open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nova Varoš

**Nova Varoš** je grad i sjedište istoimene općine u Srbiji. Nalazi se na sredini magistralnog puta Beograd – Bar, na nadmorskoj visini do 1000 m. Udaljena je od Beograda 280&nbsp;km. Nad njom se izdiže planina Zlatar, dugačka 22&nbsp;km i široka 12&nbsp;km, sa najvišim vrhom od 1627m. Općina Nova Varoš obuhvata površinu od 584&nbsp;km2, na kojoj živi 19.980 stanovnika.

## Historija 
1469. godine u turskim dokumentima spominje se i nahija Barče, kao nahija Vlaha Sjenice ili kao drugo ime Barče. Četiri decenije kasnije, tačnije 1516. godine u ovoj nahiji se javlja Skender-pašina Varoš, nazvana tako po njenom osnivaču rumelijskom begler-begu, veziru Skender-paši Đenovljaninu koji je u vremenskom periodu od 1478-1505. godine u tri navrata bio i bosanski sandžak-beg. Skender-pašina Varoš, koja se od 1530. godine počinje zvati i Nova Varoš ili Barče, prema ovom dokumentu tek prvih godina XVIII vijeka dobija današnje ime Nova Varoš.

### Kulturno historijski spomenici 
Kulturno historijske spomenike predstavljaju crkve – brvnare po selima, zgrada stare škole u Radonji, crkva i džamija u Novoj Varoši i drugi.

## Naseljena mjesta 
Akmačići, Amzići, Bistrica, Božetići, Brdo, Bukovik, Burađa, Vilovi, Vraneša, Gornja Bela Reka, Gornje Trudovo, Debelja, Donja Bela Reka, Draglica, Draževići, Drmanovići, Jasenovo, Komarani, Kućani, Ljepojevići, Miševići, Negbina, Nova Varoš, Ojkovica, Radijevići, Radoinja, Rutoši, Seništa, Tisovica, Trudovo, Čelice i Štitkovo.

## Industrija 
U Kokinom Brodu, 11 kilometara sjeverno od Nove Varoši ka Zlatiboru, podignuta je velika brana i tako je u dolini Uvca stvoreno Zlatarsko jezero dugačko 30&nbsp;km, sa akumulacijom od preko 400 miliona kubnih metara vode. Struju proizvode hidrocentrale “Uvac”, “Kokin Brod”, “Bistrica” i “Potpeć”. Ukupna proizvodnja je oko 800 miliona kilovat sati godišnje. U općini posluje oko 100 preduzeća i 450 radnji, a zaposleno je 5.500 stanovnika.

## Poljoprivreda 
Poljoprivredu karakteriše razvijeno stočarstvo, proizvodnja mliječnih proizvoda, od kojih je najpoznatiji zlatarski sir. Značajni poljoprivredni potencijali postoje u razvoju voćarstva, pčelarstva i otkupu i preradi šumskih plodova. Poljoprivrednu površinu čini 57,10% ukupne površine općine, a šumskom zemljištu pripada 33,85%.

## Turizam 
Dosta pažnje poklanja se razvoju zdravstvenog i komercijalnog turizma, za koji postoje dobri preduslovi, koji se ogledaju u ljepotama i drugim prirodnim vrijednostima planine Zlatar i akumulacionih jezera. Jedna od izuzetnih prirodnih rijetkosti je bjeloglavi sup, čije je stanište u kanjonu rijeke Uvac.

## Također pogledajte 
*Sandžak
*Novi Pazar

## Vanjski linkovi 
*Web stranica Nove Varoši
*Nova Varoš – Nezvanična Web prezentacija

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Zlatiborskom okrugu
*
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
Realan broj

**Skup realnih brojeva** \mathbb{R} je unija skupa racionalnih brojeva \mathbb{Q} i skupa iracionalnih brojeva.

Računske operacije na skupu \mathbb{R}su definirane kao i za ostale skupove \mathbb{N} , \mathbb{Z} i \mathbb{Q}, tj. za realne brojeve vrijede svojstva asocijativnosti i komutativnosti sabiranja i množenja te distributivnost množenja prema zbrajanju.

* Skup \mathbb{R} je gust, odnosno između svaka dva različita realna broja postoji beskonačno realnih brojeva.
* Skup \mathbb{R} je neprebrojiv.
* Elementi skupa \mathbb{R} prekrivaju čitavu brojnu pravu.

## Također pogledajte 
* Kompleksan broj
* Imaginarni broj
* Granična vrijednost niza

## Vanjski linkovi 

Kategorija:Realna algebarska geometrija
Kategorija:Elementarna matematika
Član

**Član** je vrsta riječi ili morfološki element koji u nekim jezicima označava određenost imenice.

Mnogi jezici nemaju članove, npr. bosanski, latinski, japanski. Neki jezici imaju članove, ali ih rijetko koriste (npr. Svahili).

## Članovi u drugim jezicima 

Jezici koji imaju članove mogu ih koristiti na sljedeće načine:

* **određeni član** označava tačno određeni predmet ili osobu (npr. engleski *the*, francuski *le*, mađarski *a/az*)
* **neodređeni član** označava da se radi o bilo kojem predmetu neke vrste (npr. engleski *a*, francuski *un*, mađarski *egy*)
* neki jezici imaju **partitivni član** (npr. francuski *du*) označava neku količinu (tome u hrvatskom odgovara partitivni genitiv)

Neki jezici koriste samo određeni član (velški), u nekim određeni član ne može doći ispred osobnog imena (engleski, njemački) a u nekima se koristi ispred imena (portugalski).

U nekim je jezicima član nastavak koji se dodaje na riječ:

* u švedskom: *fisk* - *fisken*
* u makedonskom: *drvo* - *drvoto*, *drvovo*, *drvono*

U razvoju jezika članovi često nastaju od tzv. *pokaznih zamjenica*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://julevbaago.files.wordpress.com/2016/06/7-the_thypology_of_the_language_contact_on_the_balkans_and_in_scandinavia.pdf

Kategorija:Gramatika
Kategorija:Vrste riječi
Električno polje

**Električno polje** definisano je kao svojstvo prostora oko nabijene čestice. Električno polje je ujedno i prostor u kojem djeluje električna sila. Iznos električnog polja računa se kao omjer sile *F* i naboja *Q *neke čestice .
 
Električna sila izražava se formulom:

:E=\frac{F}{Q}  

Električno polje može se posmatrati i kao vektorsko polje. Izvori električnog polja su slobodni ili vezani naboji (električni dipol).

Električno polje prikazuje se silnicama. Silnice su zamišljene linije kojima se prikazuje kretanje probnog naboja, tj. linije koje opisuju električno polje.

## Također pogledajte 
* Magnetizam

## Reference 
Kategorija:Elektrostatika
Kategorija:Elektromagnetne veličine
Kategorija:Elektromagnetizam
Anton Drexler

mini|Drexler 1920.|262x262piksel
**Anton Drexler** (13. juni 1884 – 24. februar 1942) bio je njemački političar, nacist, jedan od osnivača Nacističke stranke.

Drexler je rođen u Münchenu. Radio je kao tvornički radnik i radnik na željeznici, pisao je pjesme i bio *völkisch* agitator. Za vrijeme Prvog svjetskog rata pridružio se *Domovinskoj stranici* (*Deutsche Vaterlandspartei*), a 1919. je bio jedan od osnivača Njemačke radničke partije (*Deutsche Arbeiterpartei*, DAP), pod sponzorstvom okultne organizacije *Thule-Gesellschaft*. Stranci se uskoro pridružio i Adolf Hitler, na čiji je nagovor promijenila ime u *Njemačka nacionalsocijalistička radnička partija*. Hitler se svojim govorima pokazao kao dominantna ličnost u stranci pa je 1921. preuzeo položaj predsjednika koji je tada držao Drexler; on mu je i prije nudio predsjedništvo, no Hitler ga je ispočetka odbijao.

Drexler je i dalje imao status počasnog predsjednika, ali nakon neuspješnog Hitlerovog puča 1923. NSDAP je zabranjen i članstvo ukinuto. Pridružio se drugoj stranci s kojom je izabran u bavarski parlament 1924. i nije ima nikakvu ulogu u obnovi Nacističke stranke sljedeće godine. Ponovo se pridružio nacistima tek 1933. godine; iako je dobio čak i prestižno odlikovanje *Blutorden*, nije više imao nikakvog uticaja u stranci. U početku je korišten u propagandi, ali do smrti 1942. je gotovo zaboravljen.

## Literatura 
* 
* 
## Reference
## Vanjski linkovi
* https://www.historisches-lexikon-bayerns.de/Lexikon/EN:Nationalsozialistische_Deutsche_Arbeiterpartei_(NSDAP-National_Socialist_German_Workers%E2%80%98_Party),_1920-1923/1925-1945
* ''''  München, Deutscher Volksverlag 4th ed.

*

Drexler, Anton
Drexler, Anton
Drexler, Anton
Riječ

**Riječ** je najmanja jedinica jezika koja nosi značenje i ima fonetsku vrijednost. Jednu riječ može činiti jedno, dva ili više slova, u prosjeku od četiri do sedam slova. Najmanje je riječi koja imaju više od deset slova. Kombinovanjem riječi se mogu praviti složenije forme koje imaju značenje. U jezicima kojima komuniciraju ljudi to su fraze, klauze i rečenice. Rečenice se po pravilu formiraju prema određenom skupu pravila koji se naziva gramatika. Riječ koja se sastoji iz dve ili više korijenskih riječi koje su međusobno povezane naziva se složenica.

U lingvistici, *riječ* je najmanji element koji može da bude izgovoren u izolaciji sa semantičkim ili pragmatičkim kontekstom (sa doslovnim ili praktičnim značenjem). Kompleksna riječ tipično sadrži korijen i jedan ili više dodataka, ili više od jednog korijena.

Termin *riječ* se može odnositi na izgovorenu ili napisanu riječ, ili ponekad na apstraktni koncept iza nje. Izgovorene riječi se sastoje od zvučnih jedinica, fonema, a pisane riječi od simbola zvanih grafemi, kao što su slova alfabeta.

## Vrste 
Gramatika klasifikuje leksikon jezika u nekoliko grupa riječi. Osnovna bipartitna podjela koja je moguća za praktično svaki prirodni jezik je na imenice i glagole.

Klasifikacija u takve klase je u tradiciji Dionizija Tračanina, koji razlikuje osam kategorija: imenice, glagoli, pridjevi, zamjenice, prijedlozi, prilozi, veznici i uzvici.

## Također pogledajte 
* Morfologija (lingvistika)

## Reference 
## Literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Brown, Keith R. (Ed.) (2005) Encyclopedia of Language and Linguistics (2nd ed.). Elsevier. 14 vols.
* 
* Johanna J. Danis: *Das WORT in der Psychotherapie.* München. 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* http://www.sussex.ac.uk/english/documents/essay---what-is-a-word.pdf
* http://www.rbjones.com/rbjpub/philos/classics/locke/ctb3c02.htm
* http://plato.stanford.edu/entries/wittgenstein

Kategorija:Gramatika
Matematička logika

**Matematička logika** zasniva se na na zakonima matematičkog aparata i koristi se matematičkim metodama. Predmet matematičke logike je dokaz.

Posmatrajmo rečenice
* 4 je paran broj (istinita)
* Triglav je viši od Monblana (neistinita)
Za ove rečenice možemo reći da li su istinite ili neistinite
Za rečenice kao što su 
* xa<c

U logici je bitna forma, a ne sadržaj;
* Čovjek je smrtan i Šekspir je smrtan znači Šekspir je čovjek
* Ako je svaki kamen crven i ako je čovjek kamen znaći čovjek je crven.
Freska

[desno|mini|250p|[Cimabue, freska za crkvu sv. Franje u Assisiju]]
**Freska** je tehnika slikanja na zidu. Slika se bojama, koje se rastapaju u vodi, po svježem sloju maltera. Boja se suši istovremeno s podlogom i tako se nerazdvojno povezuje s njom. Rad na svježem malteru zahtijeva brzinu i sigurnost jer se naknadne promjene mogu izvršiti tek tako sa se ukloni čitav sloj maltera i da se zamijeni novim slojem. Zato su slikari prethodno izrađivali crtež na kartonu koji se u mjeri slagao s konačnim djelom i prenosili obrise na svjež malter.

Postoji još jedna varijanta fresko - tehnike, a ona se zove *secco* (tal. suho). Boja se nanosi na osušeni malter, soja se prije slikanja osvježi gašenim vapnom. Stapanje boje s podlogom nije tako potpuno i zato dolazi do znatnih oštećenja.

Kategorija:Slikarstvo
Kategorija:Slikarske tehnike
Kategorija:Likovna umjetnost
Zastava Bjelorusije

mini|desno|300px|Zastava Bjelorusije

Sadašnja državna **zastava Bjelorusije** formalno se promijenila 7. juna 1995. godine, nakon što su Bjelorusi glasali na referendumu mjesec dana ranije. Zamijenila je historijsku zastavu Bjeloruske Narodne Republike iz 1918. godine, prije nego što je Bjelorusija postala Sovjetska Republika i ponovno nakon osomostaljenja 1991. godine. Današnja zastava je promjenjena verzija zastave iz 1951. godine dok je Bjelorusija bila u Sovjetskom Savezu.

Nekoliko grupa i dalje upotrebljavaju prijašnju, ali vlada Aleksandra Lukašenka je zabranilo njeno izlaganje. Tu zastava još uvijek upotrebljavaju Bjeloruska dijaspora i demonstranti na protestima protiv vlade. Međunarodni promatrači kažu da referendum koji je izabrao novu zastavu nije bio pošten.

## Historijske zastave 

File:Flag_of_Belarus_(1918,_1991-1995).svg|1991

## Također pogledajte 
* Grb Bjelorusije
* Zastava Bjeloruske SSR

Kategorija:Bjelorusija
Bjelorusija
Zastava Belgije

mini|desno|200px|Zastava Belgije
mini|desno|Mornarička zastava Belgije

Državna **zastava Belgije** sastoji se od tri jednake široke okomite pruge crne, žute i crvene boje. Zastava Francuske bila je temelj za njen okomiti dizajn. Ne zna se zašto ima tako neuobičajene proporcije (13:15).

Ova zastava prihvaćena je 23. januara 1831, nakon što se Belgija osamostalila od Holandije 1830. Zastava je imala važnu ulogu za vrijeme ustanka, u kojem su boje zastave služile kao podsjetnik na starije zastave s vodoravnim prugama za vrijeme ustanka u ondašnjoj austrijskoj Holandiji.

Nakon nezavisnosti vodoravne pruge promijenjene su u okomite zbog sličnosti s njemačkom zastavom.

## Također pogledajte 
* Grb Belgije
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Belgija
Kategorija:Belgija
Uređen skup

Često u nekom skupu elemenata znamo za svaka dva njegova elementa reći koji po nekom pravilu dođe ispred kojeg. XX<Z (tranzitivnost)

## Dedekindov aksiom 
Ako sve tačke prave podijelimo u dvije neprazne klase tako da je svaka klasa prve klase ispred svake tačke druge klase onda ili prva klasa ima svoju posljednju ili druga klasa svoju prvu tačku.

Kategorija:Teorija skupova
Kategorija:Teorija redova
Zastava Francuske

mini|300p|Omjer visine i širine 2:3
**Zastava Fancuske ** je trobojnica sa 3 okomite pruge jednake širine: plavu (uz zastavno koplje), bijelu i crvenu. Prvi je put službeno proglašena 15. februara 1794. u revolucionarnoj Francuskoj. Njeno porijeklo nije u potpunosti razjašnjeno, ali mnogi smatraju da je nastala spajanjem boja iz grba Pariza (plave i crvene) s kraljevskom bijelom. Od 1815. do 1830. u Francuskoj je vraćena stara kraljevska zastava (bijela s ljiljanima), a od 1830. do danas zastava je ponovno trobojnica.

Francuska je zastava inspirisala mnoge druge narodne i državne zastave, pogotovo okolnih zemalja (Belgija, Italija) i bivših francuskih kolonija (Čad, Kamerun).
Ostrvo Clipperton, kao francuska teritorija u Tihom okeanu, se služi istom zastavom.

Francuska
Kategorija:Francuska
Zastava Estonije

mini|desno|Zastava Estonije
mini|desno|Mornarička zastava Estonije

Državna **zastava Estonije** se sastoji od tri jednako širokih vodoravnih pruga plave, crne, i bijele boje. Ime zastave na estonskom je *sinimustvalge* (doslovno plavo-crno-bijelo).

Zastava je postala znak estonskog nacionalizma nakon 1880. godine. Prihvaćena je kao državna zastava 21. novembra 1918. godine, nakon osamostaljenja 4. jula 1918. godine.

Sovjetski napad u junu 1940. i aneksija Estonije, dovelo je do zabrane ove zastave. Zadnja zastava spuštena je 27. jula 1940. godine i zamjenjena je zastavom Estonske SSR.

Za vrijeme njemačke okupacije 1941-1944, zastava je prihvaćena kao etnička zastava Estonaca, ali ne kao državna zastava. Nakon što su se Nijemci povukli iz Talina u septembru 1944, estonska zastava se ponovno pojavila. Kada je 22. septembra 1944. u Estoniju upala Crvena armija, izvješena ja samo crvena sovjetska zastava.

Zastava je ostala ilegalna sve do kraja 1980ih godina. Ponovno je prihvaćena kao državna zastava 7. augusta 1990. godine, nepunu godinu prije nego što je Estonija ponovno postala nezavisna.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Grb Estonije

Estonija
Kategorija:Estonija
Zastava Luksemburga

mini|desno|Zastava Luksemburga

Državna **zastava Luksemburga** sastoji se od tri jednako širokih vodoravnih pruga crvene, bijele, i svijetloplave boje. Prvi put se upotrebljavala od 1845. do 1848. godine, a zvanično je prihvaćena 23. juna 1972. godine. U Luxemburgu se neformalno zove "rut, wäiß, blo" ("crveno, bijelo, plava").
Luksemburg nije imao zastavu sve do 1830. godine, kada su patriote pozvane da istaknu nacionalne boje. Zastava je definirana kao horizontalna crveno, bijelo i plava trobojnica 1848. godine. Trobojna zastava Luksemburga grafički je gotovo identična zastavi Nizozemske, osim što je duža i što su joj svijetloplava i crvena pruga svjetlije nijanse. Boje su preuzete s grba Limburške pokrajine za vrijeme Belgijske revolucije 1830. godine kada je došlo do odvajanja Luksemburga od Nizozemske.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Luksemburg
Kategorija:Luksemburg
Zastava Rusije

[mini|250p|[Datoteka:FIAV 111100.svg|20p Zastava Rusije, omjer 2:3]]
**Zastava Rusije** sastoji se od tri jednako široke vodoravne pruge bijele, plave i crvene boje. Proglašena je 22. augusta 1991.

Boje su vjerovatno preuzete s grba Moskve, na kojem je prikazan sveti Đorđe koji ubija zmaja. Njegov su oklop i konj bijeli, plašt i štit plavi, a pozadina (štit grba) crvena. Oblik vodoravne trobojnice, po nekim izvorima, djelo je Petra Velikog, kome je pri izradi mornaričke zastave uzor bila holandska trobojnica. Ta zastava dugo je službeno korištena samo kao mornarička zastava, ali je s vremenom prerasla u jedan od najpoznatijih simbola Rusije tako da je 7. maja 1883. službeno odobrena njena upotreba na kopnu.

U prvoj polovini 19. stoljeća boje ruske zastave i vodoravni raspored pruga preuzeo je panslavenski pokret, pa su na njenom temelju 1848. stvorene zastave mnogih slavenskih naroda. Najsličnije su ruskoj zastave Slovenije i Slovačke, a slične su joj (iako s različitim rasporedom boja) i zastave Srbije i Crne Gore. Bugarska ima isti raspored, ali zamjenjuje plavu boju zelenom.

## Također pogledajte 
* Grb Rusije

## Reference 
Kategorija:Rusija
Rusija
Zastava Irske

mini|desno|Zastava Irske

**Zastava Irske** (irski: *An Bhratach Náisiúnta*) prihvaćena je kao nacionalna zastava Irske Slobodne Države 1922. godine. Zastava je ostala i nakon što je ta država postala Republika Irska.

Irski nacionalisti smatraju ovu zastavu kao zastavu cijelog Irskog otoka, pa je ističu i nacionalisti u Sjevernoj Irskoj.

Zastava se sastoji od tri jednako široke okomite pruge zelene, bijele i narandžaste boje.
Boje na kraćoj zastavi Obale Slonovače idu suprotnim redosljedom.

Irska
Kategorija:Irska
Zadarska županija

**Zadarska županija** smještena je na jugu Hrvatske

## Historija 
Područje današnje Zadarske županije predstavlja jezgru nastanka hrvatske države. Tu je pronađen natpis sa najstarijim spomenom hrvatskog imena (Šopot kod Benkovca), tu su nalazile hrvatske županije Luka, Nin i Sidraga te kraljevski gradovi Biograd i Nin. Osnovni faktor naseljavanja ovog prostora bilo je plodno područje Ravnih Kotara sa zaleđem Velebita, što je omogućavalo stočarska kretanja i izmjene ispaša u zimskom i ljetnom periodu. U kasnijem periodu, nestankom samostalne hrvatske države, važnost ovog prostora je oslabila. U 15. vijeku dolazi u posjed Venecije, a već početkom 16. vijeka počinju osmanlijski prodori. Slobodno područje je svedeno na uski obalni pojas oko samog Zadra, dok je unutrašnjost bila izložena stalnim ratnim pustošenjima. Stanovništvo se sklanja na zadarska ostrva i dalje u Istru i Primorje, a na njihovo mjesto dolaze novi doseljenici, među kojima je i dosta Vlaha (kasnije Srbi). Završetkom mletačko - turskih ratova krajem 17. vijeka, čitavo zadarsko područje dolazi pod vlast Mletačke Republike i ostaje u njenom sastavu sve do 1797. godine. Nakon toga nastupa period Habsburške monarhije i jači razvoj zbog uticaja Zadra, sada glavnog grada Kraljevine Dalmacije.

## Županijska uprava 
Do 1997. Zadarska županija se zvala Zadarsko - Kninska županija i uključivo je područje autonomnog kotara Knin. Ukidanjem te upravne jedinice znatno su izmijenjene županijske granice. Zadarska županija je vraćena u prirodni obuhvat Zadarske regije, s tim da joj je pridodan i dio Južne Like (općina Gračac).

## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 6 gradova i 28 općina

* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Zadarske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Geografija 
Ukupna površina županije je 7486,91&nbsp;km2. Površina kopna iznosi 3641,91&nbsp;km2, površina morskog dijela iznosi 3845,00&nbsp;km2 a površina ostrva 587,6&nbsp;km2. Geografski je položena tako da zahvata primorje sjeverne Dalmacije te zaleđe Ravnih Kotara i Bukovice. Od Like i kontinentalnog dijela Hrvatske je oštro odvojena visokim masivom Velebita, što je vijekovima određivalo njen razvoj. Danas je to znatno promijenjeno probijanjem tunela Sveti Rok. Ima ključni geoprometni položaj u povezivanju sjevernog i južnog dijela Hrvatske. Preko njene teritorije prolazi autoput Zagreb - Split, a u planu je i izgradnja jadranske željezničke pruge.

## Privreda 
## Kultura 
## Znamenitosti 
* Grad Pag - primjer planiranog renesansnog grada iz 15. vijeka
* Hrvatski kraljevski gradovi Biograd na Moru i Nin
* Nacionalni park Paklenica
* Historijska jezgra Zadra sa mnogobrojnim spomenicima iz raznih historijskih perioda (crkva Svetog Donata, Forum, katedrala Svete Stošije i dr.)
* Park prirode Vransko jezero

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službene stranice
*Google Maps - Info Zadar

Kategorija:Zadarska županija
Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Zastava Italije

mini|desno|Zastava Italije

Državna **zastava Italije** se sastoji od tri jednako široke okomite pruge zelene, bijele, i crvene boje. Skupa s italijanskom himnom, zastava je simbol Italije.

Prva se italijanska zastava prihvatila 1797. godine, kao zastava države *Repubblica Cispadana* (Cispadanska republika). Zastava je onda imala vodoravne pruge; crvena na vrhu, bijela u sredini i zelena na dnu. Grb se nalazio po sredini zastave.

*Repubblica Cispadana* i *Repubblica Transpadana* (Lombardska Republika) su se udružile 1798. godine u Cisalpinsku Republiku. Tek se onda prihvatila današnja, okomita italijanska zastava.

Italija
Kategorija:Italija
Masakr na Drveniji

**Masakr na Drveniji** se desio 28. novembra 1993. godine kada je Vojska Republike Srpske ubila sedam, a ranila četiri građana Sarajeva u blizini mosta Drvenija, odnosno u ulici Hamdije Kreševljakovića kod broja 47.

Masakr se desio u 12 sati i 40 minuta, kada je sa položaja VRS-a na Hladivodama ispaljena minobacačka granata kalibra 120 milimetara na most Drveniju, na kojem se okupljao veliki broj građana.

Tada su poginuli: Staka Aksentić, Zekerijah Dacić, Ibro Plakalo, Sead Plakalo, Igbal Redžić, Dženan Smajić i Elvedin Zimić.

Masakr na Drveniji je bio jedan u nizu masakara koje je sprovodila VRS tokom opsade Sarajeva, kao dio kampanje terorisanja građana po naređenju komandanta VRS-a Ratka Mladića, te komandanata Sarajevsko-romanijskog korupsa Stanislava Galića i Dragomira Miloševića.

## Također pogledajte 
* Masakri u Sarajevu (1992–1995)
* Opsada Sarajeva

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Obilježavanje 13. godišnjice masakra
*Presuda Haškog suda Stanislavu Galiću za opsadu Sarajeva

Kategorija:1993. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u Sarajevu
Kategorija:Masakri u 1993.
Mujezin

**Mujezin** ( trans. ''mu'adhdhin'') je osoba koja u džamijama zove vjernike na molitvu ezanom. 

Mujezin se odabire u tu službu zbog svog karaktera, glasa i vještina. U nekim džamijama, posebno u Turskoj, mujezin stoji na posebnoj platformi nasuprot minbera i tokom molitve ponavlja naglas Imamovu molitvu. 

## Historija 
Institucija mujezina je postojala još u vrijeme Muhammeda. Prvi mujezin je bio Bilal ibn Rebbah. Svrha mujezina i ezana je identična kao i zvona u kršćanskim crkvama: da bi pozvali i upozorili vjernike da je vrijeme molitvi. Prvobitni mujezini su pozivali vjernike na molitvu sa ulica, potom sa krova džamije. Nakon što su munare postajale standardni dio džamija, mujezini su se penjali na njih, a pojavom audio tehnike u novijem dobu, mujezin uči ezan na musali, a posredstvom pojačala i zvučnika njegov glas odjekuje sa munare.

## Mujezini u pjesmama 
* U Stambolu na Bosforu
* Nizamski rastanak
* Zmaj od Bosne
* Širi mjesec po Igmanu zrake

## Poznati bosanski mujezini 
## Također pogledajte 
* Ezan 
* Munara
* Džamija

Kategorija:Islam
Čukarica

**Čukarica** je općina u sastavu grada Beograda, u Srbiji i sastoji se od niza malih naselja u njoj. Najpoznatije naselje ali i najstarije je svakako Žarkovo pored koga leži naselje Bele Vode.

Kao i nekoliko drugih beogradskih naselja, Čukarica je dobila ime po kafani. Na današnjoj lokaciji Rafinerije šećera u drugoj polovini 19. stoljeća postojala je kafana. Bila je veoma popularna jer se nalazila na mjestu gde se na ulazu u Beograd spajaju dva puta, jedan iz Obrenovca i drugi iz Šumadije. Bila je u vlasništvu Stojka Čukara i po njemu je kafana dobila naziv „Čukareva kafana“, po čemu je kasnije i dobilo ime naselju.

## Naseljena mjesta 
Beograd (dio naseljenog mjesta), Velika Moštanica, Ostružnica, Pećani, Rucka, Rušanj, Sremčica i Umka.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Beogradu
Kategorija:Općine u Srbiji
Ensarije

**Ensarije** () jest islamski termin koji u prevodu sa arapskog znači **pomagač** ili "oni koji donose pobjedu" označava stanovnike Medine koji su pomogli Poslaniku i Muhadžirima i primili ih u svoje domove kada su tokom hidžre emigrirali iz Mekke u Medinu.

Njihova pomoć ogledala se u prihvatu velikog broja muhadžira, njihovom smještaju, zaštiti, te pomoći u hrani i drugim vidovima pomoći. Oni su također uzeli islam kao svoju religiju.

Pripadali su plemenima Banu Khazraj i Banu Aus.

## Bitke u kojima su Ensarije pomogli Muhammedu 
Ensarije su pomogli Muhammedu u nekoliko bitaka, jednoj od prvih u patroli Buwata. Mjesec dana nakon napada na al-Abwa koji je Muhammed naredio, poveo je dvije stotine ljudi, uključujući muhadžire i ensarije, do Bawata, mjesta na karavanskom putu Kurejšijskih trgovaca. Krdo od hiljadu i pet stotina kamila je išlo u pratnji stotinu jahača pod vodstvom Umeja ibn Khalafa. Nikakve bitke nije bilo, a prepad nije rezultirao plijenom. To je bilo zbog toga što je karavan išao nepoznatim putem. Muhammed je tada otišao u Dat el-Saq, u pustinji al-Khabar. Tu je klanjao i na tom mjestu je podignuta džamija. Ovo je bio prvi napad u kojem je učestvovalo nekoliko Ensara.

## Nakon Muhammedove smrti 
Tokom vladavine kalifata nakon Muhameda, ensarije su uglavnom postali važni vojni elementi u mnogim osvajanjima, kao što je imenovanje Thabit bin Qays bin Shammas da predvodi Ensarije kao podršku Halid ibn Velidu u bici kod Buzake u vrijeme halife Ebu-Bekra. Kasnije su također igrali istaknutu ulogu u bici kod Akrabe gdje su Ensari pod El Bara bin Malikom Al Ansarijem jurišali u opasnom trenutku bitke koji je označio njenu prekretnicu. Bitka kod Akrabe je također mjesto gdje je pao najistaknutiji ratnik Ansarija, Abu Dujana.

Tokom Omerovog kalifata, istaknute Ensarije dali su veliki doprinos u kampanjama protiv Bizantije. Ensarijski poglavica 'Ubadah ibn el-Samit posebno je igrao mnoge značajne uloge tokom muslimanskog osvajanja Egipta i muslimanskog osvajanja Levanta pod kao što su Ebu Ubajde, Halid ibn Velid, Amr ibn el-As i Muavija,

Godine 24/645, za vrijeme halife Osmana, istaknute Ensarije su također zauzimali glavne položaje poput Al-Bara' ibn `Aziba koji je postavljen za guvernera el-Raja (u Perziji). Na kraju se povukao u Kūfu i tamo je umro 71/690.

Tokom Umajadske ere, Ensarije su postali pomalo suprotstavljena politička frakcija režima. Oni su opisani kao blisko povezani sa kontingentom klana Hašim, a ne sa sadašnjim Umajadima. Takve Ensari-Hašim veze su opisane kao formiranje nove elitne lokalne političke hegemonije u Hidžazu.

## Također pogledajte 
* Hidžra
* Muhadžiri

## Reference 
### Dodatna literatura 
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Islam
Mirogoj

mini|Ulaz u Mirogoj
**Mirogoj** je centralno zagrebačko groblje. Groblje je smješteno na obroncima Medvednice i smatra se jednim od najljepših groblja u Evropi. Međutim, Mirogoj je također predivan park i umjetnička galerija na otvorenom.

Nedaleko od mrtvačnice, u periodu između 1852. i 1895. nalazio se ljetnikovac Ljudevita Gaja, predvodnika Ilirskog preporoda. Nakon njegove smrti vlasti su otkupile cijelo imanje i rekonstruisali centralno zagrebačko groblje prema tome. Poznati arhitekt Hermann Bollé dizajnirao je oblik groblja, koji je upotrijebio monumentalnu kompoziciju arkada, paviljona i kupola, isprepletenu sa bogatom vegetacijom, dodavajući galeriju skulptura.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Groblja u Zagrebu
Medicinski fakultet u Zagrebu

mini|desno|300px|Glavna zgrada medicinskog fakulteta
**Medicinski fakultet u Zagrebu** osnovan je 1917. godine. Najveći je medicinski fakultet u Hrvatskoj.

## Historija 
Prvi zahtjevi za osnivanjem medicinskog studija u Hrvatskoj sežu u 1790. godinu. Nakon osnivanja modernog univerziteta u Zagrebu (1874.) počinje dugotrajna, ustrajna i mukotrpna borba za osnivanje medicinskog fakulteta. U sklopu Univerziteta tada su već djelovali pravni i bogoslovni fakultet, filozofski se razvijao, a jedino je, iz političkih razloga, stalno odgađano osnivanje medicinskog fakulteta. Do osnivanja je došlo neposredno prije sloma Austro-Ugarske (1917.), a osnivači su bili Milan Rojc, Miroslav Čačković, Dragutin Mašek i Teodor Wickerhauser.

## Dekani 
*1917/19. Miroslav Čačković 
*1919/20. Boris Zarni 
*1920/21. Fran Smetanka 
*1921/22. Fran Bubanović 
*1922/23. Emil Prašek 
*1923/24. Dragutin Mašek 
*1924/25. Miroslav Čačković 
*1925/26. Fran Smetanka 
*1926/27. Karlo Radoničić 
*1927/28. Julije Budisavljević 
*1928/29. Albert Botteri 
*1929/30. Franjo Durst 
*1930/31. Fran Bubanović 
*1931/32. Karlo Radoničić 
*1932/33. Sergije Saltykow 
*1933/34. Franjo Kogoj 
*1934/35. Ernest Mayerhofer 
*1935/36. Laza Popović 
*1936/37. Ante Šercer 
*1937/38. Božidar Špišić 
*1938/39. Fran Smetanka 
*1939/40. Ivan Botteri 
*1940/41. Andrija Štampar 
*1941/43. Božidar Špišić 
*1943/45. Ante Šercer 
*1945/47. Branimir Gušić 
*1947/48. Radoslav Lopašić 
*1948/49. Franjo Kogoj 
*1949/50. Ivan Čupar 
*1950/51. Stjepan Vidaković 
*1951/52. Franjo Kogoj 
*1952/57. Andrija Štampar 
*1957/58. Fran Mihaljević 
*1958/60. Branimir Gušić 
*1960/63. Arpad Hahn 
*1963/66. Josip Fališevac 
*1966/70. Sergije Dogan 
*1970/75. Anton Zimolo 
*1975/78. Zvonimir Krajina 
*1978/82. Mladen Sekso 
*1982/85. Ljubomir Čečuk 
*1985/89. Nijaz Hadžić 
*1989/90. Želimir Jakšić 
*1990/92. Mate Granić 
*1992/94. Ivica Kostović 
*1994/97. Niko Zurak 
*1997/20. Zvonko Kusić 
*2000/04. Boris Labar 
*2004/06. Nada Čikeš 
*2006/08. Nada Čikeš

## Također pogledajte 
* Univerzitet u Zagrebu

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica fakulteta

Kategorija:Fakulteti u Hrvatskoj
Kategorija:Univerzitet u Zagrebu
Kategorija:Obrazovanje u Zagrebu
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 1917.
Zoološki vrt grada Zagreba

mini|lijevo|300px|Mapa ZOO Zagreba
mini|desno|200px|ZOO Zagreb
Zoološki vrt grada Zagreba je jedan od 3 zoološka vrta u Hrvatskoj. Nalazi se na južnom dijelu Maksimira i prostire se na površini od 7 hektara zajedno sa jezerom, a 5.5 ha je površina kopnenog dijela. Ima oko 275 vrsta životinja (broj jedinki 2225) i najbogatiji je hrvatski zoološki vrt i jedini koji je ušao u Udruženje zooloških vrtova. Direktor vrta je mr. sc. Davorka Maljković, dipl. ing. biol.

Vrt ima vanjski dio, s mnogim akvarijumima i tropsku kuću. Najveća dogradnja zoološkog vrta je izvršena 2005., kad su uređene sve nastambe osim one bjeloglavog supa. Povećane su neke nastambe, negdje je staklo zamijenilo rešetke itd. ZOO čuva veliki broj čuvara. Ulaznica je 30,00 kuna (oko 7,5 KM) za odrasle, 20 kuna za djecu od 7-14 godina a ulaz je besplatan za najmlađe.

## Historija 
Zoološki vrt grada Zagreba osnovao je Mijo Filipović 27. juna 1925. godine. Na dan otvorenja u njemu su bile samo 3 lisice i 3 sove. Do 1990. u Vrtu su bili pretežno skromni mali kavezi, a od nezavisnosti Hrvatske počinje obnova i unapređenje Vrta, u šta je uloženo mnogo sredstava i koja traje i danas.

Danas je učlanjen, osim u Udruženje zooloških vrtova, i u druge internacionalne asocijacije koje okupljaju zoološke vrtove, akvarijume, zoološke edukatore i druge organizacije vezane za životinje u zatočeništvu, što je potvrda njegovog kvaliteta.

## Galerija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Vrta

Kategorija:Zoološki vrtovi u Hrvatskoj
Kategorija:Građevine u Zagrebu
Kilobajt

**Kilobajt**, je oznaka koja se koristi u informatici za označavanje količine memorije. To je, zapravo, oznaka za 210 veću jedinicu od bajta - osnovne jedinice za količinu memorije u informatici.

1 KB (1 kilobajt) = 210B (bajta) = **1024B** (bajta).

## Pravilo skraćivanja 
Kilobajt se skraćeno piše sa velikim slovom *K* po prijedlogu IEEE - Institut električkih i elektroničkih inžinjera. Oni predlažu da se za opis binarnih veličina koristi veliko slovo, a za opis decimalnih veličina koristi malo. Na taj način se razlikuje stvarna veličina, pošto u decimalnom prefiks *kilo* označava 1000 puta veću veličinu, a u binarnom 1024.

## Zanimljivosti vezane uz kilobajt 
* Commodore 64 imao je 64KB memorije od koje je skoro polovina bila iskorištena za programski jezik BASIC
* Jedna stranica kucanog teksta u čistom tekstualnom formatu zauzima oko 2KB
* Prazna stranica Microsoft Worda (programa za obradu teksta) zauzima oko 20KB
* SUN organizuje takmičenje u programiranju igara u Javi, koje zauzimaju maximalno 4KB od 2002

## Kilobajt sada 
Kilobajt se u novije vrijeme rijetko sreće kao opis količine memorije, jer su moderni hardverski uređaji uglavnom opremljeni većim prostorom za smještanje podataka, pa su u rangu megabajta i gigabajta.

Kilobajtom se još uvijek mjeri količina memorije u EPROMu i BIOSu, te količina Keš memorije.

## Također pogledajte 
* Bajt
* Megabajt

## Reference 
Kategorija:Jedinice za količinu podataka
Maksimir

mini|230px|Maksimir
mini|200px|Šetalište u park-šumi Maksimir
mini|200px|Jedno od jezera u park-šumi Maksimir
**Maksimir** je zagrebačko gradsko područje u kojem se nalaze istoimena park-šuma i stadion Maksimir (poznat po nastupima NK Dinamo).

Park-šumu Maksimir, prvu u jugoistočnoj Evropi (otvorena 1794. godine), dao je 1839. urediti prema zamisli biskupa Maksimilijana Vrhovca biskup Juraj Haulik u engleskom pejzažnom stilu. U parku je očuvana flora i fauna nizinskih šuma, a u njemu se nalaze i četiri jezera (što prirodna, što umjetna).

Od istaknutijih objekata u Parku spomenut ćemo:
Švicarska kuća (sagrađena 1842., obnovljena 2005.), 
Vidikovac kiosk (najistaknutiji objekt perivoja), sagrađen 1843., 
Paviljon Jeka (sagrađen 1840., obnovljen 2001.), 
Kapelica Sv. Jurja (sagrađena 1880.). 
Na južnom kraju park-šume nalazi se Zoološki vrt grada Zagreba.

Poznatiji dijelovi ovog gradskog područja su: Laščina, Rebar, Gornji Bukovac i bivše selo Remete u kojem se nalazi crkva uznesenja Blažene Djevice Marije sa samostanom što su ga izgradili pavlini, a danas u njemu žive karmelićani. U crkvi se nalazi čudesni kip Majke Božje Remetske, te su zbog toga Remete jedne od najznačajnih Marijanskih svetišta u Hrvatskoj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, gradska četvrt Maksimir je imala 47.356 stanovnika.

## Vanjski linkovi 
* Maksimirske novosti 

Kategorija:Gradske četvrti Zagreba
Abrahamske religije

mini|desno|250px|Simboli tri glavne abrahamske religije
**Abrahamske religije** jest izraz koji se koristi u nauci o uporednim religijama za religije koje potječu od prastare i zajedničke semitske tradicije, čiji se sljedbenici drže Abrahama (na jevrejskom, אַבְרָהָם *Avraham*; na arapskom, ابراهيم, *Ibrāhīm* = "otac, vođa mnogih"), biblijskog partijarha prema kršćanstvu, odnosno jednog od Božijih poslanika prema islamu, a čiji je život ispričan u Starom zavjetu i Kur'anu.

Ovoj grupi pripadaju mnoge jednobožačke religije, među kojima su najpoznatije judaizam, kršćanstvo, islam i baha'i.

## Također pogledajte 
* Deset Božijih zapovijedi

## Reference 
Kategorija:Religija
Bartın (pokrajina)

**Pokrajina Bartın** (tur.: *Bartın ili*) je mala pokrajina koja se nalazi na sjeveru Turske, na obali Crnog mora.

Prostire se na 2.120&nbsp;km2 a dom je za 187.758 stanovnika. Prosječna gustoća stanovništva iznosi 98 stanovnika/km2.

Glavni grad Bartın, po kojem Pokrajina i nosi naziv, sadrži niz vrlo starih drvenih kuća u stilu kakav više ne postojeći na drugim mjestima.

U ovoj provinciji se nalazi i drevni lučki grad Amasra (Amastris). Ovaj grad se nalazi na dva mala utvrđena ostrva a unutar njega se nalazi mnogo zanimljivih starih zgrada i restorana.

## Distrikti 
Pokrajina se sastoji od 4 distrikta:
* Amasra
* Bartın
* Kurucaşile
* Ulus

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica guvernera pokrajine

Kategorija:Pokrajina Bartın
Kategorija:Pokrajine u Turskoj
Hakkâri (pokrajina)

**Pokrajina Hakkâri** je pokrajina koja se nalazi na krajnjem jugoistoku Turske. Pokrajina ima 251.302  stanovnika na površini od 7.121&nbsp;km2.

Graniči sa pokrajinom Şırnak na zapadu i pokrajinom Van na sjeveru. Osim toga, formira dio državne granice sa Iranom na istoku i Irakom na jugu.

Glavni grad pokrajine je Hakkâri.

## Distrikti 
Sastoji se od 7 distrikta:

* Beytüşşebap
* Cizre
* Güçlükonak
* İdil
* Silopi
* Şırnak i
* Uludere

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica pokrajine

Kategorija:Pokrajine u Turskoj
*
Kilis (pokrajina)

**Pokrajina Kilis** (tur.: *Kilis ili*) je pokrajina na jugu Turske. Na površini od 1.428&nbsp;km2 živi 114.724 stanovnika. 
Pokrajina je do 1994. godine bila dio pokrajine Gaziantep.
Glavni grad pokrajine je Kilis i u njemu živi oko 2 trećine ukupnog stanovništva pokrajine jer su ostali gradovi i naselja pokrajine relativno mala.

## Geografija 
Pokrajina Kilis se nalazi na južnom kraku planine Taurus, zapadno od rijeke Eufrat, na sjevernoj ivici sirijske ravnice. Pokrajina sadrži mnoga poljoprivredna dobra, navodnjavana malim rijekama a oko 68% zemljišta pokrajine se nalazi pod plantažama. Oko 4% ukupne turske proizvodnje grožđa dolazi sa plantaža ove pokrajine.

U blizini se nalazi granični prelaz prema Siriji preko kojeg vodi saobraćajnica prema gradu Halepu.

## Gradovi 
* Kilis
* Elbeyli
* Musabeyli
* Polateli

## Reference 
Kilis
*
Procedura (čvor)

**Procedura** je specifikacija serije akcija, radnji ili operacija koje trebaju biti izvršene da bi se dobio isti rezultat u istim slučajevima (npr. Procedura u slučaju nužde). Manje precizno, ova riječ može značiti skup aktivnosti, koraka, računanja i procesa koji trebaju biti poduzeti u određenom redosljedu kako bi proizveli određeni rezultat, produkt ili izlaz.

Procedura može značiti:
* Podprogram ili metoda, dio koda unutar većeg programa, zadužen za obavljanje seta operacija.
* Hirurška operacija, tretiranje bolesti u medicini operisanjem
* Zakonska procedura u pravu, dio zakona i pravila korištenih u sudskom procesu.
* Parlamentarna procedura u Vladi, proces korišten za odlučivanje.
* Instrukcija ili receptura, skup komandi koje pokazuju kako se nešto priprema ili pravi.
Zastava Albanije

[desno|175p|mini|[Datoteka:FIAV_111010.svg|20p Proporcija zastave: 5:7]]

**Zastava Albanije** (alb. *Flamuri i Shqipërisë*) je crvena zastava s crnim dvoglavim orlom u sredini, koja predstavlja suverenu državu Albaniju na Balkanu.

Vodi porijeklo od sličnog grba (pečata) Gjergja Kastriotija Skenderbega, vođe pobune protiv Osmanskog Carstva iz 15. vijeka koja je rezultirala kratkom nezavisnošću Albanije od 1443. do 1478. U čast Skenderbega, koji se je protiv Osmanlija borio 25 godina i za to vrijeme vodio 25 bitaka, dvoglavi orao je ukrašen sa 25 perki.

U godini 1911. Dede Gjon Luli je na vrhu brda Deçic u sjevernoalbanskim Alpama proglasio nezavisnost Albanaca, dok je sa svojom vojskom - Malisorima - učestvovao u ratu na dva fronta, protiv Srba i Turaka. To je bilo prvi put poslije 500 godina da je ponovo uzdignuta nacionalna zastava Albanaca. U novembru 1912. godine u Vlori po drugi put biva proglašena albanska nezavisnost. Sadašnja zastava službeno je usvojena 7. aprila 1992, ali su i prijašnje albanske države – Kraljevina Albanija i poslijeratna komunistička država – koristile gotovo istu zastavu; prva je imala "Skenderbegovu kacigu" iznad orla, a druga crvenu petokraku zvijezdu sa žutim okvirom.

Ista zastava biva privatno korištena od strane Albanaca na Kosovu, Sjevernoj Makedoniji i Crnoj Gori kao nacionalni simbol.

Zastava Albanije možda je inspirisala zastavu izmišljene zemlje Sildavije u crtanim filmovima Tintin.

## Galerija 

Datoteka:Flag of Albanian Provisional Government 1912-1914.svg|Prva zastava Države Albanije (1912–1914)
Datoteka:Albania 1914 Flag.svg|Zastava Kneževine Albanije (1914–1920)
Datoteka:Flag of Albania 1920.svg|Zastava Kneževine Albanije (1920–1925) i Albanske Republike (1925–1926)
Datoteka:Flag of Albania 1926.svg|Zastava Albanske Republike (1926–1928)
Datoteka:Flag Kingdom Of Albania.svg|Zastava Kraljevine Albanije (1928–1939)
Datoteka:Flag of Albania (1939-1943).svg|Zastava Kraljevine Albanije (1939–1943)
Datoteka:Flag of German occupied Albania.svg|Zastava Kraljevine Albanije (1943–1944)
Datoteka:Flag of Albania (1944-1946).svg|Zastava Demokratske Vlade Albanije (1944–1946)
Datoteka:Flag of Albania 1946.svg|Zastava Narodne Socijalističke Republike Albanije (1946–1991)
Datoteka:Flag of Albania.svg|Zastava Republike Albanije (1992–trenutno)

## Također pogledajte 
* Grb Albanije
* Zastava Kosova

## Vanjski linkovi 
*Albanija na *fotw.net*

Albanija
Kategorija:Albanija
Mansa Musa

[mininail|desno|300p|**Mansa Musa** kako drži grumen zlata. Sa mape [Afrika|Afrike i Evrope iz 1395]]

**Mansa Musa** je bio kralj (ili Mansa) koji je vladao Malijem između 1312 i 1337. Zapamćen je po njegovom bajkovitom hadždžu i po brojnim stipendijama koje je podijelio.

## Biografija 
Mansa Musa je bio pranećak osnivača Imperije Mali, Sundiata Keita, i vladao je Malijem u doba dok je u njemu bilo gotovo pola svjetskog zlata. Musa je bio prosvjećeni musliman. Veliku pažnju je poklanjao školovanju muslimana, pa su se od njegovih stipendija školovali učenici iz čitavog muslimanskog svijeta na Univerzitetu Sankore u Timbuktuu. 

Kada je prošao kroz Kairo u julu 1324, sa preko 500 robova i kamila prepunih zlata koje je podijelio i potrošio, svijet je potresla tolika inflacija da je bilo potrebno preko 10 godina da se oporavi. Prema arapskom historičaru al-Umariju, Musa je bio toliko plemenit da je ostao bez novca, pa je uzeo kredit kako bi se mogao vratiti kući.

Musin hadždž, i posebno njegovo zlato, izazvalo je pažnju cijelog svijeta, i islamskog i kršćanskog. 

## Također pogledajte 
* Timbuktu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Al-Umarijev opis Mansa Musinog posjeta Kairu 1324  
* Mr. Dowling's Mansa Musa page

Kategorija:Kraljevi
Kategorija:Muslimani
Kategorija:Biografije
Kategorija:Mali
Upravni akt

**Upravni akt** se u literaturi najčešće definiše kao pravni akt uprave kojim se na autoritativan način rješava konkretan slučaj. Njime organi uprave odlučuju o pravima obvezama i pravnim interesima određenog lica u upravnoj stvari primjenjujući upravni propis. Upravni akti spadaju pod pojedinačne odnosno konkretne pravne akte organa uprave.

## Karakteristike 
Osnovne karatkteristike upravnog akta su
# upravna stvar
# autoritativnost
# pravno dejstvo
# konkretnost
# donosioc
# jednostranost

## Obilježja 
Da bi neki akt bio upravni akt mora sadržavati sljedeća obilježja
# da je konkretan
# da je pravni akt
# da je autoritativan
# da sadržava dispoziciju

## Vrste 
Postoji nekoliko vrsta upravnog akta. Njihovo razvrstavanje u teoriji se vrši prema nekoliko različitih kriterija, ali je u literaturi najzastupljenija podjela upravnih akata na sljedeće:
* Konstitutivni i deklarativni upravni akti
* pravno vezani i diskrecioni upravni akti
* pozitivni i negativni upravni akti
* generalni i individualni upravni akti 
* upravni akti koji se donose po službenoj dužnosti i upravni akti koji se donose po zahtjevu stranke 
* akti koje donosi jedan organ uprave i zbirni akti 
* akti doneseni u pisanoj i usmenoj formi
* rješenja i zaključci

## Prestanak važenja upravnog akta 
Upravni akt prestaje važiti kada se izvši ovlaštenje i dužnost koji su sadržani u aktu, nastupanjem raskidnog ugovora ili raskidnog roka, smrću adresata ako se radi o strogo ličnim ovlaštenjima, ako ga nadležni organ stavi van snage, ako se zakonom zabrani vršenje određenje djelatnosti pa se istovremeno ukidaju i sva rješenja koja su bila donesena u vršenju te djelatnosti, akoje akt donesen povodom neke stvari sa propašću iste akt prestaje da važi.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Pravo
Kriminologija

**Kriminologija** ("Crimen" latinski=zločin "logos" grčki=nauka) uopćeno je sintetička i samostalna nauka koja se bavi izučavanjem kriminaliteta kao društvene pojave, odnosno nauka koja izučava oblike ponašanja koji su inkriminisani i sankcionisani pozitivnim pravom u datom društvu.

Dva osnovna područja ove nauke su kriminalna etiologija, koja se bavi izučavanjem uzroka kriminaliteta i kriminalna fenomenologija, koja proučava pojavne oblike krivičnih djela. 
Kriminologija se prilikom proučavanja problema kriminaliteta, kao i druge nauke koristi različitim metodama, ali dvije osnovne metode su metod proučavanja individualnih slučajeva i metod proučavanja kriminaliteta kao masovne pojave.

## Historijski razvoj kriminologije 
I prije nego se konstituisala kao samostalna nauka kriminološka problematika obrađivana je od strane raznih drugih nauka kao što su psihologija, filozofija, krivično pravo i drugih srodnih nauka. Problem i etiologiju su obrađivali i grčki mislioci Aristotel i Platon.
 
Međutim, kriminologija svoje ime prvi put dobija tek u 19. stoljeću. Naime, pojam kriminologije prvi put je upotrijebljen od strane francuskog antropologa Paul Topinard u njegovom djelu "Antropologie". Italijanski pravnik, jedan od začetnika italijanske antropološke škole, Raffaele Garofalo preuzima pojam kriminologije i svom djelu daje naziv "Kriminologija". 
U početku razvoja kriminologije njen glavni zadatak je bio izučavanje ličnosti delikventa. Tek kasnije se počela više obraćati pažnja i na samo krivično djelo. Ove dvije pojave izučavane su sa različitih aspekata: biološkog, psihološkog,sociološkog i psihopatološkog što je dovelo do razvoja različitih kriminoloških disciplina kao što su: kriminalna antropologija, kriminalna psihologija, kriminalna biologija i druge.

## Historijski razvoj kriminološke misli 
U svom razvoju, kriminološka misao je prošla kroz tri glavne etape. Prva etapa obuhvata vremensko razdoblje u kome kriminologiji predhode filozofska i humanistička razmišljanja o kriminalitetu. Druga etapa nastaje u periodu francuske buržoske revolucije dok treća etapa počinje u posljednjoj trećini 20. vijeka.

## Kriminološke škole 
Postoji nekoliko pravaca u historijskom razvoju kriminologije i kriminološke misli. Neke od škola su:

* Klasična škola 
* Pozitivistička škola 
* Sociološka škola 
* Čikaška škola

## Također pogledajte 
* Viktimologija

Kategorija:Kriminalistika
Kategorija:Sociologija
Kriminalogija
Kategorija:Nauke o ponašanju
Truman Capote

mini|desno|Truman Capote (1959)

**Truman García Capote** (30. septembar, 1924. – 25. august, 1984.) američki je pisac i jedan od najznačajnijih predstavnika američke književnosti nakon Drugog svjetskog rata. 

## Biografija
Prvi roman *Drugi glasovi, druge sobe* objavio je 1948. godine i njime odmah postiže međunarodni uspjeh. Objavljivao je kratke priče, romane, novele, filmske scenarije, reportaže i drame. Reportaže je objavljivao u New Yorkeru. 

Caopte je bio posebno posvećen kratkoj priči i smatrao je da je ona najsavršeniji književni žanr, no u njegovom književnom opusu, najznačajnije mjesto ima roman Hladnokrvno ubistvo, koji je zasnovan na istinitoj priči iz crne hronike. Da bi odredio roman Hladnokrvno ubistvo, Capote je skovao novi termin, dokumentarni roman, taj termin se kasnije upotrebljava od brojnih drugih pisaca, književnih kritičara i teoretičara. 

Po romanu Hladnokrvno ubistvo, snimljen je igrani film 2005. godine, a također njegovoj slavi je doprinijela i knjiga "Doručak kod Tiffanyja", ("Breakfast at Tiffany", 1958) po kojoj je također snimljen i istoimeni film, sa Audrey Hepburn u glavnoj ulozi.

Capote je dva puta dobio prestižnu nagradu O'Henry koja se dodjeljuje jednom godišnje za iznimne kratke priče, te je bio član Nacionalnog instituta za književnost i umjetnost. 

U izdanju izdavačke kuće "Vrijeme" iz Zenice, 2005. godine, u knjizi pod nazivom "Muzika za kameleone" je izašla zbirka Capoteovih najboljih priča, zajedno sa kratkim dokumentarnim romanom "Izrezbareni mrtvački kovčezi" koju je s engleskog preveo Miroslav Ladan).

## Reference
Kategorija:Američki pisci
Kategorija:Rođeni 1924.
Kategorija:Umrli 1984.
Kategorija:Američka književnost