open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olševek

mini|280px|Olševek, rimokatolička crkva "Sv. Mihael"
**Olševek** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Šenčur, regija Gorenjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kranj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Olševek je imao 343 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Olševek in the winter.jpg|Olševek pod snijegom
Datoteka:Olševek.jpg|pogled na crkvu

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Gorenjskoj regiji
Skijaško trčanje na Zimskim olimpijskim igrama 1980.

Takmičenja u skijaškom trčanju na ZOI 1980. u američkom Lake Placidu održana su između 14. i 23. februara na Mt. Van Hoevenbergu.

## Rezultati 
### Muškarci 
### Žene 
## Tabela medalja 
## Reference 
*Službeni olimpijski izvještaj

1980.
ZOI 1980.
ZOI 1980.
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1994 – 10 km

Utrka u **biatlonu** u sprintu na 10&nbsp;km na ZOI 1994. održana je 23. februara 1994. u Lillehammeru.

## Pravila takmičenja
## Rezultati 
## Osvojene medalje 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* Sports-Reference.com - Men's 10 km Sprint - 1994 Olympics 
## Reference 
Kategorija:Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1994 – štafeta (muškarci)

Utrka u **biatlonu** u štafeti 4x7,5&nbsp;km na **ZOI 1994.** održana je 16. februara 1994. u Lillehammeru.
Zlatnu medalju je osvojila štafeta ujedinjene Njemačke, kao i na prethodnoj olimpijadi.

## Rezultati 
## Osvojene medalje 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
*Sports-Reference.com - 1994 Olympics Men's 4 x 7.5 km Relay
*Štafeta 4x7,5km na sports-reference.com 

## Reference 
Kategorija:Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Decimetar

**Decimetar** (simbol: **dm**), jeste izvedena jedinica za dužinu u metričkom sistemu mjera. Po vrijednosti je jednak desetini osnovne jedinice za dužinu metra, tj. deset decimetara odgovara jednom metru.

SI prihvaćena jedinica za zapremini litar je po zapremini jednak jednom kubnom decimetru (dm3). Međutim u periodu između 1901. i 1964. godine, postojala je manja razlika između vrijednosti ove dvije jedinice iz razloga da se vrijednost za litar radije definiše u zavisnosti od kilograma a ne jedinice za dužinu.

## Također pogledajte 
* Metar
* Centimetar
* Litar
* Pretvaranje mjernih jedinica

Kategorija:Metar
Kategorija:Redovi veličine (dužina)
Phoenix Wright: Ace Attorney

***Phoenix Wright: Ace Attorney***, poznat u Japanu kao , je avanturistička vizuelna novela koju je razvio Capcom. Prvobitno je izdana za Game Boy Advance 2001. godine u Japanu i od tada je prenesena na više platformi. Nintendo DS verzija, pod naslovom *Gyakuten Saiban Yomigaeru Gyakuten* u Japanu, je izdana 2005. godine u Japanu i Sjevernoj Americi i 2006. godine u Evropi i uključuje izbor engleskog jezika. Ova igra je prvo izdanje u *Ace Attorney* serijalu i dobila je nekoliko nastavaka i spin-offa.

Priča prati Phoenix Wrighta, advokata novajliju koju pokušava dokazati da njegovi klijenti nisu krivi. Među ostalim likovima su Phoenixova šefica, Mia Fey; njegova asistentkinja i Mijina sestra, Maya i tužilac Miles Edgeworth. Igrač kontroliše Phoenixa kroz dva dijela: istragu i suđenje. Tokom istrage igrač sakuplja informacije i dokaze, a tokom suđenja unakrsno ispituje svjedoke i odgovara na pitanja postavljena od strane sudije, tužioca i svjedoka. Priča je podijeljena na pet slučajeva, a peti slučaj je dodan u Nintendo DS verziji i koristi nove elemente igre pomoću touchscreena koji nije dostupan u originalnoj Game Boy Advance verziji.

Razvitak igre je predvodio tim od sedam ljudi u roku od deset mjeseci. Izrežirao ju je i napisao Shu Takumi i originalno je planirana da bude igra o privatnom detektivu za Game Boy Color. Igra je dizajnirana da bude jednostavna, jer je Takumi htio da bude toliko jednostavna da bi je i njegova majka mogla igrati. Dok je priča u originalnoj verziji igre smještena u Japanu, lokalizirana verzija igre je smještena u Sjedinjenim Američkim Državama; ovo je postao problem za nastavke, gdje je mjesto radnje u Japanu bilo više očigledno.

Igra je većinom pozitivno dočekana od strane kritičara, koji su cijenili njenu premisu, pisanje, likove i prezentaciju. Igra je bila komercijalni uspjeh i u Japanu i širom svijeta, gdje se sjevernoameričko izdanje prodavalo više nego očekivano, bivši teško za pronaći u prodavnicama kratko nakon izdanja. Ostali mediji zasnovani na igri su napravljeni: manga serijal koji je doživio premijeru 2006. godine; filmska adaptacija igre, pod naslovom *Ace Attorney* koji je doživio premijeru 2012. godine i anime serijal koji je trajao od 2. aprila 2016. do 24. septembra 2016.

Kategorija:Videoigre
Melania Trump

**Melania Knauss Trump** (rođena **Melanija Knavs**; 26. april 1970; germanizirano u **Melania Knauss**) jest slovensko-američka bivša manekenka i trenutna prva dama SAD-a. Supruga je američkog biznismena, te 45. i 47. predsjednika SAD-a Donalda Trumpa.

Rođena je u Novom Mestu (SR Slovenija, SFRJ). Postala je stalna stanovnica Sjedinjenih Američkih Država 2001, a državljanka 2006. godine. Druga je prva dama SAD-a koja je rođena u inozemstvu nakon Louise Adams 1825 (Adams je rođena u Londonu).

Melanija Knavs rođena je 26. aprila 1970. godine u Novom Mestu, gradu u Donjokrajskoj regiji Slovenije, tadašnjem dijelu Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Njen otac, Viktor Knavs, prvo je radio kao šofer; na kraju je prodavao autodijelove za državnog proizvođača vozila uspostavljajući veze sa Savezom komunista Jugoslavije. Njena majka, Amalija Knavs, radila je kao krojačica u proizvođaču dječje odjeće Jutranjka u Sevnici.

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Sevnica
Kategorija:Prve dame Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:Donald Trump
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Slovenije
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Jugoslavije
Kategorija:Američke manekenke
Kategorija:Slovenske manekenke
Međuzvjezdana materija

[desno|220px|mini|[Molekularni oblak međuzvjezdanog plina i prašine, koji se odvojio od magline Eta Carinae. Snimak teleskopa "Hubble" pokazuje isječak veličine oko sg]]
**Međuzvjezdana (interstelarna) materija** ispunjava prostor između zvijezda u nekom zvjezdanom sistemu. Ona se sastoji od međuzvjezdanog plina, koji sadrži molekule i slobodne elektrone. Pored toga moguće je pojava u obliku interstelarne prašine od čvrstih čestica s radijusom 0,01 do 1 µm. Uopćeno, plin i prašina se pojavljuju zajedno s tim da je učestalost plina veća. Učešće međuzvjezdane materije u odnosu na ukupnu procijenjenu masu Mliječnog puta iznosi oko 4,57%. Raspoređena je uglavnom na galaktičnoj ravni debljine oko 200 Pa, djelomično je prozirna.
Oko 50% interstelarne materije koncentrsano je u molekularnim oblacima koji zauzimaju samo 0,1% prostora, gustina se iznosi oko 10-4/cm3. Temperatura, koja vlada u molekularnim oblacima, iznosi oko 19,5 K dok prosječni prečnik oko 100 sg. Zastupljen je pretežno vodik u obliku molekula H2, dok su ostali elementi pojavljuju u veoma kompleksnijim hemijskim spojevima. Dosta je prisutan i ugljik-monoksid. Budući da molekule zrače elektromagnetne talase u spektru radiotalasa moguće ih je lako zapaziti. Kod difuznih (prozirnih) oblaka koji zauzimaju oko 2% prostora vodik je zastupljen u obliku atoma zbog čega se područja nazivaju i HI Njihova gustina iznosi 10–1000 atoma cm3, a temperatura se kreće oko 80 K. Prisustvo plina može se najlakše ustanoviti na osnovu apsorpcijskih linija talasne dužine 21 cm. Budući da prašina apsorbira elektromagnetno zračenje, moguće je djelimično pomračenje zvijezde uz prividnu promjenu boje. Ukoliko zvijezda zrači vidljivu svjetlost plave boje ona će, nakon što prođe kroz prašinu, biti uočena kao crvena.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Video "Chemistry of Interstellar Space", William Klemperer, Univerzitet Harvard. 
* Međuzvjezdana materija: internetski tutorijal 


Kategorija:Astrohemija
Kategorija:Svemir
Kategorija:Svemirske plazme
Kategorija:Koncepti u astronomiji
Frédéric Kanouté

**Frédéric Kanouté** (Sainte-Foy-lès-Lyon, 2. septembar 1977.) je bivši malijski profesionalni nogometaš koji je igrao za Lyon, West Ham United, Tottenham, Sevillu, Beijing Guoan i nogometnu reprezentaciju Malija.

## Karijera 
Karijeru je počeo 1997. godine u Lyonu. Za francuski klub je debitovao u Intertoto kupu protiv ekipe Odra Wodzisław. 2000. godine potpisuje za West Ham United. Na Boleyn Groundu se zadržao tri godine. 5. augusta 2003. godine prelazi u Tottenham za 3.5 miliona funti. Prvi pogodak za tim iz Londona postiže 23. augusta protiv Leeds Uniteda.

17. augusta 2005. godine potpisuje za Sevillu. Transfer je iznosio 6.5 miliona funti. Sa španskim klubom dva puta osvaja Kup kralja, te jedanput španski superkup. 2006. godine osvaja Kup UEFA i UEFA Superkup. Godinu dana kasnije je ponovo bio osvajač Kupa UEFA. Za Sevillu je odigrao 209 utakmica i postigao 89 golova. Karijeru je završio u kineskom Beijing Guoanu.

Za nogometnu reprezentaciju Malija je igrao od 2004. do 2010. godine. Sakupio je 39 nastupa, te postigao 23 pogotka. 2007. godine je izabran za najboljeg igrača Afrike.

## Uspjesi 
;Sevilla
* **Kup kralja**: 2007, 2010
* **Superkup**: 2007
* **Kup UEFA**: 2006, 2007
* **UEFA Superkup**: 2006

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1977.
Kategorija:Francuski nogometaši
Kategorija:Malijski nogometaši
Kategorija:Biografije, Lyon
Kategorija:Nogometaši Olympique Lyonnaisa
Kategorija:Nogometaši West Ham Uniteda
Kategorija:Nogometaši Tottenham Hotspura
Kategorija:Nogometaši Seville
Kategorija:Nogometaši Peking Guoana
Kategorija:Igrači na Afričkom kupu nacija 2004.
Kategorija:Igrači na Afričkom kupu nacija 2008.
Kategorija:Igrači na Afričkom kupu nacija 2010.
Kategorija:Živi ljudi
Banj brdo

thumb|180px|Pogled od Ferhadija džamije 
thumb|180px|Pogled sa Pobrđa
**Banj brdo** (prije **Šehitluci**), prema nekim izvorima: **Šehitluci – Banj brdo**, jest naziv za brdo visine 431&nbsp;m iznad  Banje Luke, koje u lancu sa Ponirom i Starčevicom dominira na južnim i jugoistočnim padinama Čemernice. Putna komunikacija od centra grada do njegovog vrha duga je oko 5&nbsp;km. Na jugoistoku ispod brda nalazi se stari dio Banje Luke – Srpske Toplice, kroz koji protiče Vrbas.
Uz Vrbas prolazi magistralni put M-16. Nekada su ova brda bila obrasla hrastovo-grabovom šumom i pošumljenim crnim borom, a kasnije su krčenjem su napravljeni prostori za privatne kuće i komunalnu infrastrukturu. Prema sjeveroistoku, u podnožju ovih brda, preko Vrbasa počinje Banjalučko polje, koje se završava negdje na početku Lijevča. Idući uz rijeku Vrbanju, magistralnim putem M-4, dolazi se u prigradsko banjalučko naselje Vrbanju.

Sa kompleksa Starčevica – Ponir – Banj brdo teče nekoliko potočića i potok Ponir, lijeva pritoka Vrbanje, čije je ušće sjeverno od Vrbanje, prema Banjoj Luci. U rejonu njegovog ušća, u Vrbanju se ulijevalju i njene desne pritoke Jazavčev i Zavrduški potok

## Ime
Prema nekim pripovijedanjima, prilikom jednog od čestih upada Austrijanaca na teritoriju Kobaške kapetanije, krajem 18. vijeka, u pružanju otpora, poginulo je nekoliko banjalučkih muslimana. Smatra se da se radi o Banjalučkom boju kada su se sukobili vojska Austrougarske, predvođena princom Joseph Hildburghausenom, i bosanska vojska unutar Osmanlijskog carstva, pod komandom Hećimoglu Ali-paše. U bici pod Banjalukom, koja se odigrala 4.augusta 1737. godine, bosanska vojska je izvojevala pobjedu natjeravši protivničku vojsku u bijeg ostavljajući oko 1300 mrtvih. Dvojica ili trojica poginulih bosanskih vojnika su ukopana na ovom brdu iznad Gornjeg Šehera, gdje je kasnije podignuto turbe. Nakon Prvog svjetskog rata, taj spomen objekat je spaljen, a 1933. godine općinska administracija podigla je omanju piramidu u znak sjećanja  na *šehide*, u blizini šumarske kuće koja je podignuta 1938. Od tada se koristio naziv Šehitluci. Ime je kasnije promijenjeno u Banj brdo.

Za brdo se veže nekoliko legendi, a upravo jedna od njih pripovjeda o trojici bosanskih vojnika, kojima su u Banjalučkom boju odrubljene glave. Međutim, prema legendi, bili su šehidi pa su se sa tako odrbuljenim glava mogli popeti na jedno visoko banjalučko brdo i tek tamo izdahnuti.

## Historija
Na vrhu Banj brda nalazi se spomenik bosanskokrajiškim partizanima koji su pali za vrijeme Drugog svjetskog rata (1941–1945). Spomenik (visine 13 m i dužine 24 m) kreirao je jugoslavenski akademski kipar Antun Augustinčić.

## Također pogledajte
*Banja Luka
*Vrbas
*Vrbanja
*Čemernica
*Srpske Toplice
*Banjalučki boj

## Reference
Kategorija:Planine u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Banja Luka
Srednja vas pri Šenčurju

mini|280px|Srednja vas pri Šenčurju, kapelica
**Srednja vas pri Šenčurju** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Šenčur, regija Gorenjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Kranj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Srednja vas pri Šenčurju je imala 490 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1955. iskazivano pod imenom **Srednja vas**. U 1986. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Šenčur. U 2016. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Srednja vas pri Šenčurju** i Šenčur.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Gorenjskoj regiji
Jim Justice

**James Conley Justice II** (rođen 27. aprila 1951) jest američki biznismen i političar, trenutni 36. po redu guverner Zapadne Virginije od januara 2017. On je jedini milijarder porijeklom iz ove savezne države, vlasnik preko 50 velikih kompanija, između ostalih i luksuznog odmarališta The Greenbrier. Kao kandidat Demokratske stranke, Justice je na izborima 2016. godine pobijedio republikanskog kandidata Billa Colea.

Justice je osnovao poljoprivrednu kompaniju *Bluestone Farms* 1977. godine, a koja danas ima u vlasništvu oko 20 hiljada hektara obradivih površina i jedan je od vodećih proizvođača žita u području istočne obale SAD. Tokom vremena, on je razvio i plantažu *Stoney Brook* u okrugu Monroe, gdje je osnovan rezervat za lov i ribolov. Justice je sedam puta proglašen za vodećeg nacionalnog proizvođača kukuruza.

Nakon smrti njegovog oca 1993. Jim je postao predsjednik korporacija *Bluestone Industries* i *Bluestone Coal Corporation*. Dio naslijeđene korporacije *Bluestone Coal* prodao je 2009. godine, ali ju je ponovno otkupio 2015. Nakon otkupa kompanije, ponovno je otvorio nekoliko rudnika i vratio na posao preko 200 rudara.

## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1951.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Američki političari
Kategorija:Savezni guverneri u Sjedinjenim Američkim Državama
Šutna

**Slovenija**:

* Šutna (Kranj), naselje u gradskoj općini Kranj, regija Gorenjska
* Šutna (Krško), naselje u općini Krško, regija Posavska
Tenetiše (Kranj)

mini|280px|Tenetiše, krajolik
**Tenetiše** () su naseljeno mjesto u sastavu gradske općine Kranj, regija Gorenjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Kranj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Tenetiše su imale 397 stanovnika.

**Napomena**: *U 1952. nastalo spajanjem naselja **Spodnje Tenetiše** i **Zgornje Tenetiše** koja su ukinuta. U 2016. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Letenice i **Tenetiše**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Gorenjskoj regiji
Skijaško trčanje na Zimskim olimpijskim igrama 2010.

Takmičenja u skijaškom trčanju na ZOI 2010. u Vancouveru održana su između 15. i 28. februara u Olimpijskom parku Whistler.

## Zemlje učesnice 
Učestvovali su predstavnici 55 zemalja. (U zagradi je broj takmičara iz svake zemlje posebno.)

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Raspored takmičenja 
Sva su vremena po Pacifičkom standardnom vremenu (UTC-8).

|-bgcolor="#CCCCCC"
! Dan !! Datum !! Start !! Kraj !! Disciplina
|- style="background:#efefef; color:black"
|rowspan=2| 4. dan ||rowspan=2| 15. februar || 10:00 || 11:15 || **10&nbsp;km slobodno (Ž)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 12:30 || 14:00 || **15&nbsp;km slobodno (M)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|rowspan=2| 6. dan ||rowspan=2| 17. februar || 10:15 || 11:00 ||rowspan=2|**Sprint klasično (M / Ž)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 12:30 || 14:00
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 8. dan || 19. februar || 13:00 || 13:50 || **15&nbsp;km potjera (Ž)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 9. dan || 20. februar || 13:30 || 15:00 || **30&nbsp;km potjera (M)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|rowspan=2| 11. dan ||rowspan=2| 22. februar || 10:45 || 12:15 ||rowspan=2| **Ekipni sprint slobodno (M / Ž)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 13:00 || 13:45
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 13. dan || 24. februar || 11:15 || 13:10 || **Štafeta 4 x 10&nbsp;km (M)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 14. dan || 25. februar || 11:00 || 12:05 || **Štafeta 4 x 5&nbsp;km (Ž)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 16. dan || 27. februar || 11:45 || 13:45 || **30&nbsp;km klasično – masovni start (Ž)**
|-style="background:#efefef; color:black"
|| 17. dan || 28. februar || 9:30 || 12:15 || **50&nbsp;km klasično – masovni start (M)**
|}

## Rezultati 
### Muškarci 
### Žene 
## Tabela medalja 
## Vanjski linkovi 
*Službeni raspored svih takmičenja na ZOI 2010.

2010.
ZOI 2010.
ZOI 2010.
Skijaško trčanje na Zimskim olimpijskim igrama 1976.

Takmičenja u skijaškom trčanju na ZOI 1976. u Innsbrucku održana su između 5. i 14. februara u Seefeldu.

## Novosti u programu 
Na ovim Igrama ženska štafeta 3&times;5&nbsp;km zamijenjena je štafetom 4&times;5&nbsp;km.

## Rezultati 
### Muškarci 
### Žene 
## Tabela medalja 
## Reference 
*Službeni olimpijski izvještaj

1976.
ZOI 1976.
ZOI 1976.
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1994 – 15 km

Utrka u **biatlonu** u pojedinačnoj konkurenciji na 15&nbsp;km na ZOI 1994. održana je 18. februara 1994. u Lillehammeru.

## Pravila takmičenja
Disciplina 15 km je disciplina u biatlonu, koja se za žene održava na kružnoj stazi od 15 kilometara. Trči se 5 krugova po 3&nbsp;km. Takmičarke počinju trku pojedinačno, a startuju u intervalu od 30 sekundi. U toku trke gađa se četiri puta: poslije prvog i trećeg kruga iz ležećeg, a poslije drugog i četvrtog iz stojećeg položaja, ukupno 20 meta. Svaki promašaj donosi dodatnu minutu.

## Rezultati 
## Osvojene medalje 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
*Sports-Reference.com - 1994 Olympics Women's 15 km Individual

## Reference 
Kategorija:Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1994 – štafeta (žene)

Utrka u **biatlonu** u štafeti 4x7,5&nbsp;km na ZOI 1994. održana je 23. februara 1994. u Lillehammeru. Za razliku od prošle olimpijade, gdje je trčana štafeta 3x7,5&nbsp;km, ove su godine u štafeti učestvovale četiri biatlonke.

## Rezultati 
## Osvojene medalje 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
*Štafeta 4x7,5km na sports-reference.com 

## Reference 
Kategorija:Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Radio-televizija Visoko

**Radio-televizija Visoko** (**RTV Visoko**) jest lokalna javna radio-televizija koja se bavi pripremanjem, proizvodnjom, repdroduciranjem, difuzijom i prenosom vlastitih radiotelevizijskih sadržaja prvenstveno namijenjeno javnosti Visokog te svoje okoline. Sjedište i studijski prostori nalaze se u centru Visokog, u ulici Hamza Dedića broj 33, u Visokom.

## Historija 
lijevo|mini|288x288piksel|Staro sjedište RTV Visoko u središtu grada
Radio Visoko je 26. jula 1977. godine, u tačno 10 sati, počeo sa emitiranjem programa u sastavu Centra za informisanje i dokumentaciju opštine Visoko. Četiri godine kasnije, 1981. godine dotadašnji predajnik sa 100 W zamijenjen je predajnikom sa 1&nbsp;kW. U samom početku radijski program je emotivan tri dana u sedmici, kasnije šest dana, pa kasnije svakodnevno. Prvi direktor je bio Živojin Žalica, urednik Muhamed Salčinović, novinari Gordana Ivetić i Muris Konjićanin, muzički urednik Mladen Markić, dok je tonski realizator bio Fuad Mulahasanović. Do 1992. godine osnovana je i Televizija Visoko.

1994. godine je odlukom Općinskog vijeća Visoko nastalo Javno preduzeće Radiotelevizija Visoko spajanjem dotadašnjih Radio Visoko i Televizija Visoko.

### Hakiranje računara 
Dana 16. septembra 2016. u 14:00, RTV Visoko morala je prekinuti svoj program zbog hakerskih napada na njene računare.

## Emitiranje 
RTV Visoko u primarnoj zoni terestrijalne mreže pokriva područje općine Visoko i okruženja.

Program se emituje putem IPTV platforme Moja TV na broju 74, a osim toga putem kablovskih operatora Telemach, na broju 6, te na broju 6 programa M&H Company.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanični web-sajt RTV Visokog
* Regulatorna agencija za komunikacije BiH

Kategorija:Televizija u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bosanskohercegovačke TV-stanice
Viševca

**Viševca** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Cerklje na Gorenjskem, regija Gorenjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Kranj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Viševca je imala 3 stanovnika.

* Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Gorenjskoj regiji
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1998.

Takmičenja u **biatlonu na Zimskim olimpijskim igrama 1998** sastojala su se od tri biatlonske discipline. Održane su na Nozawa Onsenu u Naganu. Takmičenje je počelo 9. februara i završilo 21. februara 1998.

Takmičenja su održana u muškoj konkurenciji u tri discipline: pojedinačno 20 km, 10 km i štafeta 4 × 7,5 km i po treći put u ženskoj u disciplinama pojedinačno 15 km, sprint 7,5 i štafeta 4 × 7,5 km. Najuspješnija nacija je bila Norveška, koja je osvojila dvije zlatne, dvije srebrne i jednu bronzanu medalju. Najuspješniji takmičari bili su Norvežani Halvard Hanevold i Ole Einar Bjørndalen sa jednom zlatnom i jednom srebrnom medaljom, a najuspješnija biatlonka Njemica Uschi Disl, koja je osvojila jednu zlatnu, jednu srebrnu i jednu bronzanu medalju. Zbog održavanja olimpijskih igara, ove godine održana su samo timske utrke u muškoj i ženskoj konkurenciji, kao i utrka potjere u obje konkurencije na Svjetskom prvenstvu. Rezultati sa olimpijskih biatlonskih utrka su brojani za plasman u Svjetskom kupu u  sezoni 1997/98.

## Satnica 
## Zemlje učesnice
Na olimpijadi je nastupilo 183 biatlonke i biatlonca iz 32 države.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Osvajači medalja
### Muškarci 
### Žene 
## Bilans medalja
; Muškarci

; Žene

; Ukupno

## Osvojene medalje 
; Muškarci

; Žene

; Ukupno

|}

## Napomene
## Također pogledajte 
* Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama
* Spisak olimpijskih pobjednika u biatlonu

## Reference
## Vanjski linkovi 
*Biatlon na ZOI 1998. sa sports-reference.com  

1998
Kategorija:Sportovi na ZOI 1998.
Kategorija:1998. u biatlonu

Kategorija:Biatlon u Japanu
Čašica (botanika)

[thumb|upright=1.4|Dijagram dijela zrelog cvijetaU ovom primjeru, ocvijeće (periant) podijeljeno je na čašicu (lapove ili čašične listiće) i [krunica (botanika)|krunicu (latice)]][thumb|Tetramerni cvijet *[Ludwigia octovalvis* sa čašicom i krunicom]]
[thumb|right|Nakon cvjetanja, čašični listići (lapovi) *[Hibiscus sabdariffa* šire se u jestivi dodatni plod.]]
[thumb|right|Kod mnogih cvjetova u porodici *[Fabaceae*, čašična cijev je obložena čašičnim listovima]]
**Cvijetna čašica** (lat. *sepalum*, od *sep-*, prema grčkom *skepē* = oviti, omotati i *-alum* od latinskog *petalum*, "petal", pod uticajem francuske riječi *pétale* - "petal") je dio cvijeta angiospermi (cvjetnica). Obično zeleni čašični listići tipski funkcioniraju u zaštiti unutrašnjih dijelova cvijeta u pupoljku, a često, nakon cvjetanja, podržavaju krunične listiće (latice). 
Svi čašični lisići ili lapovi zovu se čašica ili kaliks (grč. κάλυξ - *kalyx* = pupoljak).

Nakon cvjetanja, većina biljaka nema više koristi u čašice koja ostaje kao greben ožiljka ili postaje zakržljala. Neke biljke zadržavaju trnasti kaliks, osušen ili živ, kao zaštitu za plod ili sjemenke. Primjeri uključuju vrste roda *Acaena*, neka od *Solanaceae* (naprimjer *Tomatillo*, *Physalis philadelphica *) i plivajuću vodenu biljku *Trapa natans*. U nekih vrsta čašica ne samo da i dalje postoji nakon cvjetanja, već, umjesto odumiranja, počinje aktivno rasti sve dok se ne formira mjehur poput obloge oko ploda. Ovo je efikasna zaštita protiv nekih vrsta ptica i insekata, naprimjer kod hibiskusa *Hibiscus trionum* i kapastog ogrozda.

Morfološki, i čašica i krunica su preobrazbe listova. Čašica (čašični listovi) krunica (latice) su vanjski sterilni cvjetni omotači, koji zajedno čine ocvijeće ili *periant*.

Broj čašičnih listova u cvijetu je njihova brojnost ili meroznost. To je indikativni pokazatelj za klasifikaciju biljaka. Meroznost cvijeta eudikotiledona je obično četiri ili pet, a kod monokotiledona ili palaeodikotiledona tri ili više od tri.

Razvoj i oblik lapova značajno varira među cvjetnicama. Oni mogu biti slobodni (polisepalni) ili spojeni zajedno (gamosepalni). Često su znatno smanjeni, kao što su u obliku ili vage, zubi ili grebenova. Takve strukture najčešće ističu se ispod plodova, zrelih i/ili opalih.

Primjeri cvjetova s veoma smanjenim periantom susreće se kod trava.

U nekim cvjetovima, lapovi su spojeni prema bazi, formirajući čašičnu cijev (kao u porodicama *Lythraceae* i *Fabaceae*). Kod ostalih cvjetova (*Rosaceae*, *Myrtaceae*), hipantij uključuje bazu lapova, latica i dodirne dijelove prašnika.

## Također pogledajte
*Cvijet
*Krunica
## References
## Vanjski linkovi
Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Magnoliophyta
Hipantij

**Hipatnij** ili **cvjetni pehar**– kod angiospermi –
je struktura gdje dijelovi osnove čašice, latica i prašnika stvaraju cijev kupastog oblika. To se ponekad naziva i **cvjetna cijev**, koja često sadrži biljne nektarije. Prisutan je kod većini vrsta cvjetnica, iako se mijenja po strukturnim dimenzijama i izgledu. Razlikovanje između hipantija, posebno vrsta, korisno je za identifikaciju biljaka. Neki geometrijski oblici su opkonusnog oblika, kao kod heteromelesa, dok su neke tanjiraste kao kod *Mitella caulescensa*.

Njegovo prisustvo je dijagnostičko obilježje mnogih porodica, uključujući i *Rosaceae*, *Grossulariaceae* i *Fabaceae*. U nekim slučajevima, može biti tako dubok sa tako uskim vrhom, da cvijet može izgledati kao da ima podraslu plodnicu i jajnik – jajnik koji je ispod drugih cvjetnih dijelova. Hipantij je poznat po različitim zajedničkim imenima kod različitih vrsta. Kod eukaliptusa naziva se *pravi orah*, a kod ruža je šipak.

## Varijacije kod biljnih vrsta 
thumb|Ovarij iznad hipantija
[thumb|right|Kod *[Spiraea*, hipantij podržava nektarski "disk" u obliku prstena i može imati dva režnja kao ovdje.Prašnici potiču između čašice i diska.]]
[thumb|Hipantij kod [Ruža|ruže]]
[thumb|*Narcissus pseudonarcissus*, sa gornjim ovojem na vrhu cvijeta: [brakteja, jajnik, hpantij, tepal, krunični listovi]]
Hipantij može da okružuje jajnik labavo ili čvrsto. U nekim slučajevima može se spojiti sa zidovima jajnika, a može imati različite dužine. Strukture oko i izvan njega sadrže režnjeve čašice ili slobodne čašične listove, latice i jedan ili više prašnika koji su priključeni na jednoj ili dvije tačke. 
 
Cvjetovi porodice *Rosaceae* uvijek imaju neku vrstu hipantija ili barem cvjetne čašice: njihov hipantij je od lapova, latica i prašnika. Kod porodice Rosaceae ili ruže, obložen je tkivom za proizvodnju nektara, poznatim kao nektarije. Nektar je slatka tvar koja privlači ptice i pčele na cvijet, uzimajući polen iz sluznice hipantija i prenose ga na slijedeće cvjetove, obično susjednih biljaka.

Prašnici nastaju na hipantiju kao reprodukcijski organ cvijeta. Hipantij pomaže na mnoge načine u reprodukciji i putevima unakrsnog oprašivanja kod većine biljaka. Pruža vrijeme zaštite i medij za održivost izgubljenog polena, povećava vjerovatnost plodnosti i unakrsnog oprašivanja. Zadržani polen se tada može pričvrstiti na oprašivače, kao što su: ptice, pčele, moljci, šišmiši, leptiri i druge životinje. Vjetar može djelovati kao pokretač za oplodnju. Hipantij je također prilagodljiva struktura za podršku. Pomaže na stabljici zajedničko održavanje s cvijetom, jača veze, ukupnu stabilnost i integritet.

## Također pogledajte 
*Cvijet

## Reference 
## Dopunska literatura 
### Knjige 
* 
* 
* 
*
*

### Web stranice 
## Vanjski linkovi 
* Hypanthium images on MorphBank , a biological image database

Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Magnoliophyta
Identifikacija biljaka

**Identifikacija biljaka** je proces utvrđivanja podudarnosti primjerka biljke sa određenim taksonom. Primjenjuje razne metode, najčešće dihotomne ili multipristupne ključeve za određivanje biljaka.

## Historija
[thumb|upright|[George Bentham, engleski sistematičar i botaničar]]
Identifikacija biljaka evoluirala je stotinama godina i zavisi u velikoj mjeri od kriterijas i čiji sistem se koristi. Identifikacija podrazumijeva poređenje izvjesnost slaganja posmatranih karakteristika i zatim uvrštavanja određene biljke u poznatu taksonomske grupe, a na kraju dolazi se do vrste ili infraspecijskog imena.

U historiji botanike mnogih velikih sistema, korištenih u to vrijeme, upotrebljavani su svjetski rašireni ključevi, dok nisu zamijenjeni kako bi taksonomska znanja napredovala.
**Genera Plantarum*/**Rodovi biljaka** je djelo koje su osmislili George Bentham (1800-1884) i Joseph Dalton Hooker (1817-1911), koji su bili britanski botaničari u *Royal Botanic Gardens, Kew* u drugoj polovini devetnaestog stoljeća. Oni su opisali sistem u radu od tri toma. Opisane su ukupno 202 grupe, koje su nazvali "redovi" - sada poznate kao porodice. Sistem je poznata kao vrlo praktičan, a ključeve su bili sasvim precizni.

Studije biljne taksonomije sa kompjuterskim programima počele su od ranih 1970-ih, a botaničkiključevi sada koriste numeričke kompjuterske sisteme.

## Taksonomija
Ova grana botanike bavi se identifikacijom biljaka, nomenklaturom i klasifikacijom. Termin je prvi skovao francuski botaničar A. P. de Candolle (1813). Carl Linnaeus koristi termin 'sistematika' koji sada uključuje identifikaciju, nomenklaturu i filogenetsko-evolucijske odnose.

## Također pogledajte
*Taksonomija
*Biosistematika
*Cvijet

## Reference
## Dopunska literatura
*Tim Jones' (2013) - "A visual identification key utilizing both gestalt and analytic approaches to identification of Carices present in North America (Plantae, Cyperaceae)" in the *Biodiversity Data Journal* http://biodiversitydatajournal.com/articles.php?id=984 
*John Shaffner's key (1911) in the *Ohio Naturalist* https://kb.osu.edu/dspace/bitstream/1811/1712/1/V11N05_289.pdf 

## Vanjski linkovi
*Shoot (over 19,000 plants listed)
*Visual Interactive Kingdom Plantae to division (Louisiana State University)
*Interactive Plant Identifier (University of Wisconsin)
*Interactive Plant Identifier (Auburn University) 
*Image-based plant identification system (French Flora, Pl@ntNet project) 

Kategorija:Botanika
Sintaza

**Sitaze** – u biohemiji – su enzimi koji kataliziraju procese sinteze.

Prema klasifikaciji EC broja, spadaju u grupu ligaza, sa lijazama koje su katalizatori obrnute reakcije.

Treba imati na umu da je prvobitna biohemijska nomenklatura razlikovala sintetaze i sintaze. Prema prvobitnoj definiciji, sintaze ne koriste energiju iz nukleozid- trifosfata (kao što su ATP, GTP, CTP, TTP, i UTP), dok ih sintetaze ne koristite. Međutim, Zajednička komisija za biohemijsku nomenklaturu (*Joint Commission on Biochemical Nomenclature*; JCBN) nalaže da se termin *sintaze* može koristiti za bilo koji enzim koji katalizira sintezu (bez obzira da li ili ne koristi nukleozidne trifosfate), dok će se termin "sintetaze" koristi kao sinonim za "ligaze.

## Primjeri 
* ATP-sintaza
* Citrat-sintaza
* Triptofan-sintaza
* Pseudouridin sintaza
* Sintaza masne kiseline
* Celuloza-sintaza (UDP-formirajuća)
 
## Također pogledajte
*Enzim
## Reference 
Kategorija:Enzimi
Kategorija:Lijaze
Megametar

**Megametar** (simbol: **Mm**), jeste izvedena jedinica za dužinu u metričkom sistemu mjera. Prema vrijednosti jedan megametar odgovara vrijednosti od milion metara ili 1000 kilometara.

Termin *megametar* dolazi iz grčkog jezika gdje riječ *mega* znači velik. Termin se vrlo rijetko koristi u praksi jer npr. vrijednost od "5.000 km" se mnogo češće upotrebljava u odnosu na izraz "5 Mm".

Izuzev u oblasti astronomije, udaljenost na Zemlji ne može biti veća od 40.075&nbsp;km (dužina ekvatora), iako se jedinica megametar može koristiti za mjerenje dužine cestovnih ili željezničkih sistema kao i kod  razdaljina u avioprevozu.

## Primjeri 
Neke vrijednosti dužina se mogu izraziti pomoću ove jedinice za dužinu tako da imamo:
* Obim Zemlje (preko polova) iznosi 39,94 Mm
* Udaljenost od New Yorka do Chicaga iznosi 1,14 Mm
* Prečnik Zemlje u području ekvatora je 12,76 Mm
* Ukupna površina Quebeca iznosi 1.542 Mm2
* Srednja udaljenost od Zemlje do Mjeseca je 384,4 Mm.
* Ekvatorijalni prečnik Jupitera je 143 Mm.
* Brzina svjetlosti je 299,792458 Mm po sekundi

## Također pogledajte 
* Metar
* Pretvaranje mjernih jedinica

Kategorija:Metar
Antisupresor

**Antisupresor** je mutacija koja ima suprotne efekte od supresora (nesmislena supresija). Takve mutacije mogu se pojaviti u bilo kojoj od komponenti nepoznatog porekla, a koje utiču na sistem za translaciju genetičke informacije.

To mogu biti:
#Ribosomska komponenta koja utiče na prepoznavanje u paru kodon-antikodon ili vezanju tRNK;
#Terminacijski faktor koji je zamijenjan na takav način da oslobađa polipeptide od ribosoma, što je poboljšano tako da smanjuje efikasnost supresije;
#Enzim koji utiče na supresiju tRNK, kao naprimjer aminoacil-tRNK sintetaza. Ova sitaza je baza modificiranja koje utiče na antikodon, tj. enzim koji modificira bazu/baze uključene u vezanje ribosoma, enzim koji utiče na sazrijevanje tRNK ili kontrolni faktor ukupne sinteze tRNK.

## Također pogledajte
*Supresija gena
*Ekspresija gena
*Besmislena supresija

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Molekularna genetika
Kategorija:Ekspresija gena

[
Vakat je...

***Vakat je...*** je prvi studijski album goraždanske rock-grupe Zona Isključenja. Album je simboličnog naziva i oslikava koliko je dugo trebalo do njegovog objavljivanja. Na albumu se nalazi 10 pjesama prilično izmiješanih žanrova. Tako se pojavljuju elementi hard rocka, ska, classic rocka te orijentalnog etna.

Cijeli materijal sniman je u tri različita studija u BiH i Njemačkoj u periodu od 6 godina. Bend je snimio video spot za pjesmu "Ljubav" kao najavni singl albuma, te po izdavanju i drugi video spot za pjesmu "Lijepa Moja". "Vakat je" je tako postao prvi studijski album nekog goraždanskog benda.

## Spisak pjesama 
## Vanjski linkovi 
* Vakat je

Kategorija:Albumi iz 2006.
Kategorija:Debitantski albumi iz 2006.
Trenutak, sat, godina

**Trenutak, sat, godina** je treći studijski album goraždanske rock grupe Zona Isključenja. Sam naziv u sebi krije simboliku. Govori o prolaznosti života. Nakon tri godine rada na materijalu, u ljeto 2016. bend je pristupio pregovorima sa potencijalnim izdavačima te se ipak odlučio da ostane vjeran matičnoj izdavačkoj kući Hayat Production te je album ugledao svjetlo dana 16 decembra 2016. Sa albuma su izdvojeni singlovi "Moj svijet" te "Vila (unplugged), akusična verzija pjesme sa prošlog albuma, te su te dvije pjesme doživjele i video promociju koju potpisuje Edin Džeko, fotograf, dizajner i prijatelj benda.

## Spisak pjesama 
## Vanjski linkovi 
* Hayat production clanak
* Zona Iskljuchenja- Official Youtube Channel
* Zona Iskljuchenja - Soundcloud Official

Kategorija:Albumi iz 2006.
Štefanja Gora

mini|280px|Štefanja Gora, rimokatolička crkva "Sv. Štefan"
**Štefanja Gora** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Cerklje na Gorenjskem, regija Gorenjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Kranj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Štefanja Gora je imala 92 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Gorenjskoj regiji
Anže

**Anže** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Krško, regija Posavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Krško.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Anže su imale 110 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Posavskoj regiji
Federalni distrikt (Brazil)

**Federalni distrikt** (port. *Distrito Federal*) je jedna od 27 administrativnih jedinica saveznog nivoa u Brazilu.

Prostire se na površini od 5.802&nbsp;km2 i predstavlja površinski najmanju administrativnu jedinicu prvog nivoa u Brazilu. Prema podacima iz 2016, u Federalnom distriktu je živjelo 2.998.553 stanovnika i po tome je 20. u Brazilu. Sa gustoća naseljenosti od 520 stanovnika/km2 najgušće je naseljena savezna administrativna jedinica.

Distrikt je administrativno podijeljen na 31 regiju, između ostalog u njemu se nalazi i brazilski glavni grad Brasília, koji je također i administrativno sjedište Federalnog distrikta.

## Historija 
Glavni grad Brazila je iz Rio de Janeira premješten u  Brasíliju 21. aprila 1960. a ta nova teritorija je izdvojena iz savezne države Goiás. Nakon što je stari federalni distrikt (1891-1960) postao država Guanabara, bio je to jedini do sada grad-država u Brazilu. Postojao je u periodu od 1960. do 1975. godine kada se spojio sa Rio de Janeiro. Spajanjem ove dvije administrativne jedinice, glavni grad nove države je prebačen natrag iz Niterói u Rio de Janeiro, kao što je i bilo do 1834. godine, kada je za vrijeme Carstva formirana neutralna općina.

## Geografija 
Federalni distrikt se nalazi na centralnom platou Brazilske visoravni, unutar Srednjozapadne regije i okružen je saveznom državom Goiás.
Primjera radi, po površini je oko dvaput veći od japanskog glavnog grada Tokija i nešto veći od Francuske Polinezije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt države 

Federalni distrikt
*
Apnenik (višeznačnica)

**Slovenija**:

* Apnenik, naselje u općini Šentjernej, regija Jugoistočna Slovenija
* Apnenik pri Boštanju, naselje u općini Sevnica, regija Posavska
* Apnenik pri Velikem Trnu, naselje u općini Krško, regija Posavska
Ardro

**Slovenija**:

* Ardro pod Velikim Trnom, naselje u općini Krško, regija Posavska
* Ardro pri Raki, naselje u općini Krško, regija Posavska
Triptofan-tRNK ligaza

**Triptofan-tRNK ligaza** () – u enzimologiji – je enzim koji katalizira hemijsku reakciju

:ATP + L-triptofan + tRNKTrp \rightleftharpoons AMP + difosfat + L-triptofil-tRNKTrp.

Ovaj enzim ima tri supstrata: adenozin-trifosfat (ATP), L-triptofan i tRNK(Trp), a tri produkta su: adenozin-monofosfat (AMP), difosfat i L-triptopfil-tRNKTrp.

Triptofan-tRNK ligaza pripada porodici ligaza, preciznije enzima za stvaranje veza ugljik-kisik u aminoacil-tRNK i srodnim hemijskim spojevima. Sistemsko ime ovog enzima je klasa **L-triptofan: tRNKTrp ligaza (AMP-formirajuća)**. Drugi nazivi koji su u upotrebi uključuju: **triptofanil-tRNK sintetaza**, **L-triptofan-tRNKTrp ligaza (AMP-formirajuća)**, **triptofanil-transfer ribonukleat-sintetaza**, **triptofanil-transfer RNK-sintetaza**, **triptofanil-transfer RNK sintetaza**, **triptofanil ribonukleinska sintetaza**, **triptofanil-transfer ribonukleinska sintetaza**, **triptofanil-tRNK sintaza**, **triptofan-translaza** i ** TrpRS**. Ovaj enzim sudjeluje u metabolizmu triptofana i biosintezi aminoacil-TRNK.

## Strukturna istraživanja 
Od 2007, za ovu klasu enzima, riješena su 21 pristupanja kodotercijarnih struktura za Proteinsku bazu podataka (PBD), sa pristupnim kodovima , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i .

## Također pogledajte 
*Ligaza

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:EC 6.1.1
Kategorija:Enzimi poznate strukture
UTC−02:00

**UTC-02:00** je vremenska zona koja je za dva sata pomjerena u odnosu na Koordinirano svjetsko vrijeme (UTC).

## Upotreba 
[mini|300px|[Vrijeme u Brazilu, od 30. oktobra 2013.

]]
### Kao ljetno vrijeme (sjeverna hemisfera) 
*  - Zapadnogrenlandsko vrijeme
** većina ostrva, uključujući južnu, zapadnu i sjeverozapadnu obalu kao i grad Qaanaaq (izuzev zračne baze Thule)

### Kao standardno vrijeme (tokom cijele godine) 
* 
** Ostrva u Atlantskom okeanu – Fernando de Noronha, Trindade i Martim Vaz i dr.
** Južna Georgia i Južna Sendvička ostrva ()

### Kao ljetno vrijeme (južna hemisfera)
* Brazil 
** Federalni distrikt, Espírito Santo, Goiás, Minas Gerais, Paraná, Rio de Janeiro, Rio Grande do Sul, Santa Catarina, São Paulo

## Reference 
−02:00
Kategorija:Vremenske zone u Danskoj
Kategorija:Vremenske zone u Francuskoj
Kategorija:Vremenske zone u Brazilu
Kategorija:Vremenske zone u Ujedinjenom Kraljevstvu
Ahmed Musa

* Ahmed Musa (nogometaš, rođen 1992), nigerijski nogometaš
* Ahmed Musa (političar), nigerijski političar
* Ahmed Muhamed Musa (nogometaš, rođen 1984), katarski nogometaš
UTC+01:00

**UTC+01:00** je vremenska zona koja je za jedan sat (u pozitivnom smjeru) pomjerena u odnosu na Koordinirano svjetsko vrijeme (UTC).
Ova vremenska zona obuhvata sljedeća standardna vremena:
* Srednjoevropsko vrijeme
* Zapadnoafričko vrijeme
* Zapadnoevropsko ljetno vrijeme:
** Britansko ljetno vrijeme
** Irsko standardno vrijeme

Cjelokupna teritorija Bosne i Hercegovine se nalazi unutar ove vremenske zone.

## Upotreba 
### Srednjoevropsko vrijeme 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* , izuzev:
**
**
*  (Samo evropski kopneni dio, bez ostalih teritorija)
*  ()
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* , uključujući:
**
**
* 
* 
* 
* 
* 
*  – izuzev:
**
* 
* 
* 

### Zapadnoevropsko ljetno vrijeme (sjeverna hemisfera - ljetno vrijeme) 
* 
* 
*
* 
*  - izuzev: 
**
*  ()  
*  - (GMT / BST)

### Kao standardno vrijeme (tokom cijele godine)
* 
* 
*
* 
* 
* 
* 
* :
**Kwango
**Kwilu
**Mai-Ndombe
**Kongo Central
**Équateur
**Nord-Ubangi
**Sud-Ubangi
**Mongala
**Tshuapa
**Kinshasa
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Reference 
+01:00
Kategorija:Vremenske zone u Albaniji
Kategorija:Vremenske zone u Andori
Kategorija:Vremenske zone u Austriji
Kategorija:Vremenske zone u Belgiji
Kategorija:Vremenske zone u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Vremenske zone u Crnoj Gori
Kategorija:Vremenske zone u Češkoj
Kategorija:Vremenske zone u Danskoj
Kategorija:Vremenske zone u Francuskoj
Kategorija:Vremenske zone u Hrvatskoj
Kategorija:Vremenske zone u Irskoj
Kategorija:Vremenske zone u Italiji
Kategorija:Vremenske zone u Kosovu
Kategorija:Vremenske zone u Luksemburgu
Kategorija:Vremenske zone u Mađarskoj
Kategorija:Vremenske zone na Malti
Kategorija:Vremenske zone u Monaku
Kategorija:Vremenske zone u Nizozemskoj
Kategorija:Vremenske zone u Norveškoj
Kategorija:Vremenske zone u Njemačkoj
Kategorija:Vremenske zone u Poljskoj
Kategorija:Vremenske zone u Portugalu
Kategorija:Vremenske zone u San Marinu
Kategorija:Vremenske zone u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Vremenske zone u Slovačkoj
Kategorija:Vremenske zone u Sloveniji
Kategorija:Vremenske zone u Srbiji
Kategorija:Vremenske zone u Španiji
Kategorija:Vremenske zone u Švedskoj
Kategorija:Vremenske zone u Švicarskoj
Kategorija:Vremenske zone u Ujedinjenom Kraljevstvu
Kategorija:Vremenske zone u Vatikanu
Kategorija:Vremenske zone u Alžiru
Kategorija:Vremenske zone u Angoli
Kategorija:Vremenske zone u Beninu
Kategorija:Vremenske zone u Kamerunu
Kategorija:Vremenske zone u Srednjoafričkoj Republici
Kategorija:Vremenske zone u Čadu
Kategorija:Vremenske zone u Demokratskoj Republici Kongo
Kategorija:Vremenske zone u Republici Kongo
Kategorija:Vremenske zone u Ekvatorskoj Gvineji
Kategorija:Vremenske zone u Gabonu
Kategorija:Vremenske zone u Maroku
Kategorija:Vremenske zone u Nigeru
Kategorija:Vremenske zone u Nigeriji
Kategorija:Vremenske zone u Tunisu
Osnivački krah 1873.

**Osnivački krah** je naziv za berzovni krah, pretežno željeznica, koji se dogodio 1873. Izgradnja željeznica je izazvala masovnu špekulaciju na berzi.
## Uvod
U dvorcu Versailles pruska (njemačka) delegacija je, koju su zastupali rudarsko-metalurški magnat Guido Henckel von Donnersmarck i bankar Gerson Bleichenröder, iznudila francuskoj vladi reparacije u visini od 5 milijardi zlatnih franaka dok francusko-pruski rat nije koštao ni polovinu te sume. Državni aparat u Njemačkoj upotrijebio je novac za otplatu državnog duga, ostao je i višak u državnom budžetu. Ulagači koji su posjedovali obveznice dobili su novac nazad, padale su kamatne stope jer Njemačka nije imala potrebe za novim zaduženjem. To je navelo ulagače, koji su tražili alternativu, na kupovinu dionica.
Prvo je izmijenjen zakon koji je regulisao osnivanje dioničkog društva (AG, njem: **A**ktien**g**esellschaft). Postojeća preduzeća: banke, botanične bašte, konjske ergele i trkaće staze, bunari, željeznice, točionice, pivare itd; pretvorene su u dionična društva i plasirana na berzu. 
Dok je u Pruskoj 1790.-1870. bilo 300 dioničnih društava, već u 1871.-1872. taj broj je porastao na 780. Isto tako kapital koji je kotirao na berzi povećao se s 2,4 milijarde na 4,2 milijarde talera. Berzovni indeks je od januara 1871. do novembra 1872. porasto za 85 %. Berzovna groznica obuhvatila je sve slojeve stanovništva, građani su svoju dugogodišnju štednju masovno ulagali na berzi. Sve njemačke novine i časopisi uveli su berzovnu rubriku.

## Berzovni krah
mini|220px|Crni petak na bečkoj berzi 9. maja 1873
Od novembra 1872. berzovni indeks prestaje da raste. 7. februara 1873 parlamentarac, ispred nacionalno-liberalne stranke, Eduard Lasker je tražio ispitivanje finansijskih malverzacija. Prozvao je između ostalih i Bethela Henry Strousberga vlasnika željeznica. Iako je u martu počeo indeks da raste, raširile su se glasine da u Beču prijeti berzovni krah.
Iz SAD-a su stigle vijesti da su željeznice u teškoj krizi. 13. maja počinje masovna prodaja dionica. Iako je u mešuvremenu još 198 preduzeća plasirano na berzi krah se više nije mogao zaustaviti. Nakon što je Quistorp banka kao najveći broker, prestala sa finansijskm transakcijama veliki broj preduzeća odlazi u stečaj. Pad indeksa je trajao 54 mjeseca i oko 65% kapitala uloženog u dionice je izgubljeno. Oko 23 godine je trajao oporavak privrede.

## Također pogledajte 
* Berzovni krah Južnomorske kompanije
* Misisipijevska prevara
* Berzovni krah 1929.
* Svjetska finansijska kriza 2007.

## Literatura
*

## Reference
## Vanjski linkovi
* Pariška berza

Kategorija:1873. u Njemačkoj
Kategorija:Berzovni krahovi
Laurent Koscielny

**Laurent Koscielny** (rođen 10. septembra 1985) je francuski odbrambeni nogometaš koji nastupa za francuski Bordeaux.

Koscielny je rođen u gradu Tulle gdje je i započeo svoju nogometnu karijeru, igrajući za domaće amaterske klubove kao što su  Brive, Tulle Corrèze i Limoges. 2003. godine prešao je u Giungamp, gdje je započeo svoju profesionalnu karijeru naredne godine.

7. jula 2010. godine Koscielny prelazi u Arsenal za 10,6 miliona funti.

Prvi poziv u reprezentaciju Francuske dobio je 4. februara 2011. godine i od tada je nastupao na Evropskom prvenstvu 2012 i 2016. i na Svjetskom prvenstvu 2014. Takođe, mogao je da igra za reprezentaciju Poljske zbog korijena roditelja.

## Nagrade 
### Klub 
#### Arsenal 
* FA kup: 2013/14, 2014/15
* FA Community Shield: 2014, 2015

### Reprezentacija 
#### Francuska 
* Evropsko prvenstvo: 2. mjesto 2016

### Individualno 
* Igrač godine Ligue 2: 2008/09

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Laurent Koscielny na Arsenal.com
* 
* Laurent Koscielny  na lfp.fr
* Laurent Koscielny na lequipe.fr
* Laurent Koscielny na transfermarkt.it
* Laurent Koscielny na weltfussball.de

Kategorija:Rođeni 1985.
Kategorija:Francuski nogometaši
Kategorija:Nogometaši Guingampa
Kategorija:Nogometaši Toursa
Kategorija:Nogometaši Lorienta
Kategorija:Nogometaši Arsenala
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2012.
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2014.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2016.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Nogometaši Girondins Bordeauxa
Brezovska Gora

**Brezovska Gora** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Krško, regija Posavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Krško.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Brezovska Gora je imala 65 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Posavskoj regiji