Panay

**Panay** je šesti po veličini filipinski otok, te četvrti po broju stanovnika. Otok je trouglastog oblika istočno okrenutog vrha sa dužinom i širinom od oko 130&nbsp;km. Površine je 12.297,1 &nbsp;km² i naseljen sa oko 4.477.247&nbsp;stanovnika, te pripada arhipelagu Visayas.

## Geografija 
Na zapadnoj obali otoka u pravcu sjever-jug prostire se Srednjopanayski planinski sistem, sa najvišim vrhom Madias i nadmorskom visinom od 2117&nbsp;m. Dalje, prema istoku planinski lanac prelazi u blago brežuljkaste predjele, a prema sjevernoj i istočnoj obali su velike ravnice. Na krajnjem sjeveroistoku otoka, nalazi se Bancalski zaliv sa otocima Gigantes, Calagnaan, i Sicogon. Zapadno od zaliva, na sjevernoj obali otoka nalazi se veliki Pilar zaliv. Na istoku Panaya nalazi se otok Pan de Azucar, na kome dominira Manaphaga 606&nbsp;m visoko brdo. Na otoku se nalazi mnoge rijeke, kao Aklan, Jalaur, Iloilo i Panay. Na ušću Aklana kod grada Kalina, je velika riječna delta sa površinom od 250&nbsp;m², nazvana Močvarno područje Kalibo. Na sjeveru otoka se prostire Sibuyan more, na sjeveroistoku je Jintolo kanal, na istoku Visayas more, na jugu Guimaras moreuz i Panayski zaliv, na zapadu se Sulu more i na sjeverozapadu Tablasov tjesnac.

Na sjeveru otoka nalaze se otoci Romblon i Masbate, kao i mali otok i turističko odredište Boracay na istoku Bantayan  veliki otok Negros, a na jugu manji otok Guimaras. Sjeverozapadni poluotok Panaya je od aprila 2002. godine pod zaštitom prirode pod imenom Nacionalni park Sjeverozapadna Panay Peninsula . Drugi nacionalni park je Bulabog-Putian, u kom se nalaze bogata arheološka nalazišta.

### Administrativna podjela 
Otok je podijeljen je na četiri provincije: Aklan, Antique, Capiz i Iloilo te 92 općine, odnosno od 2014. godine su trima općinama dodijeljeni statusi grada, tako da broj općina iznosi 93, ako se otok Caluya pribroji ovom otoku. Glavni gradovi ovih pokrajina su: Kalibo, San Jose de Buenavista, Roxas City i Iloilo City. Od 10. marta 1917. je Panay samostalna pokrajina. Sa otocima Semirara, arhipelagom Caluya, Boracay, Maniguin, Mararison, Batbatan, Binuluangan, Jintolo, Gigantes, Calagnaan, Sicogon, Anauayan i Guimaras  pripada filipinskoj regiji Zapadna Visaya.

## Privreda 
Na otoku se uzgajaju riža, kokosovi orasi, banane, abaká, pšenica, mango, šećer i duhan. Otok je bogat mineralima i rudama zlata, srebra, bakra, manganam, uglja, hroma, magnetita, kaolin, sol.

## Stanovništvo 
### Etničke grupe 
Najzastupljenije etničke grupe su: Ati, Visayan (Aklanon, Capiznon, Caluyanon, Hiligaynon, Karaya) i Suludnon. Provinciju Capiz naseljavaju tri grupe: Aeta, nazvani lokalno Negritos, zatim potomci indonezijskog Mundo plemana i Malajci.

### Jezici 
Najzastupljeniji jezici u provinciji Aklan su Akeanon (Aklanon Proper), Malaynon i Buruanganon. Drugi regionalni jezici su: Hiligaynon, Ati, Kinaray i Capiznon. U južnom dijelu provincije Antique govori se Ilonggo, a na sjeveru Kinaray. U provinciji Capiz su dva lokalna jezika: Capiznon i Hiligaynon, te Igbok. Tagalog i engleski se koriste u poslovnom govoru i uglavnom su zastupljeni kao drugi jezik. U Iloilo se koristi Hiligaynon, Kinaray, Capiznon Ati, i Filipino.

### Religija 
Stanovnici otoka pripadaju uglavnom kršćanskoj vjeri, zatim dijelom Filipinskoj nezavisnoj crkvi (Aglipayan), protestantskoj crkvi, antitrinitarijanizmu, Baptističkoj crkvi, Iglesia ni Cristo, Kršćanskoj adventističkoj crkvi, Jehovinim svjedocima i Mormonima. U brdima su česte prirodne religije sa svećenicima nazvanih Babaylans, koji čarobnim riječima obećavaju liječenje i proriču budućnost.

## Zanimljivosti 
Po otoku je nazvano nekoliko brodova američke ratne mornarice (npr. USS Panay (PR-5), u čast potopljenog broda 1937. godine od strane Japanaca u tzv. Panayskom incidentu.

## Galerija
## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Filipinska ostrva
Kategorija:Ostrva u pokrajini Aklan
Kategorija:Ostrva u pokrajini Antique
Kategorija:Ostrva u pokrajini Capiz
Kategorija:Ostrva u pokrajini Iloilo