregulacijskih sposobnosti i gomilanja topline u organizmu.

Strujanje zraka utiče na konvekciju, tj. prenos topline zračnim gibanjima. Ako se tjelesna površina u vreloj okolini hladi ili suši, veći intenzitet strujanja je ugodan. Nasuprot tome, neugodno je hladenje u hladnoj okolini, odnosno strujanje vrućeg zraka u pregrijanoj radnoj mikroklimi. Zračenjem ljudsko tijelo lahko prima ili odaje toplinu, a smjer toplotnih talasa zavisi od tjelesne i okolne temperature. U nepovoljnim uvjetima izrazito povišenog ili sniženog zračnog pritiska, naročito pri povećanju vlažnosti zraka, teže se podnose i povećana toplinska opterećenja. Toplinski indeksi ili pokazatelji ukupnog toplinskog opterećenja određuju se na različite načine, a najcešće na osnovu efektivne temperature i količine izlučenog znoja.

### Nelagode  uzrokovane visokom relativnom  vlagom 
Ljudi su osjetljivi na visoke vlažnosti, jer ljudsko tijelo koristi evaporativno hlađenje, omogućeno znojenjem, kao primarni mehanizam za oslobađanje otpadne topline. Znoj  isparava iz kože sporije u vlažnim uvjetima nego u sušnim.  To je zato što ljudi imaju  nisku * brzina prijenosa topline * iz organizma da bi bio ekvivalent na višim  temperaturama zraka. Tijelo doživljava veće poteškoće  od otpadnog  toplotnog  opterećenje na visokoj vlažnosti nego na nižoj,  pri  jednakim  temperaturama.
Na primjer, ako je temperatura vazduha je 24&nbsp;°C (75&nbsp;°F),  a relativna vlažnost nula posto, onda je temperatura vazduha izgleda kao 21&nbsp;°C (69&nbsp;°F). If the relative humidity is 100 percent at the same air temperature, then it feels like 27&nbsp;°C (80&nbsp;°F). Niska vlažnost je čest uzrok  krvarenja iz nosa .  Pri ovim simptomima, može pomoći upotreba ovlaživača  u svom domu, posebno spavaćeoj sobi.
U zatvorenim prostorima,  relativna vlažnost treba  biti iznad 30%,  kako bi se smanjila vjerojatnost isušivanja nosnica.
 
Ljudi  se mogu osjećati  udobno u širokom spektru vlažnosti,  30-70%,  u zavisnosti od temperature. Povećanjem relativne vlage iznad 50% u  rasponu  do  80% ili više, prosječno  obučena osoba će osjećati ugodno.—but ideally between 50% Relativna vlažnost iznad 60% smatra  se preporučljiviom.   Ljudska udobnost zahtijeva relativna vlažnost u rasponu 25-60%.  Vrlo niska vlažnost može stvoriti nelagodu, respiratorne problem  i pogoršati alergije kod nekih osoba. Zimi je  poželjno je da se relativna vlažnost održava na 30%   ili više. Ekstremno niska (ispod 20%) relativna vlažnost tkođer može izazvati iritacije. se najčešće susreće u literaturi i daje razumnu ravnotežu između složenosti i preciznosti:

:{{e^*}_w} = (1.0007 + 3.46 \times 10^{-6} P)\times (6.1121) e^{\left(\frac {17.502 T} {240.97 + T}\right)}

gdje  T = temperaturasuhog  termometra (**°C**), P i= amsolutni pritisak u milibarima, a  {{e^*}_w} = ravnoteža pritiska pare, u milibarima.
Buck  je naveo da  je maksimalna relativna greška manja od  0.20%, –20&nbsp;°C i +50&nbsp;°C, kada se koristi ovaj oblik generalizirane  formule za procjenu ravnotežnog  pritiska pare.

## Uticaj pritiska 
Relativna vlažnost sistema vazduh-voda ne zavisi samo od temperature, nego i od apsolutnog  pritisak  u posmatranom sistemu . Ova zavisnost se pokazuje s obzirom na sistem zrak-voda jer je istem  zatvoren (tj., bez obzira na to  da li ulazi ili napušta sistem).
Ako  je sistem u stanju A  izopbarno grijan (grijanje bez promjene pritiska) onda se relativna vlažnost sistema smanjuje,  jer ravnoteža pritiska  pare vode raste sa porastom temperature. Ovo je prikazano u stanju B.
Ako je  sistem u stanju A  izotermno  komprimiran (komprimirani bez promjene temperature ) onda se relativna vlažnost sistema povećava,  jer parcijalni pritisak vode u sistemu se povećava  sa smanjenjem volumena. Ovo je prikazano u državi stanju C. Iznad 202,64 kPa, relativna vlažnost  bi premašila  100% i voda se  može početi kondenzirati.
Ako se pritisak stanju A promijenio jednostavnim dodavanjem više suhog zraks, bez promjene volumena, relativna vlažnost  se ne bi promijenila.

Dakle, promjene u relativnoj  vlažnosti mogu  se objasniti promjenama  u temperature I volumena sistema  ili promjena u oba ova sistemska svojstva.

### Faktor povećanja 
Faktor povećanja  \left(f_w\right)  je definiran kao odnos zasićenog pritiska vodene pare u vlažnom zraku  \left(e'_w\right)  do zasićene  pare čisre vode:
::: f_W = \frac {e'_w} {e^*_w} 

Faktor povećanja  je jednak jedinstvu  za idealan sistem plina. Međutim, u realnim sistemima,  efekte interakcije između molekula plina  izazivaju  malo povećanje ravnotežnog  pritiska pare vode u zraku,  u odnosu na ravnotežu  čiste vodene pare. Dakle, faktor povećanja je obično nešto veći nego jedinstvo  realnih sistema.
Faktor pvećanja se obično koristi za ispravljanje  ravnotežmog  pritiska isparenja vodene pare kod  empirijskih odnosa, kao što su oni  koje su razvili Wexler, Goff i Gratch,  a koji se koriste se za procjenu svojstava psihometrijskih  sistema.

Buck je objavio da se na nivou mora, pritisak  vodene pare,  u zasićenom vlažnom zraku povećava za  oko 0,5%,  u odnosu na ravnotežni  pritisak pare čiste vode.

## Povezani  koncepti 
Pojam relativna vlažnost je rezerviran za sisteme vodene pare u zraku. Izraz *u odnosu  na zasićenj * se koristi za opisivanje analognih svojstava  za sisteme koji se sastoji od kondenzovanih faza,  osim vode u ne-kondenzibilnim  fazama, osim zraka.

## Također pogledajte
* Vlažnost
* Koncentracija
* Indikator vlažnosti
* Higrometsr
* Psihrometrija
* Para

## Reference
## Dopunska literatura
* 
* 

## Vanjski  linkovi
* Glossary definition of psychrometric tables - National Snow and Ice Data Center
* Bad Clouds FAQ, PSU.edu
* Simulation of the indoors/outdoors change relationship 

Kategorija:Psihometrija
Kategorija:Atmosferska termodinamika
Kategorija:Ekologija