open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baškirij

**Baškrij** prvo, od četiri, doba ili stadija, u epohi pensilvanij karbonskog perioda. Trajao je od prije 318,1 ± 1,3 do 311,7 ± 1,1 miliona godina. Prethodilo mu je doba serpukovij, a iza njega slijedio je moskovij. Prema Međunarodnoj komisiji za stratigrafiju (ICS), na geološkoj vremenskoj skali, stadij je najniža kategorija, ispod epohe.

Baškirij se preklapa sa dijelom namurija i donjim dijelom vestfalija evropske stratigrafije. Također se preklapa i sa sjevernoameričkim stadijima morovijem i atokijem i kineskim  luzijem i donjim huašibanijem.
## Ime i definicija
Baškirij je imenovan po Baškiriji, republici Baškortostan, na istoku evropskog dijela  Ruske Federacije, područje južnog uralskog planinskog lanca, domovine baškirskog naroda. Predstavla ga je ruska stratigrafkinja Sofija Semikatova, 1934.

Osnova baškirija je u prvom pojavljivanju kodontne vrste *Declinognathodus noduliferus*. Vrh stadija (baza moskovija) nalazi se na prvom pojavljivanju konodonta *Declinognathodus donetzianus* ili *Idiognathoides postsulcatus*, ili pri prvoj pojavi fisulinida *Aljutovella aljutovica*. GSSP, tipski lokalitet baškirija je u formaciji Battleship Wash, u kanjonu Arrow, Nevada.

## Potpodjela
Baškirij obuhvata šest biozona, baziranih na kodontnim indeksnim fosilima:
* Zona *Neognathodus atokaensis* 
* Zona *Declinognathodus marginodosus* 
* Zona *Idiognathodus sinuosus* 
* Zona *Neognathodus askynensis* 
* Zona *Idiognathoides sinuatus*
* Zona *Declinognathodus noduliferus*

## Palaeontologija
### Amphibia
### Arthropoda
### Synapsida
## Reference
### Bibliografija
*; **2006**: *Global time scale and regional stratigraphic reference scales of Central and West Europe, East Europe, Tethys, South China, and North America as used in the Devonian–Carboniferous–Permian Correlation Chart 2003 (DCP 2003)*, Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology **240**(1-2): pp 318–372.

## Vanjski linkovi
*Carboniferous timescale at the website of the Norwegian network of offshore records of geology and stratigraphy
**Bashkirian*, Geowhen Database

Kategorija:Baškirij
Kategorija:Paleontologija
Kategorija:Pensilvanij
Kategorija:Historijska geologija
Stridsvagn 74

**Stridsvagn 74 (strv 74)** je bio švedski srednji tenk korišten od strane švedskih oružanih snaga između 1958.  i 1984. godine, zapravo radi se modifikaciji tenka Stridsvagn m/42 koji je izbačen iz operativne upotrebe početkom 1950-ih godina. Tenk se zasniva na šasiji prethodnika, dok je ugrađena nova kupola sa topom kalibra 75&nbsp;mm velike brzine zrna koji je zasnovan na protivavionskom topu, motor i transmisija su izmjenjeni ili modifikovani od strv m/42, ugrađene su nove šire gusjenice, kupola je bila opremljena elektromotorom za njeno okretanje, ali je zadržano ručno okretanje kupole u svrhu nužde.

## Historija 
Put razvoja projekta Strv 74 kreće od modela Stridsvagn m/40 i m/42 i njegove verzije koju je izrađivala švedska kompanija Landsverk za potrebe mađarske vojske. Strv 74 je u suštini bio modernizovana verzija tenk m/42 iz drugog svjetskog rata što je i bio pokušaj da se švedski tenkovi dovedu u rang tenkova ostatka ratom porušene Europe. U toj ulozi je bio uspješan.

Tenk je proizveden 1958. godine, težio je 22.5 tone, bio je pokretan pomoću dva Scania-Vabis 607 benzinska motora snage 170 KS, mogao je postiči brzinu od 45&nbsp;km/h i radijus kretanja mu je bio 200&nbsp;km. S četveročlanom posadom bio je naoružan topom 75&nbsp;mm i sa tri mitraljeza, kasnije je modernizovan modernijim SUP-om i nadogradnjom njegovom glavnog naoružanja s ciljem povećanja njegove brzine.

## Upotreba 
Stridsvagn 74 korišten je u oklopnim brigadama švedske vojske kao zamjena za otkaznu kupnju francuskog lahkog tenka AMX-13 dok ga nisu zamijenili tenkovi Centurion i Stridsvagn 103. Tenk je bio prvo korišten u četama oklopnih korupsa, a kasnije je degradiran na ulogu podrške pješadiji u četama jurišnih topova do kraja njegove operativne upotrebe 1984. godine. Kupole tenkova su razmontirane i korištene su u svrhu artiljerijskih položaja do ranih 2000-ih godina.

## Verzije 
Strv 74 je bio dostupan u dvije gotovo identične verzije, **strv 74 H** i **strv 74 V**, a glavna razlika su prijenosi koji vode do malo drugačijeg izgleda interijera. Verzija **H** temeljila se na strv m/42 TH, a **V** verzija na osnovi strv m/42 TV.

## Galerija 

Image:Strv_74_at_AAF_Museum.jpg|Strv 74 u jednom američkom muzeju, Danville, Virginia.
Image:Strv_74_Rear.jpg|Pogled na stražnji dio tenka.

## Reference 
Kategorija:Švedski tenkovi
Racing Point RP20

**Racing Point RP20** jest Formula 1 trkači automobil kojeg je dizajnirao Racing Point za takmičenje u prvenstvu Formule 1 za sezonu 2020. Vozili su ga Sergio Pérez, Lance Stroll i Nico Hülkenberg.

BWT Racing Point F1 Team je svoj bolid predstavio 17. februara 2020. u Mondseeju, u Austriji, sjedištu BWT-a.

## Tehnički podaci 
### Šasija
**Racing Point* karbonska vlakna
*Prednji ovjes: *Pushrod* sistem
*Stražnji ovjes: *Pullrod* sistem
*Felge i Gume: *BBS* 13" (Pirelli *P Zero* - Pirelli *Cinturato*)
*Kočioni sistem: karbonski diskovi i jastučići kočnica sa zadnjim sistemom "brake-by-wire"
*Kočione čeljusti: *Brembo*
*Kvačilo: *AP Racing*
*Elektronika: FIA standard ECU

### Power Unit
*Proizvođač: *Mercedes-AMG High Performance Powertrains*
*Tip: BWT Mercedes-AMG *F1 M11 EQ Performance*
*Težina: 145&nbsp;kg

#### Motor s unutrašnjim sagorijevanjem (ICE)
*Zapremina: 1.6 litara
*Broj cilindara: 6
*Broj ventila: 24
*V ugao: 90°
*Maksimalna o/min motor: 15.000
*Maksimalni protok goriva: 100&nbsp;kg/h
*Gorivo: Petronas
*Maziva: Ravenol

#### ERS (Energy Recovery System)
Integrirani hibridni ERS preko jedinice generatora motora, radilice u kombinaciji s električnim MGU-K, turbopunjač u kombinaciji s električnim MGU-H.
*Proizvođač: *Mercedes-AMG High Performance Powertrains*
****MGU-K**:
***Maksimalna brzina: 50.000 obrtaja/min
***Maksimalna snaga: 120kW
***Maksimalni oporavak energije: 2 MJ po krugu.
***Maksimalna energetska raspodjela: 4 MJ po krugu.
****MGU-H**:
***Maksimalna brzina: 125.000 obrtaja/min
***Snaga: neograničeno
***Maksimalni oporavak energije: neograničeno
***Maksimalna raspodjela energije: neograničeno
****Spremnik Energije (ES)**
***Litij-ionska baterija od 20&nbsp;kg regulacije težine.

#### Turbopunjač (TC)
#### Elektronske Kontrolna Jedinica (CE)
### Mjenjač
*Proizvođač: *Mercedes GP* (8-stepeni poluautomatski + hod unazad)

### Veličina
*Ukupna dužina: 5.600&nbsp;mm
*Ukupna visina: 950&nbsp;mm
*Ukupna širina: 2.000&nbsp;mm
*Ukupna težina bolida : 746&nbsp;kg (sa vodom, mazivom i vozačem)

## Potpuni spisak rezultata u Formuli 1
(Legenda)(Utrke u **podebljanim slovima** označavaju najbolju startnu poziciju) (Utrke u *kurzivu* označuju najbrži krug utrke)

*** Sezona u toku

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
*Tehnički podaci automobila  na autotimesnews.com
*Statistika Mercedes-AMG F1 W11 EQ Performance na statsf1.com

Kategorija:Bolidi Formule 1 – sezona 2020.
Gzelij

**Gzelij**, preciznije **gželij**, je posljednje doba  u geološkoj skali  ICS-a ili stadij na stratuigrafskom spubu. To je najmlađi stadij  pensilvanija, najmlađi  pоtsistem karbonа. Trajao je od  kraja kasimovija do početka aselija, najstarijeg poddijela permskog  sistema.

Gzelij je manje-više jednak stadiju stefanij regionalne stratigrafije Evrope.

## Ime i definicija 
Gzelij je imenovan po ruskom selu Gžel ili  Gzelu, Moskovska oblast . Ime i tipski lokalitet definirao je  Sergej Nikitin (1850–1909) , 1890.

Osnova Gzelija je  prva pojava fosilnih Fusulinida rodova *Daixina*, *Jigulites* i *Rugosofusulina* ili prva pojava conodonta *Streptognathodus zethus*. Vrhunac stadija (baze the permskog sistema)  je prva pojava kodonta  *Streptognathodus isolatus* unutar hronokline  *Streptognathus "wabaunsensis"*. Šest metara više u referentnom profilu pojavljuje se vrsta Fusulinida *Sphaeroschwagerina vulgaris aktjubensis *.
Do 2008,  nedostajala je  sekcija stratotipa globalnih granica i tačaka tzv. „zlatni klin/šiljak“. Kandidat je dio uz rijeku Ussolku (pritoka rijeke Belaja) na rubu zaseoka Krasnoussolski, oko 120 kilometara jugoistočno od Ufa i 60 kilometara sjeveroistočno od Sterlitamaka (u Baškortostanu).

## Biozone
Gzelijski stadij podijeljen je u pet biozona, na osnovu roda konodonata roda  * Streptognathodus:
* Zone *Streptognathodus wabaunsensis* i *Streptognathodus bellus* 
* Zona *Streptognathodus simplex* 
*Zona  *Streptognathodus virgilicus* 
*Zona  *Streptognathodus vitali* 
*Zona *Streptognathodus simulator*

## Palaeontologija
### Amphibia
#### Reptiliomorpfi
#### Temnospondyla
### Arthropoda
### Synapsida
## Reference
## Vanjski linkovi
*Carboniferous timescale at the website of the Norwegian network of offshore records of geology and stratigraphy
**Gzhelian'', GeoWhen Database


Kategorija:Pensilvanij
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Paleontologija
Kedge Business School

**Kedge Business School** je evropska poslovna škola sa kampusima u Parizu, Bordeauxu, Marseilleu, Toulonu, Dakaru, Suzhouu i Šangaju. Osnovana 2013. Kedge je bila rangirana na 31. mjestu među evropskim poslovnim školama u 2019. godini od strane Financial Times -a.

Programi škole su trostruko akreditovani od strane međunarodnih udruženja AMBA (Association of MBAs ), EQUIS (European Quality Improvement Systems) i AACSB (Association to Advance Collegiate Schools of Business). Škola ima više od 70000 alumnija u oblasti biznisa i politike, kao što su Daniel Carasso (Generalni direktor Danone-a) i Sophie Cluzel.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Službena web stranica

Kategorija:Univerziteti u Francuskoj
Stridsvagn 122

**Stridsvagn 122 (Strv 122)** je naziv za švedski glavni borbeni tenk koji je zapravo verzija njemačkog tenka Leopard 2. Slično kao i njemački Leopard 2A5 koristi nove tehnologije kao što su sistemi za komandovanje, upravljanje, SUP, pojačan oklop i dugoročne borbene sposobnosti. Izvana Strv 122 se od njemačkog Leopard 2A5 razlikuje po fracuskim bacačima dimne zavjese  GALIX, zatim po prostoru za pohranu i otvorima za posadu vozila. *Strv 122B* je opremljen modularnim  AMAP kompozitnim oklopom kompanije IBD Deisenroth dajući zaštitu u radijusu od 360 stepeni protiv elektronski formiranih penetratora, protivoklopnih raketnih bacača i improvizovanih eksplozivnih naprava. Tenk je uvden u operativnu upotrebu 1997. godine.

## Karakteristike 
Zadržana je širina verzije Leopard 2A5 od 3.75 m, ali je kod Strv 122 povećana masa za 350&nbsp;kg.

Strv 122 je koncipiran za potrebe borbe na švedskom terenu, što uključuje guste šumovite predjele ali i urbane zone. Oznaka tenka označava top kalibra 12&nbsp;cm, cifra 2 značava drugi tenk u upotrebi s takvim topom u švedskim oružanim snagama (prvi tenk je bio Strv 121, tačnije Leopard 2A4 opremljen švedskom rasvjetom i radio uređajima, obojen u švedsku kamuflažu). Krakteristike Strv 122 obilježavaju:
*ojačan oklop u svrhu zažtite od ručnih protivoklopnih sistema 
*napredni ABH sistem zaštite
*mogućnost forsiranja vodenih prepreka dubine do 1.4 metra
*brza sposobost otkrivanja, identifikacije i lociranje mete pomoću laserskog daljinometra i termovizijske kamare i kalkulatora brzine, udaljenosti i preciznosti za potrebe maksimalne moguće preciznosti
*mogućnost praćenja više ciljeva istovremeno, što posadi tenka omogućuje borbu protiv više neprijateljsih oklopnih vozila bez potrebe za ponovnim ručnim podešavanjem topa i ciljanja
*aktivna komunikacija za potrebe koordinacije između jedinica
*sistem za komandu i kontroliranje tenka kompanije Celsius Tech Systems AB.

## Reference 
Kategorija:Švedski tenkovi
Velika nagrada Bahreina 2006.

**Velika nagrada Bahreina 2006.** (službeno poznata kao **"2006 Formula 1™ Gulf Air Bahrain Grand Prix"**) automobilska je utrka Formule 1 koja se održala 12. marta 2006. na stazi Bahrain International Circuit u Sakhiru, Bahrein. Ovo je bila prva utrka u sezoni 2006. i ujedno i 3. trka za Veliku nagradu Bahreina.

Michael Schumacher osvojio je pol poziciju, ujedno i prvu u sezoni, a 65. u karijeri. Vozač Renaulta Fernando Alonso ostvario je prvu pobjedu u sezoni i drugu u Bahreinu. Drugo mjesto zauzeo je Michael Schumacher iz Ferrarija, a treće mjesto osvojio je vozač McLarena Kimi Räikkönen.

## Rezultati treninga 
### Prvi trening 
Vremena prvih pet vozača na prvom treningu.

### Drugi trening 
Vremena prvih pet vozača na drugom treningu.

### Treći trening 
Vremena prvih pet vozača na trećem treningu.

## Kvalifikacije (subota) 
## Trka (nedjelja) 
## Rangiranje nakon utrke 
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je u prvih 5 pozicija uključen plasman za oba seta.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 9. pobjeda za Fernanda Alonsa;
* 1. trka i 1. najbrži krug za Nica Rosberga.

### Konstruktori 
* 26. pobjeda za Renault;
* 180. pol pozicija za Ferrari;
* 1. trka za Scuderia Toro Rosso i BMW Sauber.

### Motor 
* 180. pol pozicija za Ferrari;
* Prvi i jedini najbrži krug za Cosworth.

## Vanjski linkovi 
*  formula1.com – Rezultati 1. treninga na formula1.com
*  formula1.com – Rezultati 2. treninga na formula1.com
*  formula1.com – Rezultati 3. treninga na formula1.com
*  formula1.com – Rezultati kvalifikacija na formula1.com
*  formula1.com – Rezultati utrka na formula1.com
*  statsf1.com - detalji utrke naa statsf1.com

Bahrein
Kategorija:2006. u Bahreinu
2006
Vizij

**Vizij** je  doba u ICS geološkoj vremenskoj skali ili stadij/doba u stratigrafskom katu. To je drugo doba misisipijskog potperioda, nižeg potsistema u karbonu.

Vizij je trajao od prije 346,7 ± 0,4 do prije 330,9 ± 0,2 miliona godina, prije tunenzija, a slijedi ga serpukovijsko doba/stadij.

## Ime i definicija
Vizijski stadij uveo je belgijski geolog André Dumont, 1832. Dumont je ovu fazu imenovao po gradu Viséu, u belgijskoj Provinciji Liège. Prije nego što je korišten kao međunarodni stadij, vizij  je bio dio (zapadno) evropske regijskee geološke vremenske skale, u kojoj je slijedio turnezijski fazu, a prije namurija. U sjevernoameričkoj regijskoj ljestvici, vizij je u korelaciji s  stadijima gornji ozagij, meramecij i donjim česterij. U kineskoj vremenskoj ljestvici korelira s donjom i srednjom tatangijskom serijom.

Baza vizijskog stadija je pri prvom pojavljivanju fusulidne vrste* Eoparastaffella simplex* (morfotip 1/morfotip 2). Tipski lokalitet za bazni stadij nekada je bio na dijelu puta ispod dvorca Dinant u Belgiji, ali ovaj tipski lokalitet pokazao se nedovoljnim za potrebe stratigrafske korelacije. Vrhunac (baza serpukovskog i namurija) je određen u slojevima prvog pojavljivanja konodonta *Lochriea ziegleri*, ili u bazi biozone goniatita *Cravenoceras leion*.

## Tetrapoda
Jedan od tetrapoda koji su živjeli u doba vizeja bio je* Westlothiana*, reptiloliki vodozemac.

## Biostratigrafija 
Vizij sadrži četiri konontne biozone:
* Zona *Lochriea nodosa* 
* Zona *Lochriea mononodosa* 
* Zona *Gnathodus bilineatus* 
* Zona *Gnathodus texanus* 
U britanskoj stratigrafiji, vizij je podijeljen u pet podstadija. To su odozdo prema gore: čadij (donji dio  spada u turnejski podstadij), arundij, holkerij, azbij i brigantij.

## Palaeontologija
### Amphibia
#### Reptiliomorfi
### Ribe
#### Hrskavičave ribe
#### Tetrapodomorfi
### Arthropoda
## Reference
### Dopunska literatura
*; **1832**: *Mémoire sur la constitution géologique de la province de Liège*, Mémoires couronnés par l'Académie Royale des Sciences et Belles-Lettres de Bruxelles **8**(3), VII.

## Vanjski linkovi
*Upper and lower time scales for the Carboniferous at the website of the Norwegian network of offshore records of geology and stratigraphy.
**Visean*, Geowhen Database
**The Viséan age*, www.palaeos.com


Kategorija:Misisipij
Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Geološka razdoblja
Karbon Evrope
Kategorija:Stratigrafija Evrope
Kategorija:Paleontologija
Serpukovij

**Serpukovij** je  po ICS-ovoj geološkoj skali gornji stadij ili najmlađe doba misisipija, donji potsistem karbona. Serpukovijsko doba trajalo je od  prije 326,5 ± 1,6 do prije 318,1 ± 1,3 miliona godina. Njemu je prethodilo vizijsko doba, a slijedio je baškirij. Imenovan je ruskom gradu  Sérpuhov (Се́рпухов), blizu Moskve.

Serpukovij korelira s donjim dijelom namurijskog stadija evropske stratigrafije, te sa srednjim i gornjim dijelovima česterija, sjevernoameričke stratigrafije.

## Ime i definicija
Serpukovijski stadij predložio je  ruski stratigraf Sergej Nikitin, 1890., a u  službenu stratigrafiju evropske Rusije uveden je 1974. ICS  je kasnije preuzela gornjerusku potpodjelu karbona u međunarognu geološku vremensku skalu.

Baza serpukovija je prva pojava konodonta  *Lochriea crusiformis*.  Serpukhoviju, u  2007, još nije bio određen GSSP. Vrhunac stadija (baza pensilvanijskog podsistema i baškirija) je na prvom pojavljivanju konodonta *Declinognathodus nodiliferus*. To je nešto iznad prvog pojavljivanja foraminifere "Globivalvulina bulloides", ekozone amonoidnog roda "Homoceras" i amonoidne biozone *Isohomoceras subglobosum*.

## Potpodjela
Serpukovijski stadij uključuje četiri konodontne biozone:
*zona *Gnathodus postbilineatus*;
*zona *Gnathodus bollandensis*;
*zona *Lochriea cruciformis*:
*zona *Lochriea ziegleri*. 
U ruskoj stratigrafiji, serpukovij je podijrljen u tri podstadija, od najstarijeg, ka najmlađem: taruzij, steševij i  protvij,  koji su imenovani po mjedtima blizu Serpukova (Tarusa i Protva). U britanskoj  stratigrafiji, serpukovij (donji  namurij)  ima tri podstadija. To su, po starini: pendlij, arnsbergij i čokierij (samo donji čokierij spada u serpukhovij, gornji spada u  baškirijski stadij).

## Palaeontologija
### Amphibia
#### Reptiliomorfi
### Ribe
#### Hrskavičave ribe
## Također pogledajte
*Fosil
*Karbon
## Reference
### Dopunska literatura
*; **1890**: *Carboniferous deposits of the Moscow region and artesian waters near Moscow*, Trudy Geologicheskogo Komiteta **5**(5), pp.&nbsp;1–182.

## Vanjski linkovi
*Carboniferous timescale at the website of the Norwegian network of offshore records of geology and stratigraphy
**Serpukhovian*, Geowhen Database
**The Serpukhovian age*, www.palaeos.com


Kategorija:Misisipij
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Paleontologija
Kategorija:Historijska geologija
Serija (geologija)

**Serije** su pododjeljci slojeva stijena, prema njihovoj starosti i formalno definirani međunarodnim konvencijama geološke vremenske skale. Serija je, dakle, niz slojeva koji definiraju hronostratigrafsku jedinicu. Serije su pododjeljci sistema i sami su podijeljeni u stadije.
Serija je pojam koji definira jedinicu slojeva stena formiranih tokom određenog vremenskog intervala (hronostratigrafska jedinica); ekvivalentna je  (ali nije sinonim) pojmu "geološka epoha", koji određuje sam interval vremena, iako  su ova dva termina ponekad nejasna u neformalnoj literaturi.

## Serija u geološkoj vremenskoj skali 
Geološki vremenski raspon ima sve sisteme  u fanerozoiku eonotem podijeljene  u serije. Neki od njih imaju svoja imena, u drugim je sistem jednostavno podijeljen na niži, srednji i gornji. Sistem krede je, naprimjer, podijeljen na serije gornje krede i donje krede; dok je karbonski sistem podijeljen u serije  pensilvanija i misisipija. Godine 2008, Međunarodna komisija za stratigrafiju još nije bila  imenovala sve četiri serije kambrija. Sada su serije ograničene na fanerozoik, ali ICS namjerava podeliti tri sistema neoproterozoika (edijakarana, kriogenija i tonija) također na stadije .

## Sistemi i litostrotigrafija 
Sistemi mogu uključivati mnoge litostratigrafske jedinice (naprimjer formacije), ležišta, članovi, itd.) različitih tipova stijena koje bili su smještene u različitim sredinama u isto vrijeme. Na isti način litostrotigrafska jedinica može obuhvatiti brojne sisteme ili njihove dijelove.

## Također pogledajte 
* Hronostratigrafija

## Reference 
## Dodatna literatura 
* A. Salvador: *International Stratigraphic Guide (A Guide to Stratigraphic Classification, Terminology and Procedures).* 2. Aufl., XIX+214 S., International Union of Geological Sciences, Geological Society of America, Washington/D.C. 1994, ISBN 0-8137-7401-2.
* Fritz F. Steininger & Werner E. Piller: *Empfehlungen (Richtlinien) zur Handhabung der stratigraphischen Nomenklatur.* Courier Forschungsinstitut Senckenberg, 209: 1-19, Frankfurt am Main 1999}}.
* North American Commission on Stratigraphic Nomenclature (NACSN): *North American stratigraphic code.* American Association of Petroleum Geologists Bulletin, 89: 1547-1591, Tulsa, Oklahoma 1983,  PDF 
* Ivan Cicha, Ján Seneš und Jiří Tejkal: *Chronostratigraphie und Neostratotypen Miozän der zentralen Paratethys. Band I M3 (Karpatien) Die Karpatische Serie und ihr Stratotypus.* 312 S., Bratislava 1967

Kategorija:Hronostratigrafija
Geološke epohe
Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Geološka terminologija
Kategorija:Geološke jedinice
Klaukkala

**Klaukkala** (švedski: Klövskog) je veliko selo u južnom dijelu opštine Nurmijärvi, regija Uusimaa, Finska, u blizini jezera Valkjärvi. To je najveće od sela u Nurmijärvi, a često se pogrešno smatra zasebnim gradom. U 2010-im, urbano područje Klaukkale preraslo je u dio gradskog područja Helsinkija. Udaljenost Klaukkale do granice Espooa iznosi oko 5&nbsp;km, a granica Vantaa je oko 3&nbsp;km, zbog čega je Klaukkala veoma blizu glavnog grada Velikog Helsinkija.

Klaukkala ima skoro 18.000 stanovnika

Klaukkala ima nekoliko prodavaonica prehrambenih proizvoda i jedan trgovački centar koji se zove Viiri, a koji uključuje K-Citymarket i još 17 trgovina. Mogući turistički prizor je moderna, bakarna crkva Klaukkala, koju je dizajnirao arhitekt Anssi Lassila. Selo također ima drvenu pravoslavnu crkvu Svetog Nektarija od Egine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Nurmijärvi
Rajamäki

**Rajamäki** je selo u južnom dijelu općine Nurmijärvi, regija Uusimaa, Finska. Nalazi se u sjevernom dijelu Nurmijarvija i ima oko 6.500 stanovnika. Destilerija je bila dio starog finskog alkoholnog monopola Alko i sada je dio korporacije Altia. Razrjeđivanje i flaširanje Koskenkorva Viina, destiliranog u destileriji u Koskenkorvi, Ilmajoki, vrši se u Rajamäkiju. Za vrijeme Drugog svjetskog rata, fabrika je proizvela oko 500.000 Molotovljevih koktela s natpisom "Rajamäki" na kapici boce.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Nurmijärvi
Eratem (geologija)

__NOTOC__
**Eratem** – u stratigrafiji, paleontologiji, geologiji o geobiologiji – je  e ukupna stratigrafska jedinica deponirana tokom određenog vremenskog razdoblja tokom ere u geološkoj vremenskoj skali.

Stoga se može koristiti kao hronostratigrafska jedinica vremena koja ograničava veliki raspon godina – manja od geološkog eona, ali veća od njegovih sukcesivno manjih i rafiniranijih potpododjela (geološki periodi, epohe i geološka doba)). Do prije 3.500 miliona godina na Zemlji se razvio jednostavan život (najstariji poznati mikrobiomski fosili u Australiji datirani su ovom razdoblju). Atmosfera je bila mješavina štetnih i otrovnih plinova (metan, amonijak, sumporni spojevi itd.

## Također pogledajte 
* Historijska geologija
* Geološka vremenska skala
* Fauna
* Geohronologija

## Reference 
## Dodatna literatura 
*
* Hedberg, H.D., (editor), *International stratigraphic guide: A guide to stratigraphic classification, terminology, and procedure*, New York, John Wiley and Sons, 1976
* International Stratigraphic Chart from the International Commission on Stratigraphy
* US National Park Service description of geographic time
* Washington State University description of geographic time 
* Web Geological Time Machine
* Eon or Aeon, Math Words – An alphabetical index

## Vanjski linkovi 
* International Stratigraphic Chart from the International Commission on Stratigraphy
* USA National Park Service
* Washington State University 
* Web Geological Time Machine
* Eon or Aeon, Math Words - An alphabetical index
*The Global Boundary Stratotype Section and Point (GSSP): overview
*Chart of The Global Boundary Stratotype Sections and Vrhunaca (GSSP): chart
*Geotime chart displaying geologic time periods compared to the fossil record


Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Geološka terminologija
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Paleogeografija
Kategorija:Stratigrafija
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Hronostratigrafija
Kategorija:Geološke ere
Kategorija:Geološke jedinice
Hronozona

**Hronozona** ili **hron** je termin za vremenski interval hronostratigrafije, koji je definiran geomagnetnim preokretima (magnetozonama) ili na osnovu prisustva specifičnih fosila (biozona ili biohronozona).
Prema Međunarodnoj komisiji za stratigrafiju, termin "hronozona" odnosi se na stijene formirane u određenom periodu, dok se termin "hron" odnosi na dati period.

Prepoznavanje i prihvatanje hronozona kao korisnih pokazatelja ili mjerila vremena u zapisu stijena, nije hijerarhijsko jer hronozoni ne moraju odgovarati geografskim ili geološkim granicama, niti moraju biti jednaki po dužini (uprkos ranom ograničenju da jedna se definiraju kao manji od geološke faze).

Rana upotreba bila je hijerarhijska u tome što su Harland et al." (1989) koristili hronozon za vremenski odsjek manji od faunske faze definirano u biostratigrafiji. Međunarodna komisija za stratigrafiju (ICS) zamijenila je ovu upotrebu.

Ključni faktor u određivanju međunarodno prihvatljive hronozone je da li je cjelokupni fosilni profil jasan, nedvosmislen i rasprostranjen. Neki prihvaćeni hronozoni sadrže druge, a određeni su veće hronozone, koje obuhvataju cijele definirane geološke vremenske jedinice, velike i male. Naprimjer, hronozona pliocen podskup je hronozona neogena, a hronozona pleistocen podskup je hronozone kvartara.

## Također pogledajte
* Geohronologija
* Geološka vremenska skala

## Reference
## Dopunska literatura
*
* Hedberg, H.D., (editor), *International stratigraphic guide: A guide to stratigraphic classification, terminology, and procedure*, New York, John Wiley and Sons, 1976

## Vanjski linkovi
* International Stratigraphic Chart from the International Commission on Stratigraphy
* USA National Park Service
* Washington State University 
* Web Geological Time Machine
* Eon or Aeon, Math Words - An alphabetical index
*The Global Boundary Stratotype Section and Point (GSSP): overview
*Chart of The Global Boundary Stratotype Sections and Points (GSSP): chart
*Geotime chart displaying geologic time periods compared to the fossil record

Kategorija:Hronostratigrafija
Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Geološka terminologija
Kategorija:Geološke jedinice
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Paleogeografija
Kategorija:Paleobiologija
Kategorija:Stratigrafija
Kategorija:Jedinice za vrijeme
AlphaTauri AT01

**AlphaTauri AT01** jest Formula 1 trkaći automobil kojeg je dizajnirao Scuderia AlphaTauri za takmičenje u prvenstvu Formule 1 za sezonu 2020. Vozili su ga Pierre Gasly i Daniil Kvjat.

Scuderia AlphaTauri Honda svoj bolid je predstavio 14. februara 2020. u Salzburgu.

## Tehnički podaci 
### Šasija
**Scuderia AlphaTauri* karbonska vlakna
*Prednji ovjes: Scuderia AlphaTauri/Red Bull Technology *Pushrod* sistem
*Stražnji ovjes: Red Bull Technology *Pullrod* sistem
*Felge i Gume: 13" (Pirelli *P Zero* - Pirelli *Cinturato*)
*Kočioni sistem: karbonski diskovi i jastučići kočnica sa *Scuderia AlphaTauri/Red Bull Technology* zadnjim sistemom "brake-by-wire"

### Power Unit
*Tip: Honda *RA620H*
*Težina: 145&nbsp;kg

#### Motor s unutrašnjim sagorijevanjem (ICE)
*Zapremina: 1.600&nbsp;cm3
*Broj cilindara: 6
*Broj ventila: 24
*V ugao: 90°
*Maksimalna obr/min motor: 15.000
*Maksimalni protok goriva: 100&nbsp;kg/h

#### ERS (Energy Recovery System)
Integrirani hibridni ERS preko jedinice generatora motora, radilice u kombinaciji s električnim MGU-K, turbopunjač u kombinaciji s električnim MGU-H.
*Proizvođač: *Honda*
****MGU-K**:
***Maksimalna brzina: 50.000 obrtaja/min
***Maksimalna snaga: 120kW
***Maksimalni oporavak energije: 2 MJ po krugu.
***Maksimalna energetska raspodjela: 4 MJ po krugu.
****MGU-H**:
***Maksimalna brzina: >100.000 obrtaja/min
***Maksimalni oporavak energije: neograničeno
****Spremnik Energije (ES)**
***Litij-ionska baterija od 20&nbsp;kg regulacije težine.

#### Turbopunjač (TC)
#### Elektronske Kontrolna Jedinica (CE)
### Mjenjač
*Proizvođač: *Red Bull Technology* (8-stepeni poluautomatski + hod unazad)

### Veličina
*Ukupna visina: 950&nbsp;mm
*Ukupna širina: 2.000&nbsp;mm
*Ukupna težina bolida : 746&nbsp;kg (sa vodom, mazivom i vozačem)

## Potpuni spisak rezultata u Formuli 1
(Legenda) (Utrke u **podebljanim slovima** označavaju najbolju startnu poziciju, dok utrke u *italicu* označavaju najbrži krug utrke)

*** Sezona u toku

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
*Tehnički podaci na scuderiaalphatauri.com
*Statistika AlphaTauri AT01 na statsf1.com

Kategorija:Bolidi Formule 1 – sezona 2020.
Geološki period

**Geološki period** jedna je od jedinica potpodjele geološkog vremena omogućujući unakrsnu referencu stijena i geoloških događaja od mjesta do mjesta.
Ova razdoblja tvore elemente hijerarhijsku podjelu na koje se dijeli historija Zemlje.
eoni i ere veće su podjedinice od perioda, dok se sami rperiodi mogu podijeliti na epohe i doba.
Stijene formirane tokom nekog perioda pripadaju stratigrafskoj jedinici koja se zove sistem.

## Struktura 
Dvanaest trenutno priznatih perioda sadašnjeg eona – fanerozoik – definira Međunarodna komisija za stratigrafiju (ICS) pozivajući se na stratigrafiju na određenim lokacijama širom svijeta.

U 2004, godini, ediakaranski period najnovijeg prekambrija definiran je na sličan način i bio je prvi takav novoimenovani period u 130 godina; ali raniji periodi se jednostavno definiraju dobi.

Posljedica ovog pristupa u fanerozojskim periodima je ta što se dobi njihova početka i kraja mogu povremeno mijenjati jer se tačnije određuje apsolutna starost odabranih serija stijena, koja ih definira.

Skup stijena (sedimentnuh, magnetnih ili metamorfnih) koje su nastale tokom geološkog perioda poznat je kao sistem, pa je naprimjr, jurski sistem „stijena“ nastao je tokom „jurskog perioda“ (prije između 201 i 145 miliona godina).

Sljedeća tabela uključuje sve danas priznate periode. U tabeli se izostavlja vrijeme prije 2.500 miliona godina od sadašnjosti, koje nije podijeljeno u periode.

## Pitanja korelacije 
U stalnom naporu koji traje od 1974., Međunarodna komisija za stratigrafiju radi na povezivanju lokalnih stratigrafskog zapisa.

Američki geolozi dugo su smatrali misisippij i pensilvanij periodima po sebi, iako ih ICS danas prepoznaje kao "potperiode" karbona, perioda kojeg priznaju evropski geolozi. Slučajevi poput ovog, u Kini, Rusiji, pa čak i Novom Zelandu s drugim geološkim erama usporili su jednoobraznu organizaciju stratigrafske evidencije.
Primjetne promjene posljednjih godina uključuju napuštanje prethodnog tercijarnog perioda u korist paleogena i sljedećih perioda neogena.

* Također se razmatra napuštanje kvartarnog perioda, ali je zadržan zbog kontinuiteta.
* Još ranije u historiji nauke, tercijar se smatrao 'erom' i njenim potperiodima (paleocen, eocen, oligocen, miocen i pliocen) nazivali su se "periodima", ali sada imauju status "epohe" u skorije definiranim periodima paleogen i neogen.

## Također pogledajte 
*Geološka vremenska skala

## Reference

Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Hronologije geologije
Kategorija:Prirodna historija
Epoha (geologija)

**Epoha** – u geohronologiji – je  dio geološke vremenske skale koji je duži od dobi ali kraći od  perioda. Sadašnja epoha, holocen je takva jedinica u  kvartarnom periodu. Slojevi stijena deponovani tokom epohe nazivaju se serije. Serije su potpodjele stratigrafskog stupca koje su, poput epoha, potpodjeljene na  raspone geoloških doba. Kao i druge geohrološke podjele, epohe se obično odvajaju značajnim promjenama u slojevima stijena kojima odgovaraju.

Epohe se najčešće upotrebljavaju za mlađu kenozojsku eru, gdje je pronađena veća zbirka fosila i paleontolozi imaju detaljnije znanje o događajima koji su se dogodili u to vrijeme. Manje se spominju za ostale ere i eone, jer postoji manje fosilnih dokaza koji nam omogućuju jasniji prikaz tih vremenskih perioda.

## Serije (epohe) u fanerozojskom eonu 
Lista je poredana od najmlađih do najstarijih i podeljena je na osnovu era i perioda.

:Kenozoik
*Kvartar
**Holocen
**Pleistocen
*Neogen
**Pliocen
**Miocen
*Paleogen
**Oligocen
**Eocen
**Paleocen

:Mezozoik
*Kreda
**Kasna (gornja)
**Rana (donja)
*Jura
**Kasna (gornja)
**Srednja
**Rana (donja)
*Trijas
**Kasno (gornji)
**Srednji
**Rani (donji)

:Paleozoik

*Perm
**Lopingij
**Gvadalupij
**Cizuralij
*Karbon
**Pensilvanij
**Misisipij
*Devon
**Kasni  (gornji)
**Srednji
**Rani (donji)
*Silur
**Pridolij 
**Ludlovij
**Venlokij
**Landoverij
*Ordovicij
**Kasni (gornji)
**Srednji
**Rani (donji)
*Kambrij
**Kasmi (gornji)/Furongij
**Srednji
**Rani (donji)

### Geološka hijerarhija hronološke periodizacije 
Geohronologija: Od većih ka najmanjim jedinicama:
# Supereon
# Eon
# Era
# Period
# Epoha
# Doba
# Hron

## Također pogledajte
*Geohronološka vremenska skala

## Reference
## Dopunska literatura
*; 2004: *A Geologic Time Scale 2004*, Cambridge University Press


Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Jedinice geološkog vremena po rangu
Horizont (geologija)

**Horizont** – u geologiji – jest svaka površina ležišla gdje je u litološkoj sekvenci sedimenata ili vulkanskih stijena s izrazitim promjenama ili tankim slojem karakteristične litologije ili sadrži fosile unutar svoje sekvence.

U interpretaciji podataka seizmičke refleksije, horizonti su reflektori (ili seizmički događaji) odabrani na pojedinačnim profilima. Ovi izazivaju promjenu svojstava stijena preko granice između dva sloja stijena, naročito seizmičke brzine i gustoče.

## Markerski horizont
Markerski horizonti su stratigrafska jedinica izrazite litologije (različita od većine sekvenci), sa širokim geografskim opsegom, koja se koristi u stratigrafskoj korelaciji. U ovu svrhu često se koriste slojevi tufa (litificirani vulkanski pepeo).

## Horizont događaja 
Horizont događaja je ležište koje označava geološki događaj, poput zemljotresa ili udara meteorita. To je osnovna jedinica koja se koristi u stratigrafiji događaja.

## Također pogledajte 
*Geološka vremenska skala

## Reference 
Kategorija:Stratigrafija
Stratigrafski stubac

u, Arizona, SAD.]]
**Stratigrafski stubac**, **stratigrafska kolumna** ili **stratigrafski profil** je prikaz koji se koristi u geologiji i njenoj podoblasti  stratigrafiji za opisivanje vertikalnog položaja kamenih jedinica na određenom području. Tipski stratigrafski stubac ispoljava niz sedimentnih stijena , s najstarijim slojem na dnu i najmlađima na vrhu.

U oblastima koje su geološki složenije, poput onih koje sadrže intruzivne stijene, greške i/ili su metamorfirane, stratigrafski stupci još uvijek mogu ukazivati na relativne međusobne  lokacije ovih jedinica. Međutim, u tim slučajevima stratigrafski stubac mora biti ili strukturni, u kojem su jedinice složene s obzirom na to kako su promatrane u polju da su ih pomjerale greške, ili vremenski stub, u kojem su jedinice složeni po redosledu kojim su formirane.

Stratigrafija je grana geologije koja proučava redosliked i relativni položaj geoloških slojeva i njihovih odnosa prema geološkoj vremenskoj skali. Relativno vremensko sekvenciranje zahtijeva analizu redoslijeda i položaja slojeva arheoloških ostataka i strukture određenog skupa slojeva.
Stubovi mogu obuhvatati magmatske i metamorfne stijene, ali sedimentne stijene su geološki važne zbog klasičnih zakona geologije i kako se one odnose na akumulaciju sedimenata i stvaranje taložnih okruženja.

Lithologija je nauka o  korijenu nastanka stijena  na određenoj lokaciji. Sloj može sadržavati fosile koji pomažu u određivanju njihove starosti i geološko razumijevanje i redoslijeda i vremena. Geolozi grupiraju slične litološke podatke, a ove veće sedimentne sekvence nazivaju '*formacije *. Postoje pravila kako se one nazivaju, prema tome gdje se nalaze i koji tipovi  stijena postoje. Sve sedimentne formacije dobit će karakteristične oznake. Najpoželjnija su binomna imena, prvi dio je geografski, a drugi litološki. Ako su sve  stijene istog tipa, mogu se nazvati, naprimjer,  "lyonski pješčani kamen" ili "bentonski škriljac". Kada postoji nekoliko različitih litologija unutar formacije, koristiti se  općenitija terminologija,  kao što je "Morrisonova formacija", koja sadrži mulj, pješčenjak i krečnjak.

## Reference
## Dopunska literatura
*Survey, Geological, and Director George Oils Smith. (n.d.): n. pag. *United States Department of Interior Geologic Survey*. USGS, 1931. Web. 7 May 2017.

Kategorija:Stratigrafija
Azra (film)

**Azra** je jugoslovenski igrani film iz 1988. godine. Režirao ga je Mirza Idrizović, a scenario je napisala Zlata Kurt. Film je po žanru drama, te je smješten u vrijeme poslije Drugog svjetskog rata. Radnja prati mladu ženu, čiji lik tumači Dara Džokić, koja se za vrijeme rata zajedno sa suprugom borila u partizanima i stekla majorski čin, te se poslije rata vraća normalnom životu u rodnom selu, gdje je mještani ne žele prihvatiti kao ravnopravnu među muškarcima.

## Uloge 
*Dara Džokić 
*Mladen Nelević
*Semka Sokolović-Bertok
*Zvonko Lepetić
*Senad Bašić
*Snježana Martinović
*Mia Begović
*Faruk Begoli
*Boro Stjepanović
*Boris Kozić
*Dušica Žegarac
*Bogdan Diklić
*Kole Angelovski
*Jasmin Geljo
*Vlajko Šparavalo
*Nada Pani
*Božidar Bunjevac

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Jugoslavenski dramski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1988.
Kategorija:Filmovi na srpskohrvatskom jeziku
Kategorija:Filmovi u režiji Mirze Idrizovića
Nummulites

imale su  mikrosferne i megalosferske jedinke; eocen Ujedinjeni Arapski Emirati; skala u mm]]

, Navara.]]
**Nummulites** je veliki rod sočivasti fosila, okarakteriziran brojnim zavojnicama, podijeljeni septama na komore Termin *numuliti* je deminutivni oblik latinskog *nummulus*,  što znači "mali novčić" i upućuje na njihov oblik. Oni su  fosilne ljušture i današnje morske  protozoa rod ***Nummulites***, tip foraminifera.

Nummuliti se obično razlikuju u promjeru, od 1,3&nbsp;cm do 5&nbsp;cm. a uobičajeni su u morskim stijenama eocena do miocena, posebno oko jugozapadne Azije i Mediterana (npr. eocenski krečnjaci iz Egipta). Fosili širine do šest centimetara nalaze se u srednjoeocenskim stijenama Turske. Vrijedni su kao indeksni fosili.

Drevni Egipćani koristili su nummulitne ljušture kao kovanice, a piramide su građene pomoću krečnjaka koji je sadržavao nummulite. It is not surprising then that the name

U 1913. prirodoslovac Randolph Kirkpatrick objavio je knjigu "Nummulosfera: prikaz organskog porijekla takozvanih magličnih stijena i abasalnih crvenih glina" (*The Nummulosphere: an account of the Organic Origin of so-called Igneous Rocks and Abyssal Red Clays*), predlažući nekonvencionalnu teoriju da su sve stijene proizvedene nakupljanjem foraminifera poput  roda "Nummulites".

## Također pogledajte
*Foraminifera

## Reference
## Dopunska literatura 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
*http://paleopolis.rediris.es/cg/CG2006_M02/index.html 

Kategorija:Rotaliida
Kategorija:Paleocenski život
Kategorija:Paleontologija
Kategorija:Taksonomija
Glavonošci

**Glavonošci** (lat. Cephalopoda) su mehkušci koje karakterizira  bilateralna simetrija i kod kojih se od stopala obrazuju ručice i mišićni lijevak. Većina ima reducirane ili sasvim zakržljale  ljušture, koje se  kao rudiment nalaze  u unutrašnjosti tojela (npr. sipina kost). Jedini oblik sa spoljašnjom, spiralnom ljušturom je nautilus,  za koga se smatra da je „živi fosil“, jer je star oko 350 miliona godina. Glavonošci su grups mehkušaca koji žive ekušci isključivo u morima. Predstavljaju jednu od najnaprednijih grupa beskičmenjaka.

## Taksonomija 
[thumb|250px|Rekonstrukcija [belemnita.]]
[thumb|250px|[Kalamari se suši na suncu, Shimane.]]
Procjenjuje se da sada ima  oko 700  živećih vrsta, iako se njihov broj svake godine povećava, pri čemu će se neke vrste još uvijek  otkriti. Pored toga, procenjuje se da je broj izumrlih vrsta oko 11.000. 
Glavonošci  su podeljeni u tri podrazreda:

**Podrazred Nautiloidea**

:Red Plectronocerida †
:Red Ellesmerocerida †
:Red Actinocerida †
:Red Pseudorthocerida †
:Red Endocerida †
:Red Tarphycerida †
:Red Oncocerida †
:Red Discosorida †
:Red Nautilida (**jedini sadašnji**) 
:Red Orthocerida †
:Red Ascocerida †
:Red Bactritida †

**Podrazred Ammonoidea** †

:Red Goniatitida †
:Red Ceratitida †
:Red Ammonitida †

**Podrazred Coleoidea**
* Grupa **Belemnoidea** † 
:Red Aulacocerida †
:Red Belemnitida †
:Red Hematitida †
:Red Phragmoteuthida †
*Grupa  Neocoleoidea 
:Red Boletzkyida †
:Red Sepiida 
:Red Sepiolida 
:Red Spirulida 
:Red Teuthida 
:Red Octopoda 
:Red Vampyromorphida 

## Također pogledajte
*Mehkušci
## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Mekušci
Sistem (geologija)

**Sistem** – u  stratigrafiji – je  jedinica sloja stijena koje su nastale zajedno u istom odgovarajućem geološkom periodu. Povezani **period** je geohronološka jedinica, dio geološke vremenske skale, dok je **sistem** hronostratigrafska jedinica. Sistemi nisu povezani sa litostratigrafijom, a koji dijeli slojeve stijena na njihove litološke jedinice. Sistemi su pododjeljci eratem, a  i sami su podijeljeni na serije i faze.

## Sistemi u geološkoj vremenskoj skali 
Sstemii fanerozoika definirani su u 19. stoljeću, počevši od krede (belgijski geolog Jean d'Omalius d'Halloy u Pariškom bazenu) i karbona (britanski geolozi William Conybeare) i William Phillips) 1822.). Paleozoik i mezozoik podijeljeni su u danas korištene sosteme prije druge polovine 19. stoljeća, osim manje revizije kada je sistem ordovicij dodat, 1879. godine.

Kenozoik je pretrpio nedavne revizije Međunarodne komisije za stratigrafiju. Podijeljen je u tri sistema: paleogen i neogen koji zamjenjuje bivši tercijarni sistem,  iako ostaje i kvartar. Jednokratna imena sistema paleocen, eocen, oligocen, miocen i pliocen sada su serije unutar paleogena i neogena.

Najnovija je nedavna službena podjela proterozoika na sisteme, o čemu je odlučeno 2004. godine.

## Također pogledajte
*Geološka vremenska skala
## Reference
*
* Hedberg, H.D., (editor), *International stratigraphic guide: A guide to stratigraphic classification, terminology, and procedure*, New York, John Wiley and Sons, 1976
* International Stratigraphic Chart from the International Commission on Stratigraphy

## Vanjski linkovi
*The Global Boundary Stratotype Section and Point (GSSP): overview
*Chart of The Global Boundary Stratotype Sections and Points (GSSP): chart
*USA National Park Service
* Washington State University 
* Web Geological Time Machine
* Eon or Aeon , Math Words - An alphabetical index 
*Geotime chart displaying geologic time periods compared to the fossil record - Deals with chronology and classifications for laymen (not GSSPs)
*International Commission on Stratigraphy page on Chronostratigraphy : overview

Kategorija:Eratemi
Kategorija:Hronostratigrafija
Kategorija:Geološki periodi
Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Geološka terminologija
Kategorija:Geološke jedinice
Kategorija:Stratigrafija
Nautiloidea

**Nautiloides** ili **Nautiloideos** (**Nautiloidea**) su  podrazred mehkušaca,  Cephalopoda, koji imaju vanjsku ljušturu (konha) karakterističnu za školjke, koju glavonošci obično gube. Također imaju dva para škrga, pa su poznati i kao *tetrabranhi* (=četveroškrgaši)
Pojavili su se na početku paleozoika, kao  glavni je predatori morskih  oblika i evoluirali u širok raspon oblika ljuštura. Poznato je više od 2.500 vrsta, ali  je malo njih ostalo do danas. Postoje autori koji ograničavaju pojam nautiloide samo na one koji su direktno vezani za današnji rod *Nautilus*.
Ovo  grupa je parafilletna, jer su njenim komponentama pridružene samo odsutne primitivne karakteristike u amonoida i koleoida. Ova posljednja dva smatraju se potomcima nautiloidnog roda  *Bactricide*.
## Klasifikacija
* Podrazred Orthoceratoidea Kuhn, 1940
:Red Plectronocerida Flower, 1964 (kambrij)
:Red Yanhecerida Chen & Qi, 1979 (kambrij)
:?Red Protactinocerida Chen & Qi, 1979 (kambrij)
:Red Ellesmerocerida Flower, 1950 
::Podred Ellesmerocerina Flower, 1950 (kambrij – ordovicij)
::Podred Cyrtocerina Flower, 1964 (Ordoviciano)
:Red Orthocerida Kuhn, 1940 (ordovicij – trijas)
:Red Ascocerida Kuhn, 1949 (ordovicij – silur)

* Podrazred Actinoceratoidea Teichert, 1933 
:Red Actinocerida Teichert, 1933 (ordovicij – karbon)

*Podrazred  Endoceratoidea Teichert, 1933 
:Red Endocerida Teichert, 1933 (ordovicij – silur)
:?Red Injetocerida Balashov, 1960 (ordovicij)
*Podrazred Nautiloidea Agassiz, 1847
:Red Tarphycerida Flower, 1950 
::Podred Tarphycerina Flower, 1950 (ordovicij – silur)
::Podred Barrandeocerina Flower (ordovicij – devon)
:Red Oncocerida Flower, 1950 (ordovicij – karbon)
:Red Discosorida Flower, 1950 (ordovicij – devon) 
:Red Nautilida Agassiz, 1847
::Podred Rutocerina Shimanskiy, 1957 (devon – trijas)
::Podred Lirocerina Shimanskiy, 1957 (karbon – trijas)
::Podred Nautilina Agassiz, 1847 (trijas - sadašnjost)

## Također pogledajte
*Cephalopoda

## Vanjski linkovi 

Kategorija:Mekušci
Kategorija:Glavonošci
Kategorija:Taksonomija
Munafik

**Munafik** (na arapskom: *munāfiq*, منافق; množina: *munāfiqūn*) u islamu označava licemjernu osobu, lažnog vjernika. U Kur'anu munafici označavaju stanovnike Medine, u čiju se vjernost Muhammed nije mogao pouzdati.

## Vrste licemjerja 
* Licemjerje prema Bogu u pogledu stvarne vjere. (Q2:8) i (Q2:14)
* Licemjerstvo prema načelima vjere: na primjer, neko može vjerovati u Boga, Sudnji dan, polaganje računa, razmjere djela i pakao (sa nesigurnošću i sumnjom), ali ih se uopće ne boji (u stvarnosti) ili se ne suzdržavati od činjenja grijeha jer Od njih. Ipak, on tvrdi: "Bojim se Boga".
* Licemjerje prema djelima: Neobavljanje obaveznih poslova kako treba.
* Licemjerje prema drugima: neko je dvoličan i jedno priča a drugo radi. On nekoga hvali u njegovom prisustvu, a zatim ga, iza njihovih leđa, osuđuje i pokušava mu nanijeti bol i štetu.

## Izvori 
Kategorija:Islamska terminologija
Rapcore

**Rapcore** je muzički žanr koji je nastao početkom 80-ih godina, da bi svoju finalnu formu kao pravac dobio početkom 90-ih godina pojavom nekolicine američkih bendova na svjetskoj muzičkoj sceni. Rapcore kombinuje muzičke pravce kao što su rap i hardcore. Ovaj žanr je često bio pogrešno tituliran kao rap-rock što on nikad nije bio, mada postoje određene sličnosti u kontekstu da su neki od poznatih bendova kombinovali Rapcore i Rap-Rock u svojoj muzici.  Rapcore je u suštini pod žanr nekoliko glavnih pravaca i to: rap, rock, metal, hardcore, hip-hop i punk-rock.

## Muzički pravac 
Ovaj pravac prate vokalne rap, hip hop dionice u kombinaciji sa oštrim vriskom i deranjem, ponekad i melodičnim pjevanjem, koje prate rock, metal blaže ili grublje rif dionice na gitarama, uz izuzetno upečatljiv i jak groove na bubnjevima. Nerijetko se pojavljivao i DJ sa pločama, a kasnije sa semplovima i klavijaturama koje su doprinosile originalnosti ovog zvuka.

### Predstavnici ovog zvuka 
Neki od najvećih predstavnika ovog žanra su zasigurno bendovi iz Amerike i Evrope kao što su:

* Limp Bizkit 
* Linkin Park 
* Rage Against the Machine 
* P.O.D.
* Korn
* Ill Nino
* Crazy Town
* Cypress Hill
* Deftones
* Papa Roach
* Head PE 

## Reference 
Kategorija:Muzički žanrovi
Kategorija:Muzika 1990-ih
Kategorija:Muzika 2000-ih
Nu metal

**Nu metal**  (*poznat i kao new metal*)  je muzički pravac koji spaja elemente kao što su metal, alternativni rock, Crossover ili Rapcore, ponekad u kombinaciji sa rap i hip hop žanrovima. Nastao je sredinom devedesetih godina u SAD-u i popularizovan je od strane bendova kao što su: Limp Bizkit i Korn.

## Muzički pravac 
Nu metal karakterišu prije svega izuzetno jake distorzije, kako na gitari, tako i na bas gitari. Gitare su najčešće spuštene u niži štim, kako bi se dobio grub i oštar zvuk, praćen nemirnim sinkopama i ritmovima, nerijetko sa duplom bas pedalom na bubnju. Vokali su grubi, melodični i ponekad piskavi, a sama tematika tekstova pjesama je različita i varira od socio-ekonomskih, političkih, do ljubavnih tematika.

### Predstavnici ovog zvuka 
*Limp Bizkit 
*Korn 
*P.O.D.
*Slipknot
*Deftones
*Ill Niño
*Linkin Park
*System Of A Down 
*Drowning Pool
*Disturbed
*Mudvayne
*Papa Roach
*Static-X
*Taproot

## Reference 
Kategorija:Muzički žanrovi
Kategorija:Muzika 1990-ih
Kategorija:Muzika 2000-ih