open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jim Jarmusch

**Jim Jarmusch** (fon. Džarmuš) (rođen 22. januara 1953. u Akronu, Ohio) je američki filmski režiser, filmski producent i glumac. Često se svrstava u kategoriju nezavisne kinematografije (*independent cinema*).
Jarmusch je bio glavni zagovornik nezavisne kinematografije, posebno tokom 1980-ih i 1990-ih. Jarmusch je rođen u porodici srednje klase iz predgrađa Cuyahoga Fallsa, Ohio. Njegova majka, irskog i njemačkog porijekla, bila je filmski i pozorišni kritičar za lokalne novine Akron Beacon Journal prije nego se udala za njegovog oca, koji je bio biznismen češkog i njemačkog porijekla i radio je za firmu BF Goodrich. Njegova majka je uvela budućeg režisera, (srednji od troje djece), u svijet filma tako što ga je ostavljala u lokalnom kinu da gleda matineje, dok je trčala za poslom. Prvi ozbiljniji film koji je vidio prisjeća se da je bio kultni klasik iz 1958. Thunder Road (u kojem glumi Robert Mitchum); nasilje i tama iz filma ostavili su dojam na sedmodogišnjeg Jarmuscha. Drugi B-film koji je utjecao na njega u djetinjstvu bio je Ghoulardi, ekscentrični klivlendski televizijski show na kojem su se prikazivali filmovi strave i užasa.

## Rane godine 
Jarmusch je odrastao u predgrađu Akrona, država Ohio, sjedištu firme Goodyear i glavnom gradu industrije guma. On će ga kasnije opisati kao etnički homogenog, prilično dosadnog radničkog grada s malo kulturnog poticaja. Tokom svoje mladosti Jarmusch je čitao mnogo i bio je šegrt kod komercijalnog fotografa. Nakon završetka srednje škole odlazi u Chicago da studira žurnalistiku na *Northwestern University*, ali na kraju godine prebacuje se na *Columbia University* gdje je započeo studirati englesku i američku literaturu. Jedan od njegovih profesora je bio pjesnik Kenneth Koch. U to vrijeme okušao se u pisanju kratkih priča, koje su po njegovim riječima bile "vrlo kratke i strukturalne". Kao apsolvent odlazi u Pariz, s namjerom da ostane tamo samo jedno tromjesečje, ali to se produžilo na deset mjeseci. Radio je kao vozač kamiona i dostavljao pošiljke za umjetničke galerije. Često je posjećivao Cinématheque gdje se upoznao sa evropskom i japanskom kinematografijom. Tadašnji vlasnik Cinématheque je bio čuveni Henri Langlois.

Po povratku u New York, Jarmusch se upisuje na New York University da studira filmsku umjetnost, gdje mu je profesor bio bivši holivudski režiser Laszlo Benedek. Tu upoznaje Spikea Leea, Toma DiCilla, i Saru Driver koji su mu postali dugogodišnji prijatelji i saradnici. Tokom njegovih godina kao student, snimio je neke kratke filmove, kao što je Cinesthesia koji je bio prikazan u sklopu programa njujorškog Muzeja modernih umjetnosti. Njegov rad dolazi do izražaja 1979. tokom zadnje godine studija kada je bio dodijeljen kao student asistent režiseru Nicholasu Rayu. U to vrijeme Nicholas Ray je radio na zajedničkom projektu sa Wimom Wendersom *Lightning over Water* (1980). Jim Jarmusch se pojavljuje u dvije scene filma.

## Vanjski linkovi 
* *Jim Jarmusch oficijelna internet stranica*
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Američki režiseri
Kategorija:Američki filmski producenti
Kategorija:Američki glumci
Hvar

mini|300p|Polja lavande na ostrvu Hvaru
**Hvar** je hrvatsko ostrvo u Jadranskom moru.

## Etimologija 
Ime otoka je grčkog porijekla (od grč. Pharos – svjetionik). Iz tog su naziva Rimljani oblikovali ime Pharia. Dalmatinski Romani pretvorili su ga u Fara, a u ranom srednjem vijeku doseljeni Hrvati suglasnik f zamjenjuju grupom suglasnika hv, te mijenjaju naziv u Hvar. Najveća naselja na ostrvu su: grad Hvar, Star Grad, Jelsa i Sućuraj.

## Turizam 
Na Hvaru se nalazi i Starogradsko polje koje je zaštićeno UNESCO-ovom  svjetskom baštinom.

## Geografija 
Hvar je dužine oko 68&nbsp;kilometara, s površinom od 297,37&nbsp;km2.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
*visithvar.hr

Kategorija:Ostrva u Hrvatskoj
Kategorija:Hvar
Kategorija:Ostrva u Jadranskom moru
Boston

**Boston** je grad u SAD-u te glavni i najveći grad države Massachusetts. Prema procjeni iz 2008. godine broji 609.023 stanovnika, dok šire gradsko područje ima 4.522.858 stanovnika.

Osnovali su ga 1630. puritanski kolonisti iz Engleske i nazvali prema Bostonu u Lincolnshireu. U gradu su se početkom 1770-ih odvijali događaji koji su doveli do Američkog rata za nezavisnost, Bostonski masakr i Bostonska čajanka, te se zbog toga se Boston često naziva "kolijevkom savremene Amerike". Kao najveći grad regiona Nova Engleska (New England) Boston se smatra njenim glavnim gradom, te jednim od najstarijih, najbogatijih i kulturno značajnih gradova u SAD-u. Ekonomski je baziran na obrazovanim institucijama, zdravstvu, finansijama i tehnologiji. U obližnjem Cambridgeu nalazi se poznati univerzitet Harvard i tehnološki institut Massachusetts Institute of Technology (MIT).

Boston je grad s velikim brojem profesionalnih sportskih timova, među kojima su najznačajnije Boston Celtics (košarka), Boston Red Sox (bejzbol), New England Patriots (američki nogomet), Boston Bruins (hokej na ledu) te New England Revolution (nogomet).

## Geografija 
Boston je veoma kompaktan, prilično zbijen i gusto naseljen grad. Najveći razlog kompaktnosti ovog grada je taj što se nakon naseljavanja grada u XVII vijeku nije mnogo vodilo računa o dizajnu ulica i četvrti, već se grad spontano proširavao bez nekog određenog urbanističkog plana. Zbog toga se dešava da jedna duga ulica može da ima i po tri različita imena. Prema zvaničnim podacima sam grad Bostona ima ukupnu površinu od 232,1&nbsp;km2 (89,6 kvadratnih milja). Od toga 125.4&nbsp;km2 čini zemljište, dok 106.7&nbsp;km2 čini voda. U SAD-u, ako poredimo gradove sa više od 500.000 stanovnika, samo je San Francisco površinski manji od Bostona (iako imaju otprilike jednak broj stanovnika). Nadmorska visina grada Bostona je 5,8 metara, dok se najviša tačka grada, vrh brda Bellevue Hill, nalazi na 101 metar nadmorske visine. Najniža tačka grada je na 0 metara nadmorske visine.

## Također pogledajte 
* Bombaški napad na Bostonski maraton

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Gradovi u Massachusettsu
Kategorija:Gradovi u okrugu Suffolk, Massachusetts
*
Budva

mini|280px|Budva, zvono ispred ulaza u stari grad
**Budva** (ćir. *Будва*) je grad i naseljeno mjesto, te sjedište općine u Crnoj Gori.

## Geografija
Budva je dio Boke. Današnji prostor općine čine geografsko-historijska područja (stare bokeljske općine): *Budva* (*Donji Grbalj*), *Brajići*, *Maine*, *Pobori* i *Paštrovići*. Područje oko grada, duž obale, poznato je i kao *Budvanska rivijera*. Značajni turistički objekti se nalaze unutar mletačkih zidina iz 15. vijeka, koje okružuje budvanski Stari grad. Stari grad je bio teško oštećen u razornom zemljotresu 1979. godine, ali je potpuno obnovljen. U blizini Budve nalazi se turistički centar Bečići.

## Historija
Budva je promijenila mnoge osvajače, a najduže su se na području grada zadržali Mleci i Austrijanci, koji su napustili grad 1918. godine.

Budva je stara oko 2.500 godina i jedan je od najstarijih gradova na Jadranskom moru. Središte je crnogorskog turizma i poznata je po pješčanim plažama i arhitekturi.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine općina Budva imala je 19.218 stanovnika, od čega u samoj Budvi 13.338.

### Općina Budva 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine **Budva** koja nije mijenjala granice.*

### Budva (naseljeno mjesto)
#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Budva Kirchen 2.jpg|jedna do druge srpska pravoslavna crkva "Sv. Sava osvećeni" (lijevo) i rimokatolička crkva "Sv. Marija in punta" (desno)
Datoteka:Budva-033-p1010073.jpg|srpska pravoslavna crkva "Sv. Trojica"
Datoteka:Budva Holy Trinity Church Interior 04.jpg|unutrašnjost pravoslavne crkve
Datoteka:Budva, san giovanni 02.JPG|rimokatolička crkva "Sv. Ivan krstitelj"
Datoteka:Budva, san giovanni 05 interno.JPG|unutrašnjost katoličke crkve
Datoteka:Old Town of Budva - Montenegro - Southeastern Europe - 7 June 2014.jpg|stari grad
Datoteka:Budva, mura 01.JPG|gradske zidine
Datoteka:Budva Old Town - panoramio (2).jpg|stari grad, detalj
Datoteka:Будва - panoramio - Дмитрий Мозжухин (9).jpg|ulica u starom gradu
Datoteka:Budva, museo archeologico 02.JPG|arheološki muzej
Datoteka:Njegoševa, Budva, Montenegro - panoramio (3).jpg|hotel "Avala"
Datoteka:Old Town, Budva, Montenegro - panoramio (35).jpg|hotel "Mogren"
Datoteka:Royal Gardens.jpg|hotel "Royal gardens"
Datoteka:Slovenska plaža (Slavic beach) tourist resort 03.jpg|turistički kompleks "Slovenska plaža"
Datoteka:Slovenska Beach in Budva, Montenegro aa.jpg|Slovenska plaža
Datoteka:Beach in Budva (2743564191).jpg|plaža Mogren
Datoteka:Fort Mogren (Budva, Montenegro) 06.jpg|tvrđava Mogren
Datoteka:Fort Kosmač central section.jpg|tvrđava Kosmač
Datoteka:December BD.jpg|krajolik
Datoteka:Budva Marina.jpg|marina
Datoteka:Budva - panoramio (9).jpg|noć u Budvi
Datoteka:Budva (26666343520).jpg|ostrvo Sv. Nikola ("Havaji")
Datoteka:Budva SRC 4.png|sportsko-rekreativni centar
Datoteka:Stadion Lugovi FK Mogren.jpg|stadion FK "Mogren"

## Također pogledajte
* Spisak općina u Crnoj Gori

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
*
Višnjica (Grude)

**Višnjica** je zaseok naselja Donji Mamići koje je smješteno na visoravni sjeveroistočno od Gruda na magistralnom putu Grude - Široki Brijeg. **Višnjica** broji oko 130 kućanstava. Pripada Donjim Mamićima zajedno sa selima Medovići, Ledinac, Podledinac, Pogana Vlaka i Borajna. 

Krajolik je obrastao bjelogoričnom šumom (hrastom, jasenom, klenom i grabom) i niskim raslinjem tipičnim za kraške krajeve. Blizina mora (40 km) i Neretvanske kotline (30 km) daje ovom kraju blagu mediteransku klimu, koja povremeno zadobija i obilježja kontinentalne klime zbog blizine planinskih masiva. Zato je mjesto poznato po dobrim vinogradima, kvalitetnom duhanu, smokvama, trešnjama i višnjama. Stanovnici se bave uzgojem duhana, poznatog pod nazivom hercegovački ravnjak od kojeg se dobija "škija" i vinove loze. 

Uzgojem navedenih poljoprivrednih kultura sada se uglavnom bave staračka kućanstva i nešto mladih stanovnika koji su ostali raditi na zemlji. To je ujedno problem svih sela u Zapadnoj Hercegovini jer je težak težački život, brojnost obitelji uvjetovao ekonomske migracije stanovnika u inostranstvo i druge krajeve ili odlazak na školovanje, gdje su mnogi i ostali trajno živjeti.

Zajednička župna crkva nalazi se u Ledincu, RKT župa Male Terezije. Najvažniji blagdan Višnjičana je Tijelovo kada se na misi za umrle i blagoslov polja na mjesnom groblju skupe svi Višnjičani (domaći i raseljeni). Glavnina stanovnika je raseljena, iz ekonomskih razloga ili odlaska na školovanje, širom svijeta, a glavnina se nalazi u Zagrebu i Zagrebačkoj županiji u Republici Hrvatskoj.
 
Zagrepčani porijeklom iz Višnjice učestvovali su u podizanju spomenika poginulima i nestalima u Domovinskom ratu i 2. svjetskom ratu (Bleiburgu i križnom putu) i biste poginulom, legendarnom branitelju Vukovara, generalu Blagi Zadri, kroz Udrugu Donji Mamići, uz župnu crkvu u Ledincu. 

Višnjica je dala niz poznatih i znamenitih svećenika, liječnika, profesora, ekonomista i privrednika. 

Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Chaim Weizmann

**Chaim Azriel Weizmann** (27. novembar 1874 – 9. novembar 1952) bio je izraelski hemičar, državnik, predsjednik cionista svijeta, prvi predsjednik Izraela (izabran 16. maja 1948, mandat 1949–1952), utemeljitelj istraživačkog instituta u Izraelu, kasnijeg naučnog instituta Weizmann.

## Biografija
Weizmann je rođen 27. novembra 1874. godine u malom selu Motalu blizu Pinska (Rusko carstvo, današnja Bjelorusija). Godine 1899. diplomirao je hemiju na Univerzitetu Fribourg u Švicarskoj. Radio je kao predavač na ženevskom univerzitetu (1901–1903) i potom na univerzitetu u Manchesteru. Godine 1910. postaje britanskim državljaninom i u Prvom svjetskom ratu bio je direktor britanskog kraljevskog laboratorija (1916–1919). Postaje slavan jer prvi otkriva kako korištenjem bakterijskih fermentacija proizvesti velike količine željene tvari i danas se smatra ocem industrijske fermentacije. Koristio je Clostriduim acetobutylicum za dobijanje acetona. Aceton je korišten pri izradi TNT eksploziva.

Godine 1917. radio je s lordom Balfourom na Balfourovoj deklaraciji.

3. januara 1919. s iračkim kraljem Faisalom I potpisuje sporazum Faisal-Weizmann kojim se definira odnos između Arapa i Jevreja na Srednjem istoku. Nakon 1920. godine prihvata vodstvo svjetske organizacije cionista, na čijem čelu je dva mandata (1920–1931, 1935–1946). Godine 1921. Weizmann s jevrejskim fizičarom Albertom Einsteinom utemeljuje hebrejski Univerzitet u Jeruzalemu.

Umro je 9. novembra 1952. godine.

## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1874.
Kategorija:Umrli 1952.
Kategorija:Izraelski hemičari
Kategorija:Izraelski izumitelji
Kategorija:Izraelski državnici
Kategorija:Biografije, Motal
Patrick Volkerding

[mini|270p|Patrick Volkerding na [Linuxworldu 2000 u New Yorku.]]
**Patrick Volkerding** je osnivač Slackwarea, jedne od prvih Linux distribucija. Korisnici Slackwarea (tzv. *Slackers* na engleskom) često ga nazivaju *The Man*, kao simbol poštovanja. 

Prije je Chris Lumens uz pomoć drugih pomagao Patricku održavati stranicu i distribuciju Slackwarea, ali zadnjih nekoliko godina sve to radi Patrick - potpuno sam. Još uvijek mu ide za rukom da izda nove verzije ove popularne distribucije. 

Volkerding je diplomirao računarske nauke (BsC) na *Minnesota State University Moorhead* 1993. godine. 

## Bolest 
Tokom 2004., Volkerding je vodio bitku protiv hronične i opasne bakteriološke infekcije, možda Actinomyces naeslundii. Na žalost, doktori mu nikada nisu uspjeli dijagnosticirati bolest. 18. decembra je napisao na svom logu ChangeLog da se polahko oporavlja i da da se vraća poslu nakon tretmana u *Mayo klinici*. 22. januara je napisao da se još uvijek nije potpuno oporavio i da još uvijek traga za konačnom dijagnozom i odgovarajućem tretmanu.

Kategorija:Linux
Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Programeri
Ivan Cankar

**Ivan Cankar** (10. maj 1876 – 11. decembar 1918) bio je slovenski pisac, dramaturg, esejist, pjesnik i politički akivist. Zajedno s Otonom Župančičem, Dragotinom Ketteom i Josipom Murnom, smatra se početnikom modernizma u slovenskoj književnosti. Smatra se najvećim slovenskim piscem, a ponekad su ga uspoređivali s Franzom Kafkom i Jamesom Joyceom.

## Biografija 
**Ivan Cankar** rođen je 10. maja 1876. godine na klancu na Vrhniki, Slovenija, kao osmo dijete obrtničke porodice. On je prehranjivao svoju porodicu radeći kao krojač. Nakon nekog vremena, nakon gubitka posla zbog nedostatka klijentelije, seli se u Bosnu gdje započinje raditi u svojoj struci.Ivan Cankar je bio osmo dijete oca Jožefa i majke Neže.

Godine 1882, upisuje se u osnovnu školu na Vrhniškeom hribu. Sa odličnim uspjehom je 1888. završio školu i upisao ljubljansku realku. Živio je kod očevog bratića Šimuna, pa se kasnije odselio kada je našao svoj vlastiti stan.

Poslije mature godine 1896, otišao je u Beč studirati tehniku. iz Mostara.

Ivan Cankar je djelovao u razdoblju moderne i, po mišljenu mnogih, najbolji je slovenski pisac svih vremena. Umro je 11. decembra 1918. u Ljubljani, Slovenija.

## Razno 
Njegov lik je bio između 1994–2007 naslikan na novčanici od 10.000 tolara.

## Djela 
* Erotika (pjesnička zbirka) (1899)
* Istina i ljubav
* Jakob Ruda (1901) 
* Knjiga za lahkomislene ljude (novele) (1901) 
* Stranci (roman) (1901) 
* U zoru (novele) (1903) 
* Život i smrt Petra Novljana (1903) 
* Gospođa Judit (1904) 
* Kuća Marije pomoćnice (roman) (1904) 
* Krst u gori (roman) (1904) 
* Martin Kačur (roman) (1906) 
* Nina (roman) (1906) 
* Smrt i pogreb Jakoba Nesreče (1906) 
* Aleš iz Razora (1907)
* Krpanova kobila (esej) (1907) 
* Novi život (roman) (1908) 
* Kurent (1909)
* Komšija Luka (novele) (1909)
* Bijela hrizantema (esej) (1910) 
* Volja i moć (novela) (1911) 
* Lijepa Vida (drama) (1912) 
* Milan i Milena (roman) (1913) 
* Grješnik Lenart (1921) 
* Romantične duše (drama) (1922)
* Desetica
* Suhe kruške
* Crtice iz moje mladosti
* Kralj Betajnove
* Za dobro naroda
* Sluge (drama)
* Lisac
* Lav

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Slovenski pisci
Kategorija:Slovenski pjesnici
Kategorija:Rođeni 1876.
Kategorija:Umrli 1918.
Eto! Baš hoću!

**Eto! Baš hoću! / Došao sam da ti kažem da odlazim** jest sedma singl ploča sarajevske rok-grupe Bijelo dugme. Objavila ga je zagrebačka izdavačka kuća Jugoton (u čijem studiju je i snimljen) u novembru 1976. godine, mjesec dana prije objavljivanja njihovog *"istoimenog trećeg albuma"*. Na A-strani je naslovna pjesma *"Eto! Baš hoću!"* koja počinje odličnim uvodom s rifovima na električnoj gitari Gorana Bregovića za kojima ubrzo slijedi ponavljajuća kratka melodijska fraza na električnim orguljama Laze Ristovskog, te dvostruka najava pjesme u rok maniru na crash činelama Milića Vukašinovića i prijelazom na bubnjevima. Uvod u pjesmi nastavlja se u prepoznatljivom rokenrol ritmu kojeg nakratko prekida melodijski motiv na električnoj gitari nastavljajući pjesmu u istom ritmu pri čemu Bregović koristi jedan od poznatih rok gitarskih uvoda prije početka pjevačkog dijela pjesme. Pjevanje željka Bebeka u početku prate samo električne orgulje za kojima potom slijede prijelazi na bubnjevima. Važnost pitanja ("I šta?") u buntovničkom tekstu pjesme muzički je predstavljen kroz dugo glasno pjevanje Bebeka i isto tako glasnu pratnju ostalih članova Bijelog dugmeta. Drugi stih u pjesmi predstavljen je istim muzičkim redoslijedom kao i u prvom uz ponavljanje istog pitanja ("I šta?") za kojim slijedi nastavak buntovničkog teksta u refrenu, kvalitetno otpjevanog od strane Bebeka i Bregovića, koji je nastavio pjesmu sa zanimljivim solom na gitari podijeljenim u dva dijela s interludijem između. Tekstualno, ova pjesma bavi se tipičnom temom u rok muzici koja govori o buntu mladog čovjeka protiv roditeljskog nametanja životnog pravca. Zanimljivi aranžman u ovoj pjesmi završava se drugim stihom i refenom.            
Na B-strani je rok balada *"Došao sam da ti kažem da odlazim"* koja je bila uvrštena na njihovom prethodnom studijskom albumu *"Šta bi dao da si na mom mjestu"*. I u ovoj pjesmi muzičari Bijelog dugmeta pokazali su pjevačku i sviračku zrelost uz zanimljiv muzički aranžman što je naišlo na dobar prijem kod slušalačke publike i kritičara. Antologijske pjesme s ove singl ploče komponirane su tokom najkreativnijeg perioda ovog sastava kada su albumima *"Eto! Baš hoću!"* i *"Bitanga i princeza"* postigli vrhunac popularnosti kako u Bosni i Hercegovini tako i u bivšoj Jugoslaviji.   
Dizajn i fotografiju za naslovnicu singl ploče uradio je Dragan S. Stefanović.

## Muzički primjeri 
* "Eto! Baš hoću!"
* "Došao sam da ti kažem da odlazim"

## Članovi grupe 
* Željko Bebek - pjevanje
* Goran Bregović - električna gitara
* Milić Vukašinović - bubnjevi
* Laza Ristovski - klavijature
* Zoran Redžić - bas gitara 

## Reference 
Kategorija:Singlovi iz 1976.
Kategorija:Singlovi grupe "Bijelo dugme"
Kategorija:Singlovi u izdanju Jugotona
Mrtvo hladno (Alen Islamović i Srčani udar)

**Mrtvo hladno** je multimedijski album (CD/DVD) prvenac kanadske rock grupe Srčani udar koji sadrži 11 pjesama, 2 video spota i dokumentarni film od 30 minuta o snimanju albuma i intervjue s bendom i producentima. Album predstavlja kombinaciju balkanskog melosa '80 - '90-tih, s dozom modernog američkog rocka.
  
## Lista pjesama 
#"Heroj"
#"Vitez"
#"Mrtvo hladno"
#"Srce od kamena"
#"Sve je to rock'n'roll"
#"30 kvadrata (322.92 sq.ft)"
#"Odlazim"
#"Non stop"
#"Hoću da sanjam"
#"Izgubljen"
#"Kapija"

*Bonus DVD: 30 minutni dokumentarni film o bendu i snimanju albuma "Mrtvo hladno"

*Bonus spotovi na: "30 Kvadrata" i "Sve je to rock'n'roll"

*Muzika, tekst i aranžman - Dejan Djurković (Englez)

## Članovi grupe 
*Alen Islamović - vokal
*Miloš Kapetanović - solo gitara			
*Dejan Djurković "Englez" - solo gitara
*Brian Hamilton Čičak - bubnjevi
*Goran Pakljanac - bas-gitara

## Saradnici 
*Scott Lake, Dejan Djurković (Englez) i Miloš Kapetanović - producenti
*Jason Lupish - omot

## Vanjski linkovi 
*Srčani udar 

Kategorija:Albumi iz 2006.
Kategorija:Albumi Srčanog udara
Brandy Ledford

mini|desno|Brandy Ledford
**Brandy Ledford** (4. februar 1969. godine, Denver), kanadska je glumica.

Jedna od najljepših i najatraktivnijih glumica Hollywooda, koja nažalost još nije imala priliku pokazati svoj pravi talent u nekom visokobudžetnom filmu. Glumica koja je karijeru započela kao model, slikala se za muške magazine poput Penthousea i Playboya, nakon čega se odlučila ozbiljnije posvetiti filmskoj i televizijskoj karijeri.

Ova rođena Kanađanka svoje prve uloge odigrala je u filmskim akcijskim filmovima Demolition Man i Mean Deal, kao i u gostujućim ulogama u serijama *Poltergeist* i *Texas Renger*.

Godine 1998. dobija svoje prve glavne filmske uloge kao akcijski First Target i Ice Man, a 2000. godine dobija i ulogu atraktivne Dawn Masterton u seriji Baywatch Hawaii. U seriji se zadražala samo jednu sezonu, jer se odlučila posvetiti filmskoj karijeri. Dobila je ulogu u erotskom trileru *Zebra Lounge*, a nakon komercijalnog uspjeha tog filma, dobija i uloge u serijama *Andromeda* i *Nevidljivi čovjek*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Ledford, Brandy
Kategorija:Rođeni 1969.
Singl ploče (1974–1975) (Bijelo dugme)

**Singl ploče (1974–1975)** je kompilacijski album rock sastava Bijelo dugme, objavljen 1982. godine.

## Pozadina 
Početkom 1982. godine, Bijelo dugme nastupilo je u austrijskom Innsbrucku na manifestaciji zamišljenoj kao simbolično dodavanje baklje, kojom je posljednji grad domaćin Zimskih olimpijskih igara (Innsbruck) predao sljedećem (Sarajevo). Po povratku u Jugoslaviju, carina je zaplijenila muzičku opremu Bijelog dugmeta, jer je otkriveno da su novu opremu stavili u stare kutije. Njihova izdavačka kuća Jugoton odlučila je Bijelom dugmetu posuditi 150.000.000 jugoslavenskih dinara kako bi platila kaznu. U namjeri da što prije vrate dio novca, u Jugotonu su odlučili izdati dva kompilacijska albuma, Singl ploče (1974–1975) i Singl ploče (1976–1980).

## Lista pjesama 
# "Top"
# "Ove ću noći naći blues"
# "Glavni junak jedne knjige"
# "Bila mama Kukunka, bio tata Taranta"
# "Da sam pekar"
# "Selma"
# "Da mi je znati koji joj je vrag"
# "Blues za moju bivšu dragu"
# "Ima neka tajna veza"
# "I kad prođe sve, pjevat ću i tad"
# "Ne gledaj me tako i ne ljubi me više"
# "Sve ću da ti dam samo da zaigram"

## Članovi grupe 
* Željko Bebek - pjevač, bas-gitara 
* Goran Bregović - gitara 
* Goran "Ipe" Ivandić - bubnjevi 
* Vlado Pravdić - klavijature
* Zoran Redžić - bas-gitara

## Saradnici 
* Dubravko Majnarić - glavni i odgovorni urednik
* Radomir Marić Raka - producent
* Siniša Škarica - izbor pripremio
* Vladan Jovanović - foto
* Goran Trbuljak - dizajn

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1982.
Kategorija:Albumi Bijelog dugmeta
Šerif Konjević

**Šerif Konjević** (rođen 26. aprila 1958) bosanskohercegovački je pjevač narodne muzike i jedan od najistaknutijih sa prostora bivše Jugoslavije. Nosi epitet najtraženijeg pjevača, te često nastupa u raznim dijelovima bivše Jugoslavije i širom svijeta, a popularnost je stekao tokom 1980-ih.

## Biografija i karijera 
### Počeci 
Šerif Konjević rođen je u Sanici, selu u općini Ključ. Karijera Šerifa Konjevića počinje sredinom 1970tih godina. Još kao dijete počeo je da pjeva sevdalinke i narodne pjesme. Po završetku osnovne škole, vanredno je upisao srednju Ugostiteljsku školu, a uporedo s tim pjevao u Kulturno – umjetničkom društvu "Vaso Pelagić" iz Banja Luke.
Prve javne nastupe imao je u jednom restoranu u Sanskom Mostu, gdje je pjevao    pjesme: Šabana Šaulića, Nedeljka Bilkića, Muharema Serbezovskog i ostalih.
* 1982 - Bela venčanica
* 1983 - Kunem se u brata svoga
* 1984 - Naći ću je po mirisu kose
* 1985 - Hej kafano ostavljam te
* 1985 - Potraži me
* 1986 - Bez tebe ja živjet neću
* 1987 - Lani je bio mraz
* 1988 - Zbog tebe sam vino pio
* 1988 - Djevojačke suze  
* 1988 - Zbog tebe sam vino pio (vanredna)
* 1989 - Nema zlata da te platim
* 1989 - Nikad u proljeće
* 1991 - Neko čudno vrijeme
* 1993 - Teško je živjeti bez tebe 
* 1996 - Vjenčanica
* 1997 - Ti si tu iz navike
* 1999 - Znam da idem dalje
* 2001 - Da se opet rodim
* 2002 - Kasno će biti kasnije
* 2004 - Mogu dalje sam
* 2006 - Znakovi
* 2009 - Nek’ mi oproste
* 2011 - Ljubavi

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pjevači
Kategorija:Biografije, Ključ
Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Živi ljudi
5. april '81.

'''''5. april '81''''' je LP-album rock grupe Bijelo dugme s koncerta u klubu Kulušić 1981. godine. Sve tekstove napisao je Goran Bregović, osim pjesme "Sve ove godine" (Enco Lesić, Kemal Monteno i Goran Bregović).
Album je izdat u ograničenom tiražu od samo 26.000 kopija. 
Godine 1987. u posebnoj publikaciji časopisa Rock, pod nazivom YU legende uživo, album 5. april '81 proglašen je jednim od 12 najboljih jugoslavenskih uživo snimaka.
Album objavljuje diskografska kuća Jugoton 1981. godine i svoje reizdanje na CD-u, doživljava 1995. od izdavačke kuće "Croatia Records", a reizdanje u LP formi objavljuje Croatia Records 2021. godine.

## Pozadina 
Album je snimljen na posljednjem koncertu tokom turneje koja je uslijedila nakon izdavanja albuma Doživjeti stotu. Prije početka koncerta grupu Bijelo dugme je najavio novinar Dražen Vrdoljak (najava je na albumu). Muzika na albumu odgovara prelasku s hard rocka na novi val koji je ovaj muzički sastav napravio sa albumom Doživjeti stotu. 
Na albumu se nalazi obrada pjesme "Sve ove godine" sarajevske grupe Indexi.

## Naslovnica albuma 
Na naslovnici su prikazane tri slike djevojčice koja nosi odjeću odrasle žene i visoke potpetice. Fotografisana djevojčica je kćer glumca Mladena Jeličića.

## Spisak pjesama 
#"Izgledala je malo čudno u kaputu žutom krojenom bez veze"  – 3:18
#"U stvari ordinarna priča"  – 3:01
#"Ipak, poželim neko pismo"  – 4:12
#"I kad prođe sve, pjevat ću i tad"  – 2:51
#"Ne dese se takve stvari pravome muškarcu"  – 3:24
#"Sve ove godine"  – 2:28
#"Na zadnjem sjedištu moga auta"  – 3:39
#"Ha, ha, ha"  – 3:04
#"Bitanga i princeza"  – 3:45
#"Doživjeti stotu"  – 4:01

## Članovi grupe 
* Željko Bebek - pjevač
* Goran Bregović - gitara 
* Điđi Jankelić - bubnjevi 
* Vlado Pravdić - klavijature
* Zoran Redžić - bas-gitara

## Saradnici 
*Siniša Škarica - urednik
*Goran Bregović - producent
*H. Hegedušić i M. Škalec - tonski majstori
*Goran Bregović i H. Hegedušić - mix

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1981.
Kategorija:Albumi Bijelog dugmeta
Singl ploče (1976–1980) (Bijelo dugme)

**Singl ploče (1974–1975)** je kompilacijski album rock sastava Bijelo dugme, objavljen 1982. godine.

## Pozadina 
Početkom 1982. godine, Bijelo dugme nastupilo je u austrijskom Innsbrucku na manifestaciji zamišljenoj kao simbolično dodavanje baklje, kojom je posljednji grad domaćin Zimskih olimpijskih igara (Innsbruck) predao sljedećem (Sarajevo). Po povratku u Jugoslaviju, carina je zaplijenila muzičku opremu Bijelog dugmeta, jer je otkriveno da su novu opremu stavili u stare kutije. Njihova izdavačka kuća Jugoton odlučila je Bijelom Dugmetu posuditi 150.000.000 jugoslavenskih dinara kako bi platila kaznu. U namjeri da što prije vrate dio novca, u Jugotonu su odlučili izdati dva kompilacijska albuma, Singl ploče (1974–1975) i Singl ploče (1976–1980).

## Lista pjesama 
#"Tako ti je mala moja kad ljubi Bosanac"
#"Ne spavaj mala moja muzika kad svira"
#"Milovan"
#"Goodbye Amerika"
#"Eto! Baš hoću"
#"Došao sam da ti kažem da odlazim"
#"Bitanga i princeza"
#"Dede, bona sjeti se, de tako ti svega"
#"Pristao sam biću sve što hoće"
#"Šta je, tu je"
#"Dobro Vam jutro, Petrović Petre"
#"Na zadnjem sjedištu moga auta"

## Članovi grupe 
*Željko Bebek - pjevač, bas-gitara
*Goran Bregović - gitara
*Goran "Ipe" Ivandić - bubnjevi
*Điđi Jankelić - bubnjevi
*Sanin Karić - bas-gitara
*Vlado Pravdić - klavijature 
*Ljubiša Racić - bas-gitara
*Zoran Redžić - bas-gitara
*Laza Ristovski - klavijature
*Milić Vukašinović - bubnjevi
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Albumi iz 1982.
Kategorija:Albumi Bijelog dugmeta
Ljubljanica (rijeka)

**Ljubljanica** je rijeka koja teče kroz glavni grad Slovenije Ljubljanu. Izvire kod Vrhnike iz 11 krških vrela, od kojih se glavnim smatra Močilnik. Prije ulaska u grad teče kroz poznato Ljubljansko barje, močvaru koja potječe još iz starog vijeka.

Ljubljanica je duga 41&nbsp;km i desna je pritoka Save, u koju se ulijeva kod Zaloga. Porječje zauzima 1779&nbsp;km2.

Između 1762. i 1780. poznati naučnik i jezuit Matija Grubar sagradio je Grubarov kanal da bi spriječio česte poplave. Ljubljanicom se plovi turističkim brodovima, a za veće brodove nije plovna.

## Zanimljivosti 
Rijeka je proslavljena u Prešernovoj pjesmi "Povodni mož". Poznato je da bi u Ljubljanici namočili sve one trgovce koji nisu poštovali cehovska pravila u trgovini. U tom slučaju nepoštenog trgovca stavili bi u kavez i namočili ga s Tromostovja.

Kategorija:Rijeke u Sloveniji
Kategorija:Ljubljana
Antologija

**Antologija** (ἀνθολογία) dolazi od grčkih riječi *anthos*, cvijet i *legein*, izabrati.

Riječ je o izabranim i probranim muzičkim ili književnim djelima skupljenim u jednu zbirku. Antologiju treba razlikovati od *panorame* ili *hrestomatije*. Antologija je izbor koji počiva na čvršćim estetičkim mjerilima i uvijek nosi u sebi i vrednovanje. Antologija može biti vremenski ograničeni izbor, kao i izbor temama, rodovima, školama, pravcima umjetnosti i sl.

Korišten je i izraz zbirka rasprava, ali je on bio više uobičajen u prošlosti. U srednjovjekovnoj Evropi se koristio izraz: florilegium, opet u smislu prikupljanja cvijeća, i bio je korišten za antologije Latinskih poslovica i tekstualnih izvadaka.
Antologija koja se sastoji od više romana, sa dodatkom nekih kraćih djela, ponekad se naziv **omnibus**.

U muzici, termin se odnosi na skupinu radova onih umjetnika koji imaju dugu i raznoliku karijeru.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Antologije
Čopor

Riječ **čopor** označava okupljanje većeg broja (više od dvije) iste vrste divljih životinja iz razreda sisara. Razlozi zbog kojih se okupljaju i žive u čoporu su od vrste do vrste različite, ali u svakom slučaju takav oblik života donosi određene prednosti svakom pojedinom članu čopora. 

Vrste koje se okupljaju u čopore:
* losovi (sjeverni jelen)
* jelenska divljač
* divokoze
* vukovi, 
* foke
* lavovi, jedina životinja iz porodice mačaka 
* divlje svinje
* šakal

Sljedeća po veličini broja životinja, koja je u pravilu dosta veća od čopora se naziva krdo.

Losovi, jeleni, divokoze i druge životinje koje su u grupi lovine se okupljaju u grupu jer time povećavaju sigurnost. Druga grupa životinja koje su lovci, okupljaju se jer u čoporu im je lov uspješniji. No to bi bili samo dva osnovna razloga za život u čoporu. Od vrste do vrste se to još nijansira.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Biologija
.mq

**.mq** je najviši Internet domen za karipski otok Martinik. Administracija ovog domena je izpočetka dodjeljena preduzeću SYSTEL koje je danas prestalo sa svojim djelovanjem. Ostaci ovog preduzeća zajedno sa pravom na administraciju .mq domena su kupljeni od strane preduzeća Mediaserv. Registracijske usluge su kasnije ponovo otvorene, a trenutni tehnički kontakt za pozivni broj zemlje promijenjen je u Canal+ Telecom na Gvadalupi.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Martinik
M
.jo

**.jo** je najviši Internet domen za Jordan. Za fizička lica koja žele registraciju pod .jo domenom potrebno je prebivalište u Jordanu a za preduzeća lokalno predstavništvo unutar zemlje.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Jordan
J
Nekropola

**Nekropola** je groblje ili mjesto gdje se sahranjuje, dok je doslovno značenje "grad mrtvih". Pored rijetkih primjena riječi za moderna groblja riječ se gotovo isključivo koristi kad se misli na groblja antičkih i srednjovjekovnih civilizacija.

U srednjovjekovnoj Bosni nekropolama se nazivaju lokaliteti sa grupama stećaka, nadgrobnih spomenika. Radi se o manjim grupama, ali i lokalitetima sa stotinama nadgrobnih spomenika (Nekropole stećaka). Pored naziva nekropola, za srednjovjekovne lokalitete sa stećcima u upotrebi su i nazivi grčko groblje i svatovsko groblje. U pozadini narodne tradicije uz ova dva naziva je izraz starine, stručnog nepoznavanja pokojnika pod stećcima, ali i izraz respekta i poštovanja prema pokojnicima i njihovim nadgrobnim spomenicima.

Grčko groblje predstavlja izraz običnog čovjeka koji Grčku smatra najstarijom zemljom (''Star ko' Grčka'') i Grke najstarijim narodom, bez obzira što se lokaliteti sa stećcima nalaze i na mjestima gdje obrisi grčke civilizacije nisu ostavljali tako vidnog traga u historiji. Narodna tradicija je sklona da pojasni kako su ti Grci poslije niza gladnih godina i teških zima napustili svoja obitavališta, a da su iza njih ostajala njihova (grčka) groblja. Narod ih ne dira iz poštovanja prema starini, sudbini mrtvih i takvoj sudbini preživjelih koji su morali otići.

Svatovsko groblje zasnovano je na priči o sukobu svatova koji je tragično završio i ostavio iza sebe groblje koje se poštuje zbog sudbine onih koji su u životu krenuli u najboljim namjerama a završili u najgoroj situaciji, izginuli u svatovima.

## Također pogledajte 
*Nekropola stećaka u selu Šabići

Kategorija:Nekropole
Kategorija:Kultura srednjovjekovne Bosne
Jasenovac

[mini|280px|srpskopravoslavni [manastir Jasenovac sa crkvom "Rođenje Svetog Jovana Preteče"]]
**Jasenovac** je naseljeno mjesto i općina u Hrvatskoj, u Sisačko-moslavačkoj županiji.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Novska.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Jasenovac je imala 1.997 stanovnika, od čega u samom Jasenovcu 653.

### Općina Jasenovac 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Novska.*

### Jasenovac (naseljeno mjesto) 
### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Jasenovac je imalo 1.154 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Galerija 

Datoteka:KZ-Jasenovac-Denkmal-Seitenansicht.JPG|spomen-područje "Jasenovac", spomenik "Kameni cvijet"
Datoteka:KZ-Jasenovac-ufer-1.jpg|Sava kod Jasenovca
Datoteka:Novi most u jasenovcu - panoramio.jpg|novi most na Savi
Datoteka:Jasenovac 2-2009.JPG|krajolik i spomenik
Datoteka:Voz Jasenovac.JPG|voz kojim su u logor dovožene žrtve

## Također pogledajte
* Koncentracioni logor Jasenovac
* Spomen-područje Jasenovac
* Spisak općina u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Općine u Hrvatskoj
Kategorija:Općine u Sisačko-moslavačkoj županiji
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Sisačko-moslavačkoj županiji
Kategorija:Naselja u Jasenovcu
*
Mihajlo Pupin

**Mihajlo Idvorski Pupin**, američki naučnik i izumitelj srpskog porijekla, rođen 9. oktobra 1854. godine u selu *Idvor* u Banatu. Osnovno obrazovanje je stekao u Idvoru, a zatim u Pančevu da bi 1872. godine svoje školovanje nastavio u Pragu. Poslije iznenadne očeve smrti, u martu 1874. godine odlazi za Sjedinjene Američke Države u svojoj 20-toj godini života.

Poslije pet teških godina gdje je morao da radi kao fizički radnik, Pupin je uspio da se upiše na Columbia Coledge u New Yorku u jesen 1879. Odmah se istakao kao primjeran učenik. Oslobođen je plaćanja školarine, a već na kraju prve godine dobio je dvije novčane nagrade (iz grčkog jezika i matematike). Uglavnom se izdržavao prihodima od podučavanja slabijih učenika i fizičkog rada.

Po završetku školovanja 1883. godine primio je diplomu prvog akademskog stepena "*Bachelor of Arts*". Dobio je stipendiju za studije matematike i fizike u Cambridgeu u Velikoj Britaniji (1883-1885), a zatim u Berlinu (1885-1889) gdje je položio doktorat iz oblasti fizičke hemije, sa temom: "Osmotički pritisak i njegov odnos prema slobodnoj energiji".

Njegov položaj profesora teorijske elektrotehnike postepeno je usmjerio njegovo interesovanje na proučavanje elektromagnetskih fenomena.

Električna rezonanca, kao predmet izučavanja, privukla je njegovu pažnju 1892. i rezultirala u pronalasku električnog strujnog kola, koje se danas univerzalno koristi u svim radio vezama. Patent električnog kola je prodao kompaniji Markoni. U isto vrijeme kompanija Markoni primjenila je njegov pronalazak za ispravljanje visokofrekventnih talasa koji se danas univerzalno primjenjuje u radiofoniji.

Pupin je bio oženjen Amerikankom Sarom Katarinom Jackson iz New Yorka. Sa njom je imao kćerku Barbaru. Umro je 12. marta 1935. godine u New Yorku i sahranjen je na groblju Woodlawn u Bronxu.

## Zadužbine Mihajla Pupina 
1914. godine stvorio je "Fond Pijade Aleksić-Pupin", u znak sjećanja i zahvalnosti majci Pijadi. Svake godine, sredstvima tog fonda, na svečanim Svetosavskim akademijama, nagrađivani su učenici koji su se isticali u književnosti, historiji i guslarstvu.

Osnovao je i zadužbinu pri Narodno-istorijsko-umetničkom muzeju u Beogradu. Fondovi Zadužbine koristili su se za kupovinu srpskih umjetničkih djela za muzej i izdavanje publikacija "srpskih starina". U imovinu zadužbine, Pupin je uložio milion dinara.

## Također pogledajte 
* Nikola Tesla

## Vanjski linkovi 
*Аутобиографија „Са пашњака до научењака“ (на српском)
* Paleta kulturnog nasleđa: Pupin umjetnost darivanja (RTS Kulturna baština - Zvanični kanal)
*Michael I. Pupin's Autobiography „From Immigrant to Inventor“, (Charles Scribner's Sons, 1924)
*Informacija o njegovom grobu
*Biografija na engleskom
*Elektrotehnički institut ˝Mihajlo Pupin˝ Beograd - internet prezentacija

Kategorija:Biografije, Kovačica
Kategorija:Srbijanski naučnici
Kategorija:Američki naučnici
Kategorija:Članovi Francuske akademije nauka
Kategorija:Rođeni 1854.
Kategorija:Umrli 1935.
Kategorija:Članovi SANU
Bosanskohercegovački filmski festival

**Bosanskohercegovački Filmski Festival** (engleski:*Bosnian-Herzegovinian Film Festival*, BHFF) je godišnji filmski festival osnovan 2003. godine u New York-u, koji organizuju Njujorške nevadine organizacije Radio Glas Bosne i Hercegovine i Akademija Bosne i Hercegovine. Festival se održava sredinom svake godine u Tribeca Cinemas kinu na Manhattan-u.

BHFF ima za cilj promoviranje bosanskohercegovačke kinematografije na području Sjedinjenih Američkih Država, te upoznavanje šire javnosti sa novim djelima istaknutih i mladih bh. reditelja ili filmova čija tema je Bosna i Hercegovina.

## Poznatiji gosti festivala 
* Zlatko Topčić
* Benjamin Filipović
* Mirsad Purivatra
* Snežana Bogdanović

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica BHFF-a

Kategorija:Filmski festivali
Semafor

[mini|desno|Semafor u [Švedska|Švedskoj]]
**Semafor** je uređaj za signalizaciju i regulaciju saobraćaja. Pojam se koristi za označavanje cjelokupnog uređaja. Pozicioniran je na raskrsnici, pješačkom prelazu, željezničkoj pruzi ili bilo kom drugom pozicionom indikatoru, kako bi, upotrebom unificiranih oznaka u boji, označio sigurnost prelaska. Znaci koje on pokazuje reguliraju ponašanje učesnika u saobraćaju, i to onima u čijem se ti svjetlosni signali pokazuju. Ovi signali, u zavisnosti od oblika i boje, imaju razna značenja.

## Historija 
[desno|thumb|250px|Semafor na [Skenderija|Skenderiji, Sarajevo]]
Prvi mehanički, neelektrični semafor, pogonjen gasnim lampama instaliran je 10. decembra 1868. godine ispred britanskog Parlamenta u Londonu, radi reguliranja saobraćaja u ulicama Bridge, Great George i Parliment. Takve uređaje promovirao je željeznički inženjer J. P. Knight, a pravio ih je signalni inženjeri iz firme *Saxby & Farmer*. Dizajn prvobitnih semafora kombinirao je tri metalne ručke sa crvenim i zelenim gasnim lampama za korištenje noću na stubu, a s njima je rukovao policijski službenik. Gasne lanterne je ručno podizao i spuštao saobraćajni policajac, pomoću poluge ispod uređaja, te na taj način pokazivao odgovarajuće svjetlo.

## Zakonske regulative 
### U BiH 
[thumb|desno|200px|Semafor na [Magistralna cesta M5|magistralnom putu M5, na ulazu u Vitez iz pravca Zenice]]
U Zakonu o osnovama bezbjednosti saobraćaja u BiH, članovima 136. do 139. regulirana je upotreba i obaveza ponašanja učesnika u saobraćaju u BiH vezano za uređaje za davanje svjelosnih signala.

### U Njemačkoj 
Po članu 43. Zakona o saobraćajnom redu (njem. *Straßenverkehrsordnung (StVO)*) semafori se navode pod pojmom *uređaji za davanje svjetlosnih znakova* (njem. *Lichtzeichenanlage*).

## Također pogledajte 
* Pješački prijelaz

## Reference 
Kategorija:Saobraćaj
Uspavanka za Radmilu M.

***Uspavanka za Radmilu M.*** je sedmi studijski album rok grupe Bijelo dugme iz 1983. godine u izdanju zagrebačkog Jugotona. Bio je to posljednji studijski album Bijelog Dugmeta snimljen zajedno sa pjevačem Željkom Bebekom. Također, to je i prvi album ove grupe nakon živog albuma *"Koncert kod Hajdučke česme"* iz 1977. godine, sa bubnjarom Goranom "Ipetom" Ivandićem i prvim nakon albuma *"Šta bi dao da si na mom mjestu"* iz 1975. koji će biti snimljen u staroj postavi. 
Sve tekstove napisao je Goran Bregović, osim teksta pjesme "Kosovska", koju su napisali Zija Beriša, Agron Beriša, Špand Ahmeti i Goran Bregović. Pjesme su snimane u studiju RTV Skoplje januara 1983. godine, a miksane u *Britania Row Recording Studios* u Londonu.

## Spisak pjesama 
* Sve pjesme je napisao Goran Bregović, osim teksta za "Kosovsku" koji su zajedno sa njim napisali Zija Beriša, Agron Beriša i Špand Ahmeti.

#"Polubauk polukruži poluevropom" (Bregović) - 3:57
#"Drugovi i drugarice" (Bregović) - 3:33
#"Kosovska" (Bregović - Zija Beriša/Agron Beriša/Špand Ahmeti/Bregović) - 3:34
#"U vrijeme otkazanih letova" (Bregović) - 3:40
#"Zašto me ne podnosi tvoj tata" (Bregović) -3:21
#"Ako možeš zaboravi" (Bregović) - 4:58
#"Ovaj ples dame biraju" (Bregović) - 5:11
#"Ne plači" (Bregović) 3:54
#"Uspavanka za Radmilu M." (Bregović) - 2:25

## Članovi grupe 
* Goran Bregović - električna gitara
* Željko Bebek - vokal
* Zoran Redžić - bas-gitara
* Goran "Ipe" Ivandić - bubnjevi
* Vlado Pravdić - klavijature
* Arsen Ereš - saksofon

## Gostujući muzičari i tehničko osoblje 
* Dubravko Majnarić - glavni i odgovorni urednik
* Goran Bregović - izvršni producent
* Gajo Vučićević - produkcija
* Dragan S. Stefanović - dizajn
* Mike Johnson - snimatelj
* Arsen Ereš - saksofon
* Blagoje Morotov - Baže - kontrabas
* Vlatko Stefanovski - gitara na pjesmama "Polubauk polukruči poluevropom" i "Uspavanka za Radmilu M."
* "Makedonija" - prateći vokal na pjesmi "Ako možeš, zaboravi"

## Literatura 
* Petar Janjatović: EX YU ROCK enciklopedija 1960-2006, 

Kategorija:Albumi iz 1983.
Kategorija:Albumi Bijelog dugmeta
Kategorija:Albumi u izdanju Jugotona
Krst

mini|desno|200px|Latinski križ, simbol kršćanstva
**Križ** ili **krst** je geometrijski lik koji se sastoji od dvije crte ili pruge koje se sijeku pod uglom od 90°, pri čemu se jedna ili obje crte dijele popola. Križ je jedan od najstarijih ljudskih simbola, te se koristi kao simbol u mnogim religijama.
[lijevo|mini|305x305piksel|*Grčki krst* (svi krakovi jednake dužine) iznad *[saltire*, krst čiji su udovi nagnuti]]
**Križ** je geometrijska figura koja se sastoji od dvije linije ili šipke koje se ukrštaju, obično okomite jedna na drugu. Linije obično idu okomito i horizontalno. Krst sa kosim linijama, u obliku latiničnog slova X, u heraldičkoj terminologiji naziva se saltira.

Krst je bio široko priznat kao simbol kršćanstva od ranog perioda. Prije toga, bio je paganski vjerski simbol širom Evrope i zapadne Azije. Lik čovjeka koji visi na krstu postavljen je na poljima kako bi zaštitio usjeve. Često se pojavljivao u sprezi sa žensko-genitalnim krugom ili ovalom, da bi označio sveti brak, kao u egipatskoj hamajliji Nefer s muškim križem i ženskom kuglom, koja se smatra hamajlijom blaženstva, vradžbinom seksualne harmonije.

Latinski ''* odnosio se na vješalicu na kojoj su pogubljeni zločinci, kolac ili motku, sa ili bez transome, na koju su osuđeni nabijani ili vješani, a tačnije krst ili motka kočije. Izvedeni glagol *cruciāre* znači "usmrtiti na krstu" ili, češće, "metnuti na kolac, mučiti", posebno u odnosu na psihičke probleme. U rimskom svijetu *'' zamjenjuje  kao naziv nekih instrumenata nalik na krst za smrtonosno i privremeno kažnjavanje, u rasponu od račvastog krsta do vješala ili visjelice za pogubljenje.

Oznaka krsta se koristi za označavanje pozicije, ili kao kvačica, ali i za označavanje . Iz grčkog či je izvedeno latinično slovo X, ćirilično Ka i moguće runsko Gyfu.

## Reference 
Kategorija:Simboli
Kategorija:Kršćanstvo
Golanska visoravan

[mini|desno|300p|Golanska visoravan - plave tačke su naselja izraelskih doseljenika. Crne tačke su sela [Druzi|Druza i Čerkeza. Visoravan je okružena sa 4 države: Liban - Sirija - Jordan - Izrael.]]
**Golanska visoravan** (; ), ranije poznata kao *Sirijska visoravan*, jest plato na granici između Izraela, Libana, Jordana i Sirije. U posjedu je Izraela nakon Šestodnevnog rata sa Sirijom 1967, te ponovno 1973. nakon Jomkipurskog rata.

## Geografija 
Golanska je visoravan omeđena sa zapadne strane stjenovitim gorjem koje se spušta prema Galilejskom moru i rijeci Jordan, s južne strane rijekom Yarmouk, sa sjevera granicom sa Libanom, te s južne strane Hauranom. Golanska visoravan je podjeljena na tri regije: sjevernu, centralnu i južnu.

## Geologija 
Golanska visoravan je plato i dio vulkanskog polja iz holocena koji se prostire na sjever gotovo do Damaska. Cijelo područje je prepuno ugaslim vulkanskim stošcima, kao što je Majdal Shams. Hermon je na sjeveru Golanske visoravni, ali je geološki odijeljen od vulkanskog polja. U blizini Hermona je kratersko jezero Birkat Ram koga napajaju podzemna vrela.

## Vode Golanske visoravni 
* Yarmouk
* Jilabun
* Dlaiot
* Jehudia
* Mitzar
* Samekh

## Zajednice 
Najveća zajednica i administrativni centar Golanske visoravni je židovski grad Katzrin, sagrađen 1970. godine. Grad okružuju brojni kibuci i mosavi. Na sjevernoj strani Golanske visoravni su sela Druza i Čerkeza, uključujući Majdal Shams i selo Alawite blizu libanske granice.

Kategorija:Geografija Izraela
Kategorija:Geografija Libana
Kategorija:Geografija Jordana
Kategorija:Geografija Sirije
.uz

**.uz** je najviši Internet domen za Uzbekistan. Administracija ovog domena je dodjeljena njemačkom preduzeću Euracom GmBH.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Uzbekistan
U
Paranoidna shizofrenija

**Paranoidna shizofrenija** se javlja kasnije u trećoj ili četvrtoj deceniji života. Prisutne su relativno trajne sumanute paranoidne ideje, obično udružene sa halucinacijama, naročito slušnim, i poremećajima opažanja. Sumanute ideje su najčešće ideje proganjanja (mogu navesti bolesnika da izvrši suicid), ideje veličine ili oboje (tada uslovljavaju nasilničko ponašanje bolesnika), ali se mogu javiti i ideje sa drugim sadržajima, kao što su religijske sumanute ideje, sumanute ideje ljubomore, i dr. Sumanute ideje su nelogične i manje ili više nesistematizovane. Bolesnici su nepovjerljivi, sumnjičavi, razdražljivi, mogu biti agresivni kada od progonjenih postaju progonitelji.

Kasniji početak bolesti omogućava bolesniku relativno očuvanje već stečenih socijalnih relacija, snage Ega su veće, te ispoljavaju manju regresiju i bolje kontrolišu svoje emocionalno reagovanje i ponašanje nego što je to slučaj kod drugih subtipova shizofrenije. Uspjevaju često da se adekvatno ponašaju u socijalnim situacijama. Inteligencija u područjima koja nisu zahvaćena psihozom je najčešće intaktna. Oboljenje ima remitirajući i lagano progresivan tok uz relativno dobru prognozu, koja se postiže adekvatnim savremenim liječenjem.

Poremećaji afekta, volje, govora te katatoni simptomi ili nisu prisutni ili su  slabo uočljivi. U ovaj oblik  se uključuje parafrenija, a isključuje paranoja.

## Također pogledajte 
* Hebefrena shizofrenija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Shizofrenija