Wrocław

**Wrocław** [▶] (latinski *Vratislavia*, njemački *Breslau* [▶], donjošleski *Brassel*, češki *Vratislav*, mađarski *Boroszló*) jest grad u jugozapadnoj Poljskoj s više od 630.000 stanovnika, što ga čini četvrtim najvećim gradom u toj zemlji.

Prostire se na objema stranama rijeke Odre, a kroz grad protječu i četiri njezina pritoka: Bystrzyca, Oława, Ślęza i Widawa. Prije Drugog svjetskog rata u gradu su bila 303 mosta, a sada ih je 220.

Wrocław je prijestolnica Šleske. Danas je upravno središte Donjošleskog vojvodstva, grad sa statusom *powiata*, te sjedište vroclavskog *powiata*, u kojemu se nalazi i devet susjednih općina.

Bio je Europski glavni grad kulture u 2016.
Grad se prvi put izrijekom spominje 1000. godine pri osnivanju Wrocławske biskupije, ali je slavensko naselje na teritoriju današnjeg grada postojalo najmanje 150 godina prije ovog događaja. Od kraja 10. stoljeća grad se nalazio pod upravom dinastije Pjastovića. Postoje indicije da je 1035. godine, za vrijeme tzv. Poganske reakcije, u gradu sagrađeno pogansko svetište. Godine 1335. grad je potpao pod vlast Kraljevine Češke, a potom je (poslije kratke Mađarske vladavine) zajedno s češkom krunom priključen Habsburškoj monarhiji. Godine 1741. grad je, skupa s većim dijelom Šleske, potpao pod vlast Pruske i dobio status "kraljevskog glavnog i rezidencijalnog grada". U 19. se stoljeću naglo razvija, pa je jedno vrijeme treći njemački grad po broju stanovnika (iza Berlina i Hamburga).

Godine 1944. grad je proglašen tvrđavom, a sljedeće godine je uništen u borbama između Crvene armije i njemačkog Wehrmachta. Nakon Drugog svetskog rata Wrocław je ušao u sastav Poljske.

Godine 1997. Wrocław je kao i cijelu južnu Poljsku zahvatila velika poplava (nazvana poplava milenija), u kojoj je poplavljeno skoro pola grada.

## Stanovništvo kroz povijest 
1800.:   64.500
1831.:   89.500
1850.: 114.000
1852.: 121.100
1880.: 272.900
1900.: 422.700
1910.: 510.000
1925.: 555.200
1933.: 625.198
1939.: 629.565
1946.: 171.000 (!!)
1956.: 400.000
1960.: 431.800
1967.: 487.700
1970.: 526.000
1975.: 579.900
1980.: 617.700
1990.: 640.577
1999.: 650.000
2003.: 638.000

### Administrativna podjela 
Wrocław je administrativno podijeljen na naselja čije uprave čine pomoćne organe gradske skupštine. Nekada se grad sastojao od pet kvartova: Psie Pole, Śródmieście, Stare Miasto, Krzyki i Fabryczna. Ovi kvartovi sada nisu službeno priznati, ali i dalje predstavljaju temelj za organizaciju mnogih institucija.

## Arhitektura i znamenitosti 
Ratusz
U Wrocławu je usprkos vojnom razaranju u Drugom svjetskom ratu (uništeno je oko 70% gradskog tkiva) sačuvan veliki broj starih građevina, dijelom u izvornom obliku, a dijelom su rekonstruirane nakon rata. Među značajnije spadaju:

gotička Gradska vijećnica (Ratusz)
gotičke crkve: Katedrala sv. Ivana Krstitelja, Crkva sv. Križa, Crkva Blažene Djevice Marije, Crkva sv. Martina, Crkva sv. Elizabete
barokni kompleks zgrada Wrocławskog sveučilišta
barokno-neoklasicistička Kraljevska palača (Dvorac pruskih kraljeva)
neogotički Glavni kolodvor
Dvorana stoljetnice (Hala Stulecia) iz 1913., upisana na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Europi

### Važnija mjesta 
Dvorana stoljetnice iza Zoološkog vrta
otoci na Odri:
Kępa Mieszczańska
Wyspa Piasek
Wyspa Słodowa
Wielka Wyspa
Ostrów Tumski - najstariji naseljeni dio grada, ranije otok
Stari grad
srednjovjekovni glavni gradski trg Rynek
plac Solny
Nowy Targ
Ulica Świdnicka
Botanički vrt
Park Szczytnicki s japanskim vrtom
Zoološki vrt (osnovan 1865.; najveći broj životinjskih vrsta u Poljskoj - 565, ukupno oko 7100 životinja)
Staro židovsko groblje
Kultura
Muzeji

Narodni muzej u Wrocławu
Narodni muzej (Muzeum Narodowe)
Panorama Racławicka (dio Narodnog muzeja)
Etnografski muzej (Muzeum Etnograficzne; dio Narodnog muzeja)
Gradski muzej (Muzeum Miejskie Wrocławia)
Muzej Akademije likovnih umjetnosti (Muzeum Akademii Sztuk Pięknych)
Muzej arhitekture (Muzeum Architektury)
Geološki muzej Wrocławskog sveučilišta (Muzeum Geologiczne Uniwersytetu Wrocławskiego)
Mineraloški muzej Wrocławskog sveučilišta (Muzeum Mineralogiczne Uniwersytetu Wrocławskiego)
Prirodoslovni muzej Wrocławskog sveučilišta (Muzeum Przyrodnicze Uniwersytetu Wrocławskiego)
Muzej pošte i telekomunikacija (Muzeum Poczty i Telekomunikacji)
Kazališne, operne i koncertne kuće

Satelitska snimka grada
Poljsko kazalište u Wrocławu (Teatr Polski we Wrocławiu)
Wrocławsko suvremeno kazalište (Wrocławski Teatr Współczesny)
Wrocławska opera (Opera Wrocławska)
Wrocławska filharmonija (Filharmonia Wrocławska)
Glazbeno kazalište Capitol (Teatr Muzyczny Capitol)
Umjetnički centar Impart (Centrum Sztuki Impart)
Kazalište Laboratorium (Teatr Laboratorium)
Kazalište Korba (Teatr Korba)
Narodno kazalište Više škole dramskih umjetnosti (Teatr Państwowej Wyższej Szkoły Teatralnej)
Teatr Lalek (Lutkarsko kazalište)
Kazalište pantomime (Teatr Pantomimy)
Kina

Rynek
Kino Lwów
Kino Warszawa
Kino Lalka
Kina Helios
Cinema City
Kino Klub Filmowy Ferment
Multikino (centar Arkady Wrocławskie)
Gospodarstvo
U Wrocławu se proizvode autobusi, vagoni, kućna oprema, kemijska sredstva i elektronika. Zadnjih se godina ubrzano razvija informatički sektor. Grad je, nakon Varšave, najvažnije poljsko financijsko središte. Mnoge financijske institucije imaju sjedište u gradu. Grad je također značajni centar farmaceutske industrije.

### Obrazovanje 
Wrocławsko sveučilište

Arhitektonski fakultet Tehničkog sveučilišta
Wrocław je jedno od važnijih sveučilišnih središta u Poljskoj. Od visokoškolskih ustanova se izdvajaju: Wrocławsko sveučilište (Uniwersytet Wrocławski), Tehničko sveučilište u Wrocławu (Politechnika Wrocławska), Ekonomsko sveučilište (Uniwersytet Ekonomiczny), Prirodoznanstveno sveučilište (Uniwersytet Przyrodniczy), Medicinska akademija (Akademia Medyczna im. Piastów Śląskich), Muzička akademija (Akademia Muzyczna im. K. Lipińskiego), Likovna akademija (Akademia Sztuk Pięknych).

Promet
Kroz Wrocław prolaze: Državna cesta br. 5, Državna cesta br. 8, Državna cesta br. 94. Manjim dijelom grada prolazi i autocesta A4.

Wrocław je važno željezničko čvorište, a nalazi se na sljedećim željezničkim linijama: Leszno-Poznań, Opole-Lubliniec, Legnica-Zgorzelec, Głogów-Zielona Góra, Kłodzko-Kudowa Zdrój, Wałbrzych-Jelenia Góra, Oleśnica-Ostrów Wielkopolski. Željezničke veze dovode do mnogih gradova, npr. Poznanj, Szczecin, Gdanjsk, Łódź, Varšava, Katowice, Krakov i Berlin.

Osim toga, grad ima i međunarodni aerodrom, kao i riječnu luku na Odri.

### Javni gradski prijevoz 
Javni prijevoz u Wrocławu se odvija tramvajima i autobusima. Premda je Wrocławska tramvajska mreža jedna od većih u državi, mnogi gusto naseljeni dijelovi grada u nju nisu integrirani, već u njima prometuju gradski autobusi. Glavninu javnog gradskog prijevoza obavlja gradsko poduzeće MPK Wrocław, a neki manji privatni prijevoznici imaju koncesiju na nekoliko autobusnih linija.

### Sport 
Stadion Miejski
nogomet: Śląsk Wrocław, Ślęza Wrocław.
košarka
muškarci: Śląsk Wrocław
žene: WTK Ślęza Wrocław
moto trke: WTS Sparta Wrocław
rukomet: Śląsk Wrocław
boks: Gwardia Wrocław
odbojka: Gwardia Wrocław
američki nogomet: The Crew
Wrocław je jedan od gradova u kojem se održalo Evropsko prvenstvo u nogometu 2012.

Svjetske igre domaćin u 2017.

Svake godine grad domaćin Wroclaw maratona.

## Zanimljivosti 
1842. - sagrađena prva željeznička pruga na području današnje Poljske (Željeznica Gornje Šleske, polj. Kolej Górnośląska, njem. Oberschlesische Eisenbahn), koja je povezivala Wrocław i Mysłowice
1893. - pušten u promet prvi električni tramvaj na području današnje Poljske
grad je četvrti u Evropi po broju mostova (uključjući i pješačke), iza Amsterdama, Venecije i Sankt Peterburga
wrocławski Ratusz je jedna od najstarijih gradskih vijećnica u Poljskoj
premda nikad nije ugostio Olimpijske igre, grad ima Olimpijski stadion.

Kategorija:Wrocław
Kategorija:Gradovi u Poljskoj