Haloze

[desno|mini|236x236piksel|Haloze su brežuljkasto područje s vrlo grubim i kratkim grebenima koji se pružaju u različitim smjerovima (na slici je blizina [Mali Okič|Malog Okiča)]]
**Haloze** su brdska subregija u sjeveroistočnoj Sloveniji. Protežu se od Jelovškog potoka kod Makola do Zavrča na granici s Hrvatskom. Haloze imaju razveden reljef sa strmim padinama i uskim dolinama, što je kroz historiju imalo snažan utjecaj na život ljudi jer su mogućnosti za uzgoj i naseljavanje ograničene. Zbog slabe uzdužne pokretljivosti u Halozama se nije razvilo lokalno središte; prevladava disperzirano naselje s mnogo manjih naselja, veća naselja su samo u dolinama.

Stijensku podlogu uglavnom čini lapor, na kojem se razvilo tlo, što je uz povoljnu klimu pogodno za uzgoj vinove loze. Danas su Haloze poznate po kvalitetnom vinu, iako je vinarstvo nekada donosilo skromnu zaradu. Vinorodna područja nalaze se u istočnom dijelu Haloza, gdje vinogradi zauzimaju oko desetinu površine. Zapadni dio Haloza uglavnom je šumovit, jer šume pokrivaju oko polovicu cjelokupne površine. Granica između ta dva dijela je dolina potoka Peklače, ali se razlike sve više smanjuju zbog obraslosti vinograda u istočnom dijelu.

Haloze su prošarane uskim dolinama pa je promet otežano prohodan. Samo doline Rogatnice, Jelovškog potoka, Skralske, Jesenice, Peklače i Psičine dopuštaju prijelaze, pa preko njih vode cestovne veze.

Oko tri četvrtine Haloza prekriveno je laporom jer ga je u prošlosti gotovo u cijelosti preplavilo plitko Panonsko more u kojem su se taložili morski sedimenti od sredine oligocena do pliocena.

## Ekonomija 
[mini|Vinogradi u okolici [Zavrča]]
Na području Haloza vinogradi su oduvijek bili važni, ali su donosili skromnije prihode zbog visokih poreza. Zbog plodnog tla, visokih temperatura, velikog broja vedrih dana i primjerene vlažnosti, prema nekim izvorima, Haloze spadaju među 5% svjetskih vinogradarskih područja koja imaju najpovoljnije uvjete za uzgoj vinove loze. Vinogradi su u privatnom vlasništvu; poznate sorte koje se uzgajaju su pinot bijeli, laški rizling, rajnski rizling, sauvignon, šipon i traminec, a stara domaća sorta je štajerska belina ili ranfol. Većina obradivih površina zasađena je kukuruzom i pšenicom. Voćarstvo i hortikultura su rjeđi i posvećeni vlastitim potrebama. Posljednjih godina donekle se proširilo stočarstvo i to uzgoj domaće stoke i sitnih životinja.

Usporedba 1961. i 1991. pokazuje da se udio zaposlenih u primarnom sektoru prepolovio, dok se udio zaposlenih u tercijarnom i kvartarnom sektoru učetverostručio. Podaci AJPES-a za kraj 2007. pokazuju da je u poduzećima, zavodima i obrtničkim radionicama bilo zaposleno nešto više od 1000 ljudi; ako se uzmu u obzir poljoprivrednici, Haloze trenutno zapošljavaju tek trećinu radno sposobnog stanovništva. Mnogi zato odlaze raditi u udaljenija mjesta, poput Slovenske Bistrice, Maribora i Ptuja, a neki su se preselili i u inozemstvo. Haloze su jedna od slovenskih pokrajina s najvećim udjelom stranaca.

## Etimologija i historija 
Prema jednoj teoriji naziv područja dolazi od latinske riječi Colles što znači "vinska brda", a prema drugoj teoriji dolazi od staroslavenske riječi halonga što znači "brdoviti svijet".Arheološkim istraživanjima nisu pronađeni tragovi iz željeznog i rimskog doba, niti postoje pisani izvori iz ranog srednjeg vijeka. Pretpostavlja se da su stanovnici rimske Poetovie (današnji Ptuj) imali vinograde na području Haloza.

Početkom 13. stoljeća Haloze su bile podijeljene između četiri vlastelinstva: istočni dio pripadao je gospoštiji Borlje, središnji dio gospoštiji Ptuj, a zapadni dio gospoštiji Majšpersk i Stadtenberg. Već u 15. stoljeću Haloze se u pisanim izvorima spominju kao "Chalas" i "Kalosen". Do 16. stoljeća već su postojala sva današnja mjesta. Karakteristično grebensko naselje nastaje u 18. i 19. stoljeću nakon intenzivnog širenja vinograda.

## Reference 
Kategorija:Područja Slovenije