Međusobna razumljivost jezika

U lingvistici, **međusobna razumljivost** jest odnos između jezikâ ili dijalekata u kojem govornici različitih, ali srodnih varijanti mogu razumjeti jedni druge bez namjenskog učenja ili posebnog napora. Ona se obično koristi kao najvažniji kriterij za razlikovanje jezika od dijalekata mada se za to često koriste i sociolingvistički faktori.

Razumljivost među jezicima može biti asimetrična, kad govornici jednog jezika bolje razumiju drugi nego što govornici drugog razumiju prvi. Kad je ona relativno simetrična, karakterizira se kao "međusobna" (uzajamna). Ona postoji u različitim stepenima među mnogim srodnim ili geografski bliskim jezicima, često u kontekstu dijalekatskog kontinuuma.

## Razumljivost 
Da bi pojedinac stekao prosječnu sposobnost govorenja ili razumijevanja nekog jezika (zvanog J2) osim svog maternjeg (J1), to obično zahtijeva dosta vremena i truda kroz učenje i praktičnu primjenu. Međutim, mnoge grupe jezika međusobno su djelomično razumljive, tj. većini govornika jednog jezika relativno je lahko postići određen stepen poznavanja nekog srodnog jezika (ili više njih). Često su jezici srodni po nastanku i velike su šanse da imaju sličnu gramatiku, leksički fond, izgovor ili neke druge osobine. Primjer za par jezika srodnih po nastanku jesu kreolski jezik i jezik iz kojeg je on nastao.

Razumljivost među jezicima može varirati između pojedinaca ili grupa unutar jezičke populacije u zavisnosti od njihovog poznavanja raznih registara i leksičkog fonda u vlastitom jeziku, zanimanja za druge kulture ili upoznatosti s njima, domena diskusije, psiho-kognitivnih crta, načina na koji se jezik koristi (pismeno : usmeno) i ostalih faktora.

## Međusobno razumljivi jezici ili varijante jednog jezika? 
Nema formalne razlike između dvaju različitih jezika i dvaju varijeteta jednog jezika, ali lingvisti općenito koriste međusobnu razumljivost kao jedan od primarnih faktora kao kriterij u odlučivanju između tih dviju stvari. Razlog bi moglo biti to što su Norvežani naviknutiji slušati govornike iz različitih dijalekatskih pozadina. (djelomično i asimetrično)
***bjeloruski**: ruski (djelomično) i ukrajinski (djelomično)
***bugarski**: makedonski
***češki**: slovački
***danski**: norveški i švedski (oba djelomično
***engleski**: škotski (nije razumljiv "ne-škotskim anglofonim govornicima")
***estonski**: finski (djelomično)
***finski**: estonski (djelomično)
***galicijski**: portugalski
***njemački**: holandski (djelomično)
***irski**: škotski gelski (djelomično)
***kazaški**: kirgiski
***ruanda**: rundi
***rundi**: ruanda
***norveški**: danski (djelomično
***ruski**: bjeloruski i ukrajinski (oba djelomično)
***španski**: galicijski i portugalski (djelomično)
***tokelauanski**: tuvaluanski
***torlački** (kad se piše ćirilicom): bugarski, makedonski i bosanski / srpski / crnogorski (kad se piše ćirilicom)
***turski**: azerbejdžanski (zato što se tadžički trenutno piše ćirilicom, a darijski perzijsko-arapskim pismom)
***njemački**: jidiš (zato što se njemački trenutno piše latinicom, a jidiš hebrejskim pismom)
***laoski**: tajlandski (zato što se laoski trenutno piše laoskim, a tajlandski tajlandskim pismom)
***perzijski**: tadžički
***jidiš**: njemački

### U starim vremenima 
***staroengleski** i **starosaksonski**

### Dijalekti ili registri jednog jezika koji se ponekad smatraju odvojenim jezicima 
***hindi-urdu**: hindski, urdu – standardne forme su različiti registri strukturno istog jezika (zvanog hindustanski ili hindi-urdu), s tim što se hindski piše devanagarijem, a urdu uglavnom perzijsko-arapskim pismom
***malajski**: indonezijski i malezijski
***srpsko-hrvatski**: bosanski, hrvatski, crnogorski i srpski – standardne forme strukturno su isti jezik i stoga su međusobno razumljivi i u govornoj i u pisanoj formi (ako se koristi latinica). Smatraju se različitim jezicima samo iz političkih razloga.
***tagalog**: filipinski - nacionalni jezik Filipina, filipinski, gotovo je potpuno zasnovan na luzonskim dijalektima tagaloga.

## Također pogledajte 
* Dijalekatski kontinuum
* Dijasistem
* Jezički secesionizam
* Leksička sličnost
* Pluricentrični jezik
* Standardni jezik
* Višejezičnost

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Harold Schiffman, "Linguists' Definition: mutual intelligibility", Univerzitet Pennsylvanije

Kategorija:Jezički varijeteti i stilovi
Kategorija:Komparativna lingvistika
Kategorija:Dijalektologija