open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vlada Republike Hrvatske

**Vlada Republike Hrvatske** (obično se naziva hrvatska vlada ili samo Vlada) obavlja izvršnu vlast u Republici Hrvatskoj u skladu sa Ustavom i zakonima.

Vladu Republike Hrvatske čine njen predsjednik (često se naziva i premijer), potpredsjednici i ministri.

Dužnosti Vlade Republike Hrvatske propisane su Ustavom Republike Hrvatske, a način rada, odlučivanje i vrste akata koje Vlada donosi propisuju se zakonom i poslovnikom.

Sjedište Vlade je u Zagrebu, u Banskim dvorima na Trgu sv. Marka, a vladini Uredi su razmješteni na nekoliko lokacija u gradu.

## Dužnosti 
Vlada Republike Hrvatske (član 112. Ustava RH):
* predlaže zakone i druge akte Hrvatskom saboru,
* predlaže državni budžet i završni račun,
* provodi zakone i druge odluke Hrvatskoga sabora,
* donosi uredbe za izvršenje zakona,
* vodi vanjsku i unutrašnju politiku,
* usmjerava i nadzire rad državne uprave,
* brine o privrednom razvoju zemlje,
* usmjerava djelovanje i razvoj javnih službi,
* obavlja druge poslove određene Ustavom i zakonom.

Vlada pored toga, u okvirima svojih ovlasti donosi uredbe, upravne akte i rješenja o imenovanju i razrješenju dužnosnika i državnih službenika. Vlada odlučuje u slučaju sukoba nadležnosti državnih ustanova, daje odgovore na zastupnička pitanja, utvrđuje prijedloge zakona i drugih propisa, daje mišljenje na zakone i druge propise te donosi strategije razvoja privrednih i društvenih djelatnosti.

## Uredi Vlade Republike Hrvatske 
* Ured predsjednika Vlade Republike Hrvatske
* Ured za odnose s javnošću
* Ured za protokol Vlade Republike Hrvatske
* Ured za javnu nabavu
* Ured za ljudska prava
* Ured za nacionalne manjine
* Ured za opće poslove Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske
* Ured za ravnopravnost spolova
* Ured za socijalno partnerstvo
* Ured za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga
* Ured Vlade Republike Hrvatske za unutrašnju reviziju
* Ured za zakonodavstvo

## Odnos Vlade RH i Hrvatskog sabora 
Vlada je odgovorna Hrvatskom saboru.

Predsjednik i članovi Vlade zajednički su odgovorni za odluke koje donosi Vlada, a lično su odgovorni za svoje područje rada.

## Vanjski linkovi 
* Vlada Republike Hrvatske

Hrvatska
Kategorija:Institucije Hrvatske
*
Hrvatska
Mumijevi

[mini|200px|Kuća Mumijevih u zabavnom parku [Muumimaailma]]

**Mumijevi** (; ) su likovi u seriji, knjizi i stripu  finske ilustratorice i pisca Tove Jansson, izvorno objavljen u Švedskoj, a kasnije i Finskoj. Oni su porodica bijele boje, okruglog izgleda nalik na nilske konje, i prekriveni su krznom. Bezbrižna i avanturistička porodica živi u njihovoj kući u dolini Mumijevih, u šumama Finske, iako u prošlosti njihove privremene rezidencije su bile svjetionik i pozorište. Oni su dio mnogih avantura zajedno sa svojim raznim prijateljima, i svi su izmišljenih vrsta.

Objavljeno je ukupno devet knjiga, pet knjiga sa slikama Mumijevih i strip koji je također napisala Jansson, a objavljeni su između 1945. i 1993.

Mumijevi su od tada su bili temelj za brojne televizijske serije, filmove, pa čak i park u Finskoj.

## Reference 
Kategorija:Animirani likovi
Koversinus

mini|desno|300px|Dijagram cvs(*x*) od -3,14 do 3,14.
U trigonometriji, **koversinus**, oznake cvs(*x*), od ugla je definisan kao jedan minus sinus ugla:

:  \mathrm{cvs}\,x = 1 - \sin x.

Podliježe identitetu:

:\textrm{cvs}(\theta) = \textrm{versin}\left(\frac{\pi}{2} - \theta\right).

Derivacija **koversinusa** je kosinus sa predznakom minus.  
    
:  \frac{d}{dx}\mathrm{cvs}\,x = -\cos{x}\,,
  
a integral je
  
: \int \mathrm{cvs}\, x \,dx = x + \cos{x} + C.

Postoji malo primjena ove funkcije, te se općenito koristi da bi se našla funkcija versinus.  

## Također pogledajte 
* Versinus

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Trigonometrija
Kategorija:Elementarne posebne funkcije
Gudermannova funkcija

mini|270px|desno|Gudermannova funkcija sa njenim asimptotama y=&plusmn;&pi;/2 (plava boja).
**Gudermannianova funkcija**, nazvana po Christophu Gudermannu (1798. &ndash; 1852. godina), povezuje kružne i hiperboličke funkcije bez korištenja kompleksnih brojeva.

Definisana je sa

:\begin{align}{\rm{gd}}(x)&=\int_0^x\frac{dp}{\cosh(p)}\\
&=\arcsin\left(\tanh(x)\right)
 =\mbox{arccsc}\left(\coth(x)\right)\\
&=\arccos\left(\mbox{sech}(x)\right)
 =\mbox{arcsec}\left(\cosh(x)\right)\\
&=\arctan\left(\sinh(x)\right)
 =\mbox{arccot}\left(\mbox{csch}(x)\right) \\
&=2\arctan\left(\tanh\left(\frac{x}{2}\right)\right)
=2\arctan(e^x)-\frac{\pi}{2}.
\end{align}\,\!

Sljedeći identiteti, također, važe:

:\begin{align}{\color{white}\dot{{\color{black}
\sin(\mbox{gd}(x))}}}&=\tanh(x);\quad
\csc(\mbox{gd}(x))=\coth(x);\\
\cos(\mbox{gd}(x))&=\mbox{sech}(x);\quad\,
\sec(\mbox{gd}(x))=\cosh(x);\\
\tan(\mbox{gd}(x))&=\sinh(x);\quad\,
\cot(\mbox{gd}(x))=\mbox{csch}(x);\\
{}_{\color{white}.}\tan\left(\frac{\mbox{gd}(x)}{2}\right)&=\tanh\left(\frac{x}{2}\right).
\end{align}\,\!

mini|270px|desno|Inverzna Gudermannova funkcija.

Inverzna Gudermannova funkcija je data sa

:\begin{align}
\mbox{arcgd}(x)&={\rm {gd}}^{-1}(x)=\int_0^x\frac{dp}{\cos(p)}\\
&={}\mbox{arccosh}(\sec(x))=\mbox{arctanh}(\sin(x))\\
&={}\ln\left(\sec(x)(1+\sin(x))\right)\\
&={}\ln(\tan(x)+\sec(x))=\ln\tan\left(\frac{\pi}{4}+\frac{x}{2}\right)\\
&={}\frac{1}{2}\ln \frac{1+\sin(x)}{1-\sin(x)} .\end{align}\,\!

Derivacije Gudermannove funkcije i njenih inverzna su

:\frac{d}{dx}\;\mbox{gd}(x)=\mbox{sech}(x);\quad\frac{d}{dx}\;\mbox{arcgd}(x)=\sec(x).\,\!

## Također pogledajte 
* Distribucija hiperboličke sekante
* Mercatorova projekcija
* Formula tangensa polovine ugla
* Traktrisa
* Spisak trigonometrijskih identiteta

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* CRC *Handbook of Mathematical Sciences* 5th ed. pp 323&ndash;5.
* 

Kategorija:Trigonometrija
Kategorija:Elementarne posebne funkcije
Kategorija:Eksponencijali
Mariazell

**Mariazell** je grad u okrugu Bruck-Mürzzuschlag u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Područje oko grada Mariazell bilo je naseljeno u ilirskom i keltskom periodu. U 6. vijeku, vlast preuzimaju slavenska plemena, od kojih i danas imena nekih mjesta, imaju slavenske korijene.

Grad je središte katoličkih hodočašća srednje Evrope. Od 12-15. augusta 2007. godine, na poziv biskupske konferencije Austrije održano je hodočašće oko 3.000 mladih iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Poljske, Češke, Mađarske i Austrije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Statistik Austria / Ein Blick auf die Gemeinde: 62142 − Mariazell 
*www.mariazell.at − Turistički portal Mariazell Online 

Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Gradovi u okrugu Bruck-Mürzzuschlag
*
Villach (čvor)

* Villach (grad), grad u istoimenom okrugu, austrijske pokrajine Koruške
* Villach-Land, okrug u austrijskoj pokrajini Koruškoj
Christoph Gudermann

**Christoph Gudermann** (25. mart 1798. &ndash; 25. septembar 1852. godine) je bio njemački matematičar. Rođen je u Vienenburgu, Njemačka kao sin učitelja, da bi i sam kasnije postao učitelj nakon završenih studija na Univerzitetu u Göttingenu, gdje je njegov mentor bio Karl Friedrich Gauss. Svoju učiteljsku karijeru počeo je u Kleveu, a kasnije se preselio u školu u Münsteru. Dok je tamo boravio, Karl Weierstrass je pohađao Gudermannov kurs iz eliptičnih funkcija, prvi koji se održao u bilo kojoj instituciji. Ovaj kurs je jako uticao na Weierstrassa, što se ogleda u njegovim kasnijim radovima i istraživanju.

Njegova istraživanja o sferičnoj geometriji i posebnim funkcijama fokusirao je samo na posebne slučajeve, tako da mu nisu pripale zasluge koje su date onima koji su te radove objavili za općenite slučajeve.

Gudermannova funkcija, ili hiperbolička amplituda, dobila je naziv po njemu.

Gudermann je umro u Münsteru, u 54. godini života.

## Također pogledajte 
* Gudermannova funkcija

## Vanjski linkovi 
Gudermann, Christoph
Gudermann, Christoph
Gudermann, Christoph
Hiperbolički sektor

200px|desno
**Hiperbolički sektor** je regija Descartesovog koordinatnog sistema {(*x*,*y*)} ograničen zrakama iz ishodišta koordinatnog sistema do dvije tačke (*a*, 1/*a*) and (*b*, 1/*b*) i sa hiperbolom *xy* = 1.

Hiperbolički sektor su standardnoj poziciji ima *a* = 1 i *b* > 1 .

Površina hiperboličkog sektora u standarnoj poziciji je loge *b* . (Dokaz: Integracijom funkcije 1/*x* u granicama od 1 do *b*, sabiranjem trougla {(0, 0), (1, 0), (1, 1)}, te oduzimanjem trougla {(0, 0), (*b*, 0), (*b*, 1/*b*)} )

Kada je u standardnoj poziciji, hiperbolički sektor odgovara pozitivnom hiperboličkom uglu.

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Krive
Kategorija:Elementarna geometrija
Zlatna funkcija

desno|mini|300px|Zlatna funkcija

U matematici, **zlatna funkcija** predstavlja gornju granu hiperbole

: \frac{y^2-1} {y}=x.

U funkcionalnom obliku,

: y=\operatorname{zlatna}\ x= \frac{x+\sqrt{x^2+4}} {2}. 

Kada se definiše funkcija zlatna(*x*), donja grana hiperbole može se definisati kao *y* = &minus;tlatna(&minus;*x*). I zlatna(*x*) i &minus;zlatna(&minus;*x*) funkcija daju rješenja za *a* jednačine

: a-x-1/a=0 \,

ili, ako sve ponomžimo sa *a*, dobijamo

: a^2-xa-1=0. \,

Primjenom kvadratne formule na gornju kvadratnu jednačinu u *a* pokazuje da je zlatna(*x*) pozitivan korjen jednačine, a da je &minus;zlatna(&minus;*x*) negativno rješenje. Vrijednost funkcije zlatna(1) je zlatni rez, a rješenje zlatna(2) daje srebreni rez 1&nbsp;+&nbsp;&radic;2.

Zlatna funkcije je povezana sa hiperboličkim sinusom preko identiteta

:  \operatorname{arsinh}\ x= \ln \left ( \operatorname{zlatna}\ 2x \right)
,

te, također, zadovoljava identitet

:  \operatorname{zlatna}\ (x) \cdot \operatorname{zlatna}\ (-x) = 1. 

## Također pogledajte 
* Hiperbolička funkcija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Elementarne posebne funkcije
Kategorija:Zlatni rez
Benito Pérez Galdós

**Benito Pérez Galdós** (10. 5. 1843. - 4. 1. 1920.) je bio španski romanopisac iz vremena realizma. Neki stručnjaci iz oblasti književnosti smatraju da je on drugi na listi najznačajnijih španskih romanopisaca odmah iza Miguela de Cervantesa.
Bio je vodeća književna figura u Španiji tokom 19. vijeka.
Galdós je bio plodan pisac, objavljujući 31 roman, 46 nacionalnih epizoda (španski: National Episodes), 23 pozorišne predstave i 20 svezaka kraćih igranih, novinarskih i drugih spisa. On je i dalje popularan u Španiji i smatra se jednako značajnim kao: Charles Dickens, Honoré de Balzac i Lav Tolstoj. Tokom 1950. godine, nekoliko Galdoseovih književnih radova bilo je dostupno prevedeno na engleski jezik, iako je ovaj pisac postepeno postao popularan u engleskom govornom području.

Dok se njegove drame smatraju manje uspješnima od njegovih romana, njegovo djelo *Realidad* iz 1892. je važan u historiji realizma u španskom pozorištu.

Muzej Galdós u Las Palmasu, Gran Canaria, predstavlja portret ovog pisca koji je naslikao Joaquín Sorolla.

## Djela 
* "Fortunata y Jacinta"
* "Ángel Guerra"
* "Episodios Nacionales"
* "Miau" 
* "Doña Perfecta"

## Vanjski linkovi 
* The Pérez Galdós Editions Project
* 
* 
* 

## Reference 
Kategorija:Španski pisci
Kategorija:Biografije, Las Palmas
Kategorija:Rođeni 1843.
Kategorija:Umrli 1920.
Signum funkcija

mini|299p|Signum funkcija
U matematici, **signum funkcija** je neparna matematička funkcija koja izvači znak realnog broja. Da bi se izbjegla zabuna sa funkcijom sinus, ova funkcija ima naziv **signum funkcija** (od latinske riječi "signum", što znači "znak").

U matematičkim izrazima, signum funkcija se označava sa **sgn**.

## Definicija 
Signum funkcija realnog broja *x* je definisana kao:

: \sgn x = \begin{cases}
-1 & \text{ako je } x  0. \end{cases}

## Osobine 
Svaki realan broj se može predstaviti kao proizvod njegove apsolutne vrijednosti i njegove signum funkcije:

: x = ( \sgn x ) |x|. \qquad \qquad (1)

Iz jednakosti (1) slijedi da, kada god *x* nije 0, imamo

: \sgn x = {x \over |x|} \qquad \qquad (2) 

Signum funkcija je derivacija funkcije apsolutne vrijednosti (osim u nuli):

: {d |x| \over dx} =  {x \over |x|}. 

Signum funkcija je diferencijabilna sa derivacijom 0 svuda osim u 0. Nije diferencijabilna u 0 u klasičnom smislu, ali pod generalizacijom diferencijala (pogledajte članak distribucija), možemo reći da je diferencijal signum funkcije dva puta Diracove delta funkcije,

: {d \ \sgn x \over dx} = 2 \delta (x). 

Signum funkcija je vezana sa Heavisideovom odskočnom funkcijom *h*1/2(*x*):

: \sgn x = 2 h_{1/2}(x) - 1, \,

gdje indeks 1/2 odskočne funkcije označava da je *h*1/2(0) = 1/2. Signum funkcija se može pisati i pomoću Iversonovih zagrada:

:\ \sgn x = -[x  0] \,.

Za k \gg 0, glatna aproksimacija signum funkcije je
 
:\ \sgn x \approx \tanh(kx) \,.

Pogledajte Heavisideova odskočna funkcija – analitičke aproksimacije.

## Kompleksni signum 
## Uopćena signum funkcija 
## Također pogledajte 
* Apsolutna vrijednost
* Heavisideova odskočna funkcija
* Negativni i nenegativni brojevi
* Pravougaona funkcija

## Reference 
Kategorija:Elementarne posebne funkcije
Kategorija:Posebne funkcije
John Napier

:*Za članke o drugim ljudima sa istim imenom i prezimenom, pogledajte John Napier (čvor).*

**John Napier od Merchistouna** (1550 – 4. april 1617. godine), poznat i kao Neper, Nepair, imenom **Marvellous Merchiston**, je bio škotski matematičar, fizičar, astronom/astrolog i 8. Laird of Merchistouna, sin Sir Archibalda Napiera od Merchistona. Najpoznatiji je kao izumitelj logaritma i Napierovih kostiju, te zbog popularizacija korisštenja decimalnog zareza. Napierovo mjesto rođenja, Kula Merchiston, Edinburgh, Škotska, sada je dio Univerziteta Napier. Nakon što je umro od gihta, Napier je sahranjen u Crkvi St Cuthberta, Edinburgh.

## Eponimi 
Alternativna jedinica za decibel, koja se koristi u elektrotehnici, neper, dobila je naziv po Johnu Napieru, kao i Univerzitet Napier u Edinburghu.

Krater Neper na Mjesecu dobio je naziv po njemu,https://web.archive.org/web/20071021012032/http://edinburghnews.scotsman.com/index.cfm?id=373482003, kao i asteroid 7096 Napier.

## Spisak radova 
* (1593) *A Plaine Discovery of the Whole Revelation of St. John*.
* (1614) *Mirifici logarithmorum canonis descriptio* (a translation into English by Edward Wright was published in 1616).
* (1617) *Rhabdologia* (published posthumously).
* (1619) *Mirifici logarithmorum canonis constructio* (written before the 'Descriptio', but published posthumously by his son Robert)

## Također pogledajte 
* Spisak univerziteta nazvanih po ljudima

## Reference 
## Dodatna literatura 
* Diploudis, Alexandros. Undusting Napier's Bones. Heriot-Watt University, 1997.
* "John Napier." *Math & Mathematicians: The History of Math Discoveries around the World.* 2 vols. U*X*L, 1999. 
* John Napier.  *The History of Computing Project*.
* John Napier--Short biography and translation of work on logarithms 
* Johnston, Ian. Scots genius who paved way for Newton's discoveries. *The Scotsman*, May 14, 2005.
* Intro to Spherical Trig. Includes discussion of The Napier circle and Napier's rules
* EEBO (Early English Books Online) has electronic copies of some of his work, in facsimilies of editions of Napier's time (subscription or Athens login required).

Kategorija:Rođeni 1550.
Kategorija:Umrli 1617.
Kategorija:Škotski astrolozi
Kategorija:Škotski astronomi
Kategorija:Škotski izumitelji
Kategorija:Škotski matematičari
Kategorija:Škotski fizičari
Kategorija:Škotski teolozi
Kategorija:Matematičari 16. vijeka
Kategorija:Matematičari 17. vijeka
Kategorija:Biografije, Edinburgh
Nu (čvor)

*Nu - 13. slovo grčkog alfabeta.
*Nun (mitologija) - bog iz egipatske mitologije.
*Nu (narod) - narod u Kini
*Nu - znak u formulama za Nuseltov broj
Nun (mitologija)

**Nun** ili **Nu** je prvobitni okean, istodobno i mjesto i bog, iz kojeg su rođeni ostali bogovi. 
## Mit o stvaranju 
[mini|lijevo|150 px|Nun i [Naunet]]
Prema mitu iz Heliopolisa, Nun je golemi okean. Iz njega je izronio brežuljak, a na njemu bog Sunca, Ra, Amon-Ra ili Atum. Oni su se pojavili iz lotosovog cvijeta. Bog Sunca je potom ispljunuo Šua i Tefnut, blizance, koji su postali roditeljima Geba i Nut. I tako je nastao svemir. Ali Nun nije nestao. On okružuje nebo koje je zbog njega plavo. Okružuje i Geba, Zemlju, i predstavlja sva mora. U mnogim hramovima je Nun prikazan kao sveto jezero, a u Karnaku je napravljeno umjetno jezero u spomen na okean iz kojeg je izronilo Sunce. U mitu iz Hermopolisa postoje dva Nuna - okean i bog vode, sa svojom ženom Naunet (Nunet). Nun izgleda kao čovjek s bradom, a ima plavu kožu, pa je sličan Hapyju, bogu Nila koji će poslije postati vrlo važan za Egipćane. Naunet ima zmijsku glavu. Uz Nuna i Naunet, u okeanu Nunu živjelo je još nekoliko primordijalnih bogova. Kad je božica Neit pljunula u okean Nun, iz vode je izronila kobra Apop. Nun i Naunet se ponekad smatraju Ptahovim roditeljima.

## Druge kulture 
U drugim kulturama, Nun, kao okean, također postoji. Prema japanskoj religiji šintoizmu, prvi su se bogovi rodili na nebu, a u početku je postojala samo beskrajna vodena površina. Pandan Nunu u grčkoj mitologiji je Pont, primordijalni okean, a poslije se pojavljuje božanstvo Okean, koji predstavlja nepoznata mora u dijelovima svijeta koji su za Grke bili kraj Zemlje. U Mesopotamiji, u početku su postojala dva okeana, jedan muški, drugi ženski, što je vrlo slično Nunu i Naunet.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Egipatski bogovi
Transcendentalna funkcija

**Transcendentalna funkcija** je funkcija koja ne zadovoljava polinomsku jednačinu čiji su koeficijenti i sami polinomi, za razliku od algebarske funkcije, koja zadovoljava takvu jednačinu. Drugim riječima, **transcendentalna funkcija** je funkcija koja "transcentira" algebru na način da se ne može izraziti u smislu konačnih nizova algebarskih operacija sabiranja, množenja i vađenja korjena.

Primjeri transcendentalnih funkcija uključuju eksponencijalne, logaritmske, te trigonometrijske funkcije.

Analitička funkcija ƒ(*z*) jedne realne ili kompleksne varijable *z* je transcendentalna ako je algebarski nezavisna od te varijable.

## Primjeri 
Sve sljedeće funkcije su transcendentalne: osim u rijetkim slučajevima nije, općenito, moguće dovesti u vezu vrijednost *f(x)* bilo koje od ovih funkcija, sa njenim argumentom *x* pomoću konačnog broja algebarskih operacija.

:f_1(x)=x^\pi \ 

:f_2(x) = c^x, \ c \ne 0, 1

:f_3(x)=x^x \ 

:f_4(x)=x^{(\frac{1}{x})} \ 

## Također pogledajte 
* Analitička funkcija
* Kompleksna funkcija
* Uopćena funkcija
* Posebna funkcija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Diferencijalna algebra
Kategorija:Vrste funkcija
Croatia Records

**Croatia Records** je jedna od vodećih diskografskih kuća u Hrvatskoj. Raspadom Jugoslavije i s demokratskim promjenama u Hrvatskoj 1990.g., nastala je promjenom imena "Jugoton" u "Croatia Records". Kompanija se ubrzo privatizira.

## Historija 
Osnovana je pod imenom Jugoton 1947. godine. A 1990. godine mijenja naziv u Croatia Records.
Od 1995. je član Hrvatskog diskografskog udruženja.

## Muzički žanrovi 
Klasična muzika, Jazz, Pop, Rock, zabavna, etno muzika i narodna muzika.

## Izvođači 
* Boris Novković
* Prljavo kazalište
* Magazin
* Bijelo dugme
* Arsen Dedić
* Tereza Kesovija
* Divlje jagode
* Zlatko Pejaković
* Josipa Lisac
* Crvena jabuka
* Damir Urban
* Dino Merlin
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Hrvatske diskografske kuće
Kategorija:Kompanije osnovane 1947.

Kategorija:Kompanije iz Zagreba
Kategorija:Muzika u Zagrebu
Papa Benedikt

**Pape:**
* Papa Benedikt I (575 – cca. 579)
* Papa Benedikt II (684–685)
* Papa Benedikt III (855–858)
* Papa Benedikt IV (900–903)
* Papa Benedikt V (964)
* Papa Benedikt VI (972–974)
* Papa Benedikt VII (974–983)
* Papa Benedikt VIII (1012–1024)
* Papa Benedikt IX (1032–1044, 1045–1046 i 1047–1048)
* Papa Benedikt XI (1303–1304)
* Papa Benedikt XII (1334–1342)
* Papa Benedikt XIII (1724–1730)
* Papa Benedikt XIV (1740–1758)
* Papa Benedikt XV (1914–1922)
* Papa Benedikt XVI (2005–2013)

**Protupape:**
* Protupapa Benedikt X (smatran i kao papa, ali je zvanično protupapa)
* Protupapa Benedikt XIII
* Protupapa Benedikt XIV
Kruševo

**Kruševo** () jest grad u središnjoj Sjevernoj Makedoniji, južno od Skoplja. To je gradić od 5507 stanovnika, smješten na nadmorskoj visini od 1350 m.

## Historija 
Kruševo se prvi put je spominje u turskom defteru 1467/1468, kada je dan kao posjed, zajedno sa Prilepom i još 31 selom spahiji Husein-Begu. Grad je narastao brojem stanovnika i ekonomski ojačao dolaskom brojnih izbjeglica Vlaha iz Moskopolja i Gramosa u 18. stoljeću. Na početku 20. stoljeća Kruševo postaje sjedište nekadašnje Kruševske Republike za Ilindenskog ustanka 1903. U to vrijeme je u Kruševu živjelo otprilike 4.000 Vlaha i oni su predstavljali dvije trećine stanovništva. Za Kruševske Republike uspostavljena je multinacionalna vlada, trojica ministara bili Vlasi, kao i lokalni vojni lider Pitu Guli (1845–1903), koji je poginuo braneći republiku, i time postao makedonski narodni junak. U Sjevernoj Makedoniji i danas se na Kruševsku Republiku gleda kao na uspješan model etničke saradnje.

## Znamenitosti 
Gradić je sam po sebi mali muzej, tradicionalne arhitekture 18. i 19. stoljeća.

U gradu se nalazi spomenik **Makedonium** (posvećen Ilindenskom ustanku), kao i Muzej posvećen Kruševskoj Republici i Ilindenskom ustanku.

## Poznate osobe 
* Toše Proeski, pjevač, sahranjen na groblju "Gumenje"
* Vasil Iljoski, makedonski pisac
* Pitu Guli, ilindenski ustanik
* Alexandros Svolos, grčki akademik
* Nikola Martinovski, makedonski slikar

## Vanjski linkovi 
* Gradić Kruševo

Kategorija:Gradovi u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Kruševo
Stjepan Polje

**Stjepan Polje** je naseljeno mjesto u gradu Gračanici, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Stjepan Polje se nalazi na oko 11&nbsp;km površine Trebave i sprečanske aluvijalne ravni, sa nadmorskom visinom od oko 200-500 metara. Tlo uglavnom grade pijesak, šljunak, škriljave gline i gline uopšte pliocenske starosti. Stjepan Polje se sastoji od zaseoka: Dživraci, Potok Mahala, Hadžići, Jahići, Husići, Mejremići, Hodžići, Muratovići, Mustafići, Dedići, Avdići, Memići, Polje, Bare, Ibrahimovići,Džebe i Luke.

## Historija 
Stjepan Polje je dosta staro naselje koje je postojalo još u praistoriji , a kasnije i u srednjem vijeku. U turskim dokumentima ovo naselje se pojavljuje veoma rano. Prema dr. A. Handžiću Stjepan Polje je do 1528. godine bilo naseljeno Vlasima, kao i selo Gračanica, u kojem je bio rudnik željeza, zatim varoš grada Sokola, te sela Drenovac, Orahovica, Gornja Lohinja, Donja Lohinja, Brijesnica i Klokotnica. Od 1528. kada su Osmanlije došle na ovo područje, te uslijed procesa islamizacije, neislamskog stanovništva je sve manje. Od tog doba kao najveći dio stanovištva sačinjavaju muslimani.

U periodu 18. i početkom 19. stoljeća u Stjepan Polje, i okolna sela dolaze i trajno se naseljavaju muslimanske porodice iz Srbije i to većinom iz Užica. Također, ovdje su se naseljavale i porodice iz Hercegovine, Mađarske te prekosavske i (najvećim dijelom) podrinjske oblasti. Godine 1878. Bosna i Hercegovina pada pod vlast Austro-Ugarske, te administrativno-pravnim promjenama Stjepan Polje ulazi u okvir Gračaničkog sreza.

Naselje je razbijenog tipa. Kuće su razbacane po okolnom pobrđu, čija nadmorska visina iznosi do 250 m. Stjepan Polje ima više mahala (zaselaka) koji su raspoređeni u dva odvojena dijela u koje se dolazi asfaltnim putem koji se iznad osnovne škole u zaseoku Polje račva te jedan dio na sjeveru povezuje Mustafiće, Dediće, Muratoviće, Avdiće i Džebe, a drugi krak puta povezuje na sjeveroistoku mahalu Prkute (Hadžiće), Dživrake, Mejremiće i Potok mahalu. Zaseoci pretežno nose imena po prezimenima porodica koji ih nastanjuju ili su ih nastanjivali. Izuzetak čini zaselak Polje, odnosno Crkvina, Potok mahala, Dživraci i Luke.

## Obrazovanje 
Stjepan Polje posjeduje jednu osnovnu školu koja počela je sa radom 1949. godine u mektebskoj zgradi. Objekat škole je izgrađen 1951 godine sa dvije učionice i stanom za učitelja. Do 1974. godine egzistirala je kao područno odjeljenje Osnovne škole "Mitar Trifunović Učo" Gračanica, a kao samostalna obrazovna ustanova osnovana je Odlukom Skupštine općine Gračanica 23. 12. 1974 godine. Škola u Stjepan Polju danas ima 390 učenika raspoređenih u 18 odjeljenja i od školske 2004/05 godine uvela je devetogodišnje školovanje. Ima 38 zaposlenih radnika, od čega 33 nastavnika. Školske 2011/2012. godine JU OŠ " Stjepan Polje" je pohađalo 365 učenika raspoređenih u 17 odjeljenja.

## Stanovništvo 
## Također pogledajte 
* NK Stjepan Polje

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Gračanice
Naunet

**Naunet** je drevna primordijalna božica iz egipatske mitologije. 
  
## Mit o stvaranju 
Mit Eneada, nastao u Heliopolisu, kaže da je u početku postojao samo beskrajan okean Nun (slično vjerovanje su imali Grci, kod kojih je Pont bio prvobitno more). U mitu Ogdoada, iz Hermopolisa, Nun je bog, a Naunet je njegova žena. Ona je božica okeana, a njeno ime izvedeno je od Nunovog. Uz Nuna i Naunet u okeanu su prebivali još neki bogovi. Oni su stvorili prvo ostrvo. Potom su obrađivali tlo ostrva koje je raslo. Naunet je poslala prvu kišu (slika desno). U umjetnosti je Naunet prikazana kao žena sa zmijskom glavom. Ipak, u Knjizi mrtvih je prikazana sa ljudskom glavom, kako izlijeva kišu na Zemlju. Prema jednom mitu, ona i Nun su Ptahovi roditelji. U Mesopotamiji se vjerovalo u 2 okeana – Apsu i Tiamat, što je slično Nunu i Naunet.

Kategorija:Egipatske božice
Infarkt miokarda

mini|desno|300px|Zona boli usljed srčanog udara
**Infarkt miokarda** (**MI**), obično poznat kao **srčani udar**, nastaje kada se protok krvi smanji ili zaustavi do koronarne arterije srca, uzrokujući oštećenje srčanog mišića. Oko 30% pogođenih  ima atipske simptome. Žene su češće bez bolova u grudima i umjesto toga imaju bol u vratu, rukama ili osjećaju umor. Među osobama starijim od 75 godina, oko 5% je imalo IM sa malo ili nimalo simptoma u historiji. Može biti ga uzrokovati srčana slabost, nepravilan srčani ritam, kardiogeni šok 
ili  srčani zastoj.

## Uzroci i dijagnoza 
Većina IM se javlja zbog koronarne arterijske bolesti. Faktori rizika su visok krvni pritisak, pušenje, duhana dijabetes, nedostatak fizičke aktivnosti, gojaznost, visok holesterol u krvi, loša ishrana i prekomerni unos alkohola. Potpuna blokada koronarne arterije uzrokovana rupturom aterosklerotskog plaka obično je osnovni mehanizam IM.Brojni testovi su korisni za dijagnosticiranje, uključujući elektrokardiogram (EKG), krvne pretrage i koronarografiju. EKG, koji je snimak električne aktivnosti srca,koji može potvrditi ST elevaciju MI (STEMI), ako je ST elevacija prisutna. Često korišteni testovi krvi uključuju troponin i rjeđe kreatinski test kinaza MB.

## Klinička slika 
Bol iza grudne kosti, malaksalost, znojenje, nagon na povraćanje, pad krvnog pritiska, ubrzano lupanje srca.

## Dijagnoza 
Dijagnoza se postavlja na osnovu anamneze, elektrokardiografije (EKG), laboratorijskih nalaza.

## Liječenje 
Prije svega potrebno je spriječiti iznenadnu smrt do smještaja u bolničku ustanovu, liječi se poremećaj ritma srca, daju se antikoagulansi za sprječavanje stvaranja novih krvnih ugrušaka te trombolitici, koji služe za razbijanje nastalih ugrušaka.

## Reference
==Vanjski linkovi=

* 
* American Heart Association's Heart Attack web site — Information and resources for preventing, recognizing, and treating a heart attack.
* TIMI Score for UA/NSTEMI  and STEMI 
* HEART Score for Major Cardiac Events 
* 

Kategorija:Bolesti povezane sa starenjem
Kategorija:Uzroci smrti
Kategorija:Ishemijske bolesti srca
Kategorija:Hitni medicinski slučajevi
Kategorija:Akutna bol
Kategorija:Kardiovaskularne bolesti
Angina pectoris

**Angina pectoris** (fon. **angina pektoris**) je srčano oboljenje koje se karakteriše bolom u prsima zbog prolazne ishemije miokarda (nedostatak kiseonika i krvi). Uzročnik može biti i ateroskleroza.

## Vrste 
Postoje dvije vrste angine pektoris:

* Stabilna
* Nestabilna

**Stabilna** angina pektoris se karakteriše bolom u prsima. Bol koja se javlja može da traje od 1 do 20 minuta. Obično se javlja prilikom pojačanog fizičkog napora. Bol je karakteristična po tome što prestaje prilikom uzimanja nitroglicerina.

**Nestabilna** angina pektoris se karakteriše bolom koji je dosta intezivniji od stabilne angine pektoris, traje duže i nije povezan sa naporom. Zove se još i predinfarktno stanje, a nastaje iznenada. Bol koja se javlja ne prestaje uzimanjem nitroglicerina.

## Dijagnoza 
Dijagnoza se postavlja na osnovu anamneze, elektrokardiograma, ergometrijskog testa i koronarografije.

## Liječenje 
Kod stabilne angine pektoris uzimaju se lijekovi:

* Nitroglicerin
* Betablokatori

Kod nestabilne se uzimaju kalcijumantagonisti.

Kategorija:Kardiovaskularne bolesti
Kategorija:Akutna bol
Analitičko slikarstvo

mini|desno|Pavel Filonov: Lica
**Analitičko slikarstvo** je slikarska praksa čiji cilj je afirmiranje slikarskog postupka. U analitičkom slikarstvu slika postaje bitna kao objekat a boja tek kao fizikalna činjenica. Ova slikarska praksa stoji u sprezi sa konceptualizacijom umjetnosti šezdesetih godina tako da se može uzeti i kao posljednja etapa štafelajne umjetnosti tj. njeno usmrćenje.
Neki od predstavnika u bosanskohercegovačkoj umjetnosti su Radoslav Tadić, Edin Numankadić i Vojo Dimitrijević.
Osnivač pravca Pavel Filonov (njegov rad, desno), je napisao teoretski rad *Ideologija analitičkog iskustva* i izdao ga 1930.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Djelo "Svjetski zenit" () na stranici *wikiart.org*.

Kategorija:Slikarstvo
Ars Aevi

mini|desno|200px|Logo Projekta zajedno sa riječima **Ars** Aevi (na latinskom Umjetnost epohe) je anagram SARAJEVO
**Ars Aevi** je savremenoumjetnička i muzeološka zamisao i muzej savremene umjetnosti u Sarajevu koji posjeduje zbirku umjetničkih djela.

Generalna koncepcija Internacionalno kulturnog projekta ARS AEVI predstavljena je, prvi put, u Sarajevu, na Forumu umjetnika i intelektualaca, u julu 1992.

Projekat za izgradnju muzejske zgrade dizajnirao je italijanski arhitekta Renzo Piano.

## Osnivači kolekcije 
Kolekcija Ars Aevi obuhvata oko 130 radova svjetskih umjetnika među kojima su i  Michelangelo Pistoletto, Jannis Kounellis, Joseph Beuys i Joseph Kosuth. Zbog lošeg upravljanja uništeni su veliki dijelovi kolekcije.

Osnivači:

* Alma Suljević
* Braco Dimitrijević
* Damir Nikšić
* Edin Numankadić
* Enes Sivac
* Fikret Libovac
* Jusuf Hadžifejzović
* Maja Bajević
* Mustafa Skopljak
* Nebojša Šerić-Shoba
* Nusret Pašić
* Šejla Kamerić
* Andrej Đerković

## Vanjski linkovi 
*www.arsaevi.ba 

## Reference 
Kategorija:Muzeji u Sarajevu
Anput (mitologija)

**Anput** je egipatska božica.

## Opis 
Anput je žena Anubisa, boga balzamiranja, koji ima glavu šakala. Ona je zamišljena kao žena s glavom šakala ili jednostavno kao žena. Zaštitnica je 17. egipatskog administrativnog kruga, u Gornjem Egiptu. Ona je zapravo ženski aspekt Anubisa. Ona i Anubis su roditelji božice čistoće Kebehet.

U egipatskoj umjetnosti se Anput nikada ne predstavlja, osim na jednom mjestu – u hramu faraona Menkaure (Mikerina) pronađene su tri statue koje prikazuju božicu Hathor, samog faraona i nepoznatu ženu, koja predstavlja Anput. Iznad njene glave je maleni šakal, koji je povezuje sa Anubisom. Nigdje drugdje ne postoji prikaz Anput.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Egipatske božice
Mraz

mini|desno|200px|Mraz po lišću
**Mraz** je čvrsti talog vlage iz zraka. Formira se na čvrstim površinama koje posjeduju temperaturu nižu od temperature zraka. Veličina kristala mraza zavisi od vremena i dostupne vlage. Može nastati i usljed procesa transpiracije i tada se smrzava voda koju biljke normalno izbacuju kroz svoje stome.

Inje i slana su u prirodi pojave slične ovoj.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.rmets.org/metmatters/types-frost
* https://glossary.ametsoc.org/wiki/frost/
* http://www.its.caltech.edu/~atomic/snowcrystals/frost/frost.htm
* https://www.britannica.com/science/frost-meteorology

Kategorija:Meteorologija
Sabrija Tabaković

**Sabrija Tabaković** (2. augusta 1957. - 4. maja 1993.) je bio bosanskohercegovački pripadnik Armije Republike Bosne i Hercegovine tokom rata u Bosni i Hercegovini i njemu je prvom u Žepi dodijeljen orden Zlatni ljiljan. Tabaković je poginuo u borbama oko Žepe.

Bio je vezist u Vojnom odsijeku u Rogatici. Odatle je s priručnom radiostanicom prebjegao u Žepu, a koja će narednih 39 mjeseci biti jedina veza sa svijetom u opkoljenoj Žepi. Bio je komandant 3. bataljona Žepske brigade.
## Reference 
Kategorija:Oficiri Armije Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Dobitnici vojnog odlikovanja *Zlatni ljiljan*
Kategorija:Biografije, Rogatica
Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Umrli 1993.
Kapfenberg

**Kapfenberg** je grad u okrugu Bruck-Mürzzuschlag u austrijskoj saveznoj pokrajini]] Štajerskoj. Udaljen je od Graza oko 60 km. Grad je centar metaloprerađivačke industrije sa čeličanom koja zapošljava nekoliko hiljada radnika. Grad je poznat po jednom od najjačih austrijskih košarkaških timova, *Kapfenberg Bulls*, ali i po najvećem austrijskom sporskom amaterskom savezu *KSV*, sa preko 5.500 članova u oko 20 sportova.

## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Gradovi u okrugu Bruck-Mürzzuschlag
*
Ermitovska funkcija

U matematičkoj analizi **ermitovska funkcija** jest kompleksna funkcija sa osobinom da je njena konjugovano kompleksna vrijednost jednaka originalnoj funkciji s primjernom znaka varijable:

:f(-x) = \overline{f(x)}

za sve x u domenu od f. 

Ta definicija vrijedi i za funkcije dvije ili više varijabli, npr., u slučaju da je f funkcija s dvije varijable, ona je ermitovska ako je

:f(-x_1, -x_2) = \overline{f(x_1, x_2)}

za sve parove (x_1, x_2) u domenu od f.

Iz ove definicije odmah slijedi, ako je f Hermitijan funkcija, da je:
* realan dio od f parna funkcija
* imaginarni dio od f neparna funkcija

## Motivacija 
Ermitovske funkcije često se pojavljuju u matematici i procesuiranju signala. Kao primjer, sljedeći iskazi važni su za rad s Fourierovim transformacijama:
* Funkcija f je funkcija realne vrijednosti ako i samo ako je Fourierova transformacija od f ermitovska. 
* Funkcija f je Hermitijan ako i samo ako je Fourierova transformacija od f funkcija realne vrijednosti. 

## Također pogledajte 
* Neparne i parne funkcija

Kategorija:Infinitezimalni račun
Kategorija:Vrste funkcija
Aerodrom "Konstantin Veliki" Niš

**Međunarodni aerodrom Konstantin Veliki - Niš** je udaljen 4 kilometra od centra grada Niša i to je drugi po veličini međunarodni aerodrom u Srbiji. Međunarodni avijacijski kod mu je ICAO, a naziv aerodroma je LYNI, dok je kod međunarodnog udruženja avioprevoznika IATA - INI.

## Historija 
Aerodrom je otvoren tokom socijalističke ere u Socijalističkoj federativnoj republici Jugoslaviji. Dugo je bio samo vojna baza i piste su korištene u vojne svrhe. Tokom NATO bombardovanja Savezne Republike Jugoslavije 1999. godine, aerodrom "Niš" je pogođen i bio je van upotrebe nekoliko godina.

2003. godine, norveško kraljevsko ministarstvo vanjskih poslova je uložilo velika sredstva za rekonstrukciju aerodroma. Aerodrom je otvoren 12. oktobra 2003. i dobio ime Aerodrom Niš "Konstantin Veliki". Jedan od najprometnijih perioda u aerodromu je bila zima 2005. godine kada su svi avioni koji su trebali da slete na Aerodrom Nikola Tesla Beograd (najveći i najprometniji aerodrom u Srbiji) sletali na aerodrom Konstantin Veliki zbog magle u Beogradu i okolini. Beogradski aerodrom *Nikola Tesla* je poslije toga nabavio sisteme da se tako nešto više ne desi, ali oni i dalje (2006. godina) nisu u funkciji i u decembru 2006. je beogradski aerodrom ponovo zbog magle bio van funkcije dva dana, tokom kojih je niški aerodrom primio izvijestan broj letova.

## Ulaganja i razvoj 
Aerodrom Niš Konstantin Veliki ima tek nekoliko redovnih letova sedmično. Kroz aerodrom je 2005. godine prošlo 27.000 putnika, oko 42% više nego 2004. godine.

Niš Konstantin je uspješno sproveo TAM program {*Turn Around Management*} evropske banke za rekonstrukciju i razvoj {*EBRD*} čiji cilj je da unaprijedi rad menadžmenta i strateški pripremi aerodrom Niš za razvoj.

Vlada Republike Srbije je uložila 10 miliona dinara u dalji razvoj aerodroma koji je zabilježio nekih 16.000 putnika u prvih 6 mjeseci 2006. godine.

## Avio-kompanije i destinacije 
Aerodrom Niš Konstantin Veliki ima 5 letova dnevno za Podgoricu avionima Montenegro Airlines-a. Od 2013. godine u okviru AIR.NET projekta EU uspostavljna je direktna linija za Trst, avio kompanijom Mistral Er. Od 12. juna čarter let Niš-Antalija, u saradnji sa turističkom agencijom *1A Travel* iz Beograda i *Sky Airlines*.

Sljedeće aviokompanije trenutno lete sa aerodroma:

### Slobodno nebo nad aerodromom
Potpisan je takozvani dogovor o ”slobodnom nebu” ("*Open Skies*") dogovor (slobodno tržište za aviousluge koje omogućava ogromne pogodnosti za putnike, otpremnike, i narod kao i za ekonomiju svake države) i od 1. januara 2007. godine, sve kompanije, koje žele da slete u Srbiju, moći će to da urade. Do sada je Jat Airways imao pravo da odbije bilo koju kompaniju koja je želela da sleti u Srbiju, kako bi uživali tržište bez poslovnih suparnika. Neke od odbijenih kompanija su bile Adria Airways i Emirati. Ovaj dogovor otvara put za jeftine avio-kompanije u Evropi, kao što su Ryan Air) i EasyJet, da slete u Srbiji, pa i na aerodromu Niš - Konstantin Veliki, ako to žele.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Niški aerodrom: Slomljena krila
* JAT i problem aerodroma Niš

Niš
Kategorija:Građevine u Nišu
Funkcija realne varijable

U matematici, **funkcija realne varijable** je matematička funkcija čiji je domen realna osa.  Slobodno rećeno, za funkciju realne varijable uzima se svaka funkcija čiji je domen podskup realne ose.

Funkcije realne varijable su bile klasini predmeti proučavanja u matematičkoj analizi, posebno u realnoj analizi. U tom kontesktu, za funkciju realne varijable se smatrala **funkcija realne vrijednosti** realne varijable, to jest, funkcija čiji su domen i kodomen realni brojevi. Međutim, zbog njihove pogodnosti u oblastima kao što je Fourierova analiza, uobičajno je razmatrati kompleksne funkcije realne varijable, to jest, funkcija čiji je domen skup realnih brojeva, a čije je područje skup kompleksnih brojeva.

Do uvođenja funkcionalne analize 1920tih godina, proučavanje funkcija realne varijable je bilo jedno od dvije glavne podoblasti matematičke analize. Druga podoblast je bila proučavanje funkcija kompleksne varijable, poznata i pod nazivom kompleksna analiza.

Kategorija:Matematička analiza
Kategorija:Matematička terminologija
Kategorija:Vrste funkcija
Kategorija:Realni brojevi
Kategorija:Analiza više promjenjivih
Zatvorena konveksna funkcija

U matematici, konveksna funkcija je **zatvorena** ako je njen epigraf zatvoren skup.

## Osobine 
Zatvorena konveksna funkcija *f* je supremum skupine svih povezanih funkcija *h*, takvih da je *h*≤*f*.

## Reference 
* Rockafellar, Ralph Tyrell, *Convex Analysis*, Princeton University Press (1996). 

Kategorija:Konveksna analiza
Kategorija:Vrste funkcija
Zeltweg

**Zeltweg** je grad u okrugu Murtal u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Grad se prvi put spominje 1430. godine pod imenom *Celtwich*. Danas je Zeltweg vojna baza i najveći vojni aerodrom austrijske avijacije sa kasarnom *Fliegerhorst Hinterstoisser*. U blizini Zeltwega, u općini Spielberg bei Knittelfeld, nalazi se bivša pista za trke formule 1 *A1-Ring*.

Kategorija:Okrug Murtal
Glagolski pridjev

**Glagolski pridjevi** u bosanskom jeziku mogu biti radni (aktivni) ili trpni (pasivni).

## Glagolski pridjev radni 
Glagolski pridjev radni (aktivni) jednostavan je opći glagolski oblik.

Tvori se od infinitivne osnove svršenih i nesvršenih glagola dodavanjem nastavaka -o ili -ao, -la, lo u jednini te -li, -le, -la u množini. Nastavak -ao za muški rod jednine dolazi ako infinitivna osnova završava suglasnikom.

## Glagolski pridjev trpni 
Glagolski pridjevi trpni (pasivni) jednostavan je opći glagolski oblik.

Tvori se najčešće od infinitivne osnove svršenih i nesvršenih prijelaznih glagola i nastavaka:

:*-n, -na, -no, -ni, -ne, -na*
:*-en, -ena, -eno, -eni, -ene, -ena*
:*-jen, -jena, -jeno, -jeni, -jene, -jena*
:*-t, -ta, -to, -ti, -te, -ta*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Vrste riječi
Parametarski operator

U logici i matematici, **parametarski operator** \Omega\! sa **parametrom** \alpha\! u **parametarskom skupu** \Alpha\! je indeksirana porodica operatora (\Omega_{\alpha})_{\Alpha} = \{\Omega_{\alpha} : \alpha \in \Alpha\} sa indeksom \alpha\! u skupu indeksa \Alpha\!.

## Također pogledajte 
* Operacija
* Operator
* Višestepeni operator

Kategorija:Logika
Kategorija:Matematička notacija
Kategorija:Funkcije i preslikavanja
Kebehet

U egipatskoj mitologiji, **Kebehet** (također **Qeb-Hwt**, **Kebhut**, **Kebehut**, **Kebechet**, **Qébéhout** i **Kabechet**) je egipatska božica. Njeno ime se povezuje sa ispiranjem vodom.
-N29-D58-V28-w-t-W16-I10:R12-

## Opis 
mini|216px|Pepijeva vaza sa hijeroglifima, spominjana u *Tekstovima piramida*
Kebehet je božica svježe vode i svježine. Ona je kćer Anubisa, boga sa glavom šakala i njegove žene Anput, koja također ima glavu šakala. Kebehet nema glavu šakala, već je zamišljena kao zmija, te je tako i prikazivana. 

Anubis, njen otac, bog je balzamiranja i zaštitnik mumija, a kao takav, dok priprema mumije, potrebna mu je voda za ispiranje. U tu svrhu služi Kebehet, te pomaže svom ocu. Ponekad se povezuje sa božicom Ma'at; ona je božica reda, a Kebehet je božica čistoće (a čistoća je važna za red i zdravlje). Kebehet se spominje u hermopoliskom mitu, Ogdoadi. 

U hramovima su svećenici čistili kipove bogova, pa se vjerovalo da Kebehet čisti, odnosno, kupa bogove te se brine za njihovu čistoću. Tako je Kebehet i zaštitnica svećenika. 

U *Tekstovima piramida* piše: "Božica Kebehet, kćer Anubisa, pronađe Pepija, i ona mu dođe u susret sa četiri vaze. Ona pere Pepija." U tekstu se objašnjava kako Kebehet nakon smrti čisti faraonovo tijelo kako bi faraon ponovo oživio u Ozirisovu carstvu.

## Reference 
Kategorija:Egipatske božice
Bogodol

**Bogodol** je naseljeno mjesto u gradu Mostaru, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Ovo naseljeno mjesto je okruženo: sa sjevera obroncima planine Čabulje (Kuki, Vilinkosa, Ćavarova kosa, Plesno, Kulica), s juga brdo Bile (Grozdac, Samograd, za Krš), s jugozapada brdo Voštica (ime dolazi od staroslavenske rijeci Voštok što znači istok, pa su joj vjerovatno Crnčani dali ime jer je njima s istočne strane) i sa zapada Pavlova Jela (dobila ime po harambašu Pavlu Milanoviću kojeg su Turci ubili i objesili o jeli).

## Susjedna mjesta 
S istočne strane selo Goranci u kojoj je i župna crkva, sa zapadne strane selo Gornji Crnač, s juga sela Gornji Gradac i Gostuša, a sa sjevera selo Gornja Drežnica.

## Stanovništvo 
## Dijelovi naselja (zaseoci)
Bogodol, Bogodolska Ladina, Elibuše, Matkovići i Prskale.

## Znamenitosti 
U naselju se nalazi kip Sv. Ante izgrađen oko 1938. godine. Katolička crkva Sv. Ante izgrađena je 1965. godine. U selu su šest groblja: najstarije su takozvane Križi, koji su oko 750 godina stari. Od novijih katoličkih groblja nastarije je dražansko (koje je postojalo i prije dolaska sadašnjih stanovnika, krajem 18. vijeka, tako da je oltar zadržan, samo je kasnije krov promjenjen). Kratko prije drugog svjetskoga rata osnovana su Vrljića groblje i Ladinsko groblje. Krajem sedamdesetih nastalo je groblje kod crkve Sv. Ante u Bogodolu.

Pravoslavno groblje se nalazi na ulazu u selo, gdje se sve do domovinskog rata nalazila i pravoslavna crkva.

Seoska škola je 1950. godine od seljana izgrađena blizu crkve Sv. Ante, no zbog iseljavanja u Slavoniju, grad Mostar i u inostranstvo škola je zatvorena 80-tih godina.

Iz ilirskog razdoblja sačuvane su kamene gomile. Velika i mala Bandurica (zapravo Pandurica od Pandur-stražar)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Mostara
Ozren

; Planine
* Ozren (planina u Bosni i Hercegovini)
* Ozren (planina u Srbiji)

; Naselja
* Ozren (Ilijaš), naselje u općini Ilijaš

; Nogometni klubovi
* FK Ozren Semizovac
* FK Ozren Bosansko Petrovo Selo
Ozren (planina u Bosni i Hercegovini)

mini|Rječica Prenja na planini Ozren
**Ozren** je planina u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine. Geografska cjelina Ozrena je administrativno i teritorijalno podijeljena u okvirima općina: Doboj, Gračanica, Lukavac, Banovići, Zavidovići i Maglaj. Najviši vrh se zove Velika Ostravica i ima nadmorsku visinu od 918 metara. To je ujedno i jedini vrh čija visina prelazi 900 metara. Ostali značajni ozrenski vrhovi su: Krstata Ploča 893 m.n.v., Kraljica 883 m.n.v., Bojište 848 m.n.v. itd.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Karta sa označenom širom regijom oko planine
Steinerov problem

**Steinerov problem** je problem pronalaženja maksimuma funkcije

: f(x)=x^{1/x}.\,

Problem je dobio naziv po švicarskom matematičaru Jakobu Steineru.

Maksimum je u x=e, gdje *e* označava bazu prirodnog logaritma, a to se može odrediti rješavanjem ekvivalentnog problema pronalaženja maksimuma

: g(x)=\ln f(x) = \frac{\ln x}{x}.

Derivacija od g iznosi

: g'(x)= \frac{1-\ln x}{x^2}.

Slijedi da je g'(x) pozitivno za 0, a negativno za x>e, što implicira da g(x) (kao i f(x)) raste za 0, a opada za x>e. Kao zaključak, možemo raći da je x=e jedinstveni globalni maksimum funkcije f(x).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.britannica.com/biography/Jakob-Steiner

Kategorija:Funkcije i preslikavanja
Kategorija:Matematička optimizacija
Ozren (planina u Srbiji)

mini|Pogled na planinu Ozren
**Ozren** je planina u jugoistočnoj Srbiji, najviši vrh je Leskovik 1174 m. Prostire se između Niša i Aleksinca, a u blizini je Soko Banja i srednjevjekovni Soko Grad (banjski). Poznato klimatsko liječilište, bogato ozonom, jedna od najšumovitijih planina u Srbiji. Na ovoj planini se nalaze dvije bolnice, za liječenje plućnih i očnih bolesti, kao i vodopad Ripaljka, najviši u Srbiji (11m). Na Ozrenu se nalazi i manastir Jermenčić iz 14. vijeka.

Zajedno sa planinom Devica, Ozren čini jedinstven kompleks koji sa južne strane uokviruje sokobanjsku kotlinu. Blago zatalasani reljef Ozrena sa brojnim vidikovcima čini ovu planinu interesantnom za organizovanje različitih turističkih sadržaja: izleta, šetnji u prirodi, branja ljekovitiog bilja. Ove planine, zajedno sa Bukovikom na zapadu kotline, poseduje bogatu floru i faunu.

U ozrenskim livadama sakriven je izvor "Đerđelez", poznat još u tursko doba.

## Reference 
Kategorija:Planine u Srbiji
Formula 1 – sezona 2009.

**F1 2009. sezona** je 60. po redu. Prva utrka je u Australiji 29. mart 2009, a posljednja utrka je u Abu Dabiju, 1. novembar. Titulu brani Lewis Hamilton, a najveći rivali su mu vozači ekipe Brawn-Mercedes.

## Ekipe i vozači 
## Utrke 
## Konačni poredak 
### Sistem bodovanja
### Vozači 
|valign="top"|

**Boldu**&nbsp;- Najbolju Startnu Poziciju
*Italicu*&nbsp;- Najbrži Krug Utrke
|}

### Konstruktori 
|valign="top"|

**Boldu**&nbsp;- Najbolju Startnu Poziciju
*Italicu*&nbsp;- Najbrži Krug Utrke
|}

## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Poredak vozača službeni 2009. 
* formula1.com – Poredak konstruktora službeni 2009. 
* sezona 2009. na statsf1.com
* Automobili F1 2009. na statsf1.com
* * Zvanična stranica Formule 1*
* *Zvanična stranica FIA-e*
* *Formula 1 na espnf1.com*
* *Formula 1 na autosport.com*
* *Formula 1 na planetf1.com*

2009
Kategorija:2009. u Formuli 1
Kategorija:Formula 1 – sezona 2009.
Kalsdorf bei Graz

[Položaj općine Kalsdorf bei Graz u [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Graz-Umgebung |180px|desno|mini]]

**Kalsdorf bei Graz** je tržišna općina u okrugu Graz-Umgebung u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Broj stanovnika općine je   (). 

## Geografija 
### Podjela 
;Naselja 
Općina je podijeljena na pet naselja. U zagradi je broj stanovnika. 

* Forst ()
* Großsulz ()
* Kalsdorf bei Graz ()
* Kleinsulz ()
* Thalerhof ()
 

; Katastarske općine 
Općina je podijeljena na tri katastarske općine: Großsulz, Kalsdorf und Thalerhof.

### Susjedne općine 
### Klima 
## Historija 
Kalsdorf se spominje još u rimskom vremenu, kad je u tom području postojalo rimsko naselje. Po kronici općine navodno je 453. godine između Kalsdorfa i općine Fernitz-Mellach sahranjen kralj Huna Atila.

## Demografija 
## Kultura 
## Privreda 
Danas je Kalsdorf, zbog blizine Graza, jedno od središta većih firmi, koje zbog blizine aerodroma, svoja postrojenja ili skladišta, imaju u Kalsdorfu. 

## Infrastruktura 
## Turizam 
## Politika 
Na općinskim izborima u Štajerskoj 22. marta 2015. godine  za gradonačelnika općine je izabrana Ursula Rauch iz SPÖ.

## Poznate osobe 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

*
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Štajerskoj
Kategorija:Okrug Graz-Umgebung