Rat u Iranu (2026)

Dana 28. februara 2026, Izraelske odbrambene snage i Oružane snage Sjedinjenih Američkih Država pokrenule su masovnu zajedničku vojnu operaciju sa nizom ciljeva u Iranu. Operacija, kojoj je Izrael dao kodno ime "Lavlja rika", a Ministarstvo odbrane SAD-a "Operacija Epski bijes", ciljala je ključne zvaničnike, vojne zapovjednike i objekte, uključujući zračne i pomorske udare na vojne, nuklearne i političke ciljeve u više iranskih gradova. Napadi su uključivali i atentat na vrhovnog vođu Alija Hameneija, čije je sjedište u Teheranu uništeno tokom prvog dana operacije.

Eskalacija između Izraela i Irana kulminirala je tokom 2024. sa dva navrata razmjene vatre, a 2025. vodili su dvanaestodnevni rat koji je uključivao i američke napade s ciljem uništavanja iranskih nuklearnih postrojenja. U sedmicama prije napada 2026., Iran i SAD bili su uključeni u indirektne nuklearne pregovore uz posredovanje Omana, a druga runda pregovora bila je zakazana u Ženevi. Napadu je prethodilo najveće gomilanje američke vojske na Bliskom istoku još od Invazija na Irak 2003.

Napadi su rezultirali ubijanjem nekoliko iranskih zvaničnika vlade, uključujući sekretara Vrhovnog vijeća nacionalne sigurnosti Alija Shamhanija. Američki predsjednik Donald Trump je u videu postavljenom na Truth Socialu objavio da su Sjedinjene Američke Države pokrenule udare na Iran zajedno s Izraelom. U znak odmazde, Iran je lansirao desetine svojih dronova i balističkih projektila širom Perzijskog zaliva, pored ciljanja Izraela kao i američkih vojnih baza u Jordanu, Kuvajtu, Bahreinu, Kataru, Iraku, Saudijskoj Arabiji i Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Iran je navodno pokrenuo i napade na objekte civilne avijacije, uključujući međunarodne aerodrome u Kuvajtu i UAE. Uzvratni udari usmrtili su jednog civila u Izraelu i četvoro u Siriji.

Trump je izjavio da je cilj operacije uništiti iranske raketne i vojnu infrastrukturu, spriječiti Iran u nabavci nuklearnog oružja i, u konačnici, srušiti režim. Ujedinjene nacije i nekoliko neuključenih zemalja osudili su početne udare zbog narušavanja stabilnosti Bliskog istoka, dok su drugi osudili iranske uzvratne udare na druge nacije u regionu. Kritičari operacije su je također nazvali nezakonitom prema domaćem i međunarodnom pravu.

## Pozadina
Odnosi između Irana s jedne, te Sjedinjenih Američkih Država i Izraela s druge strane već su godinama obilježeni rastućim napetostima, ali se situacija naglo pogoršala početkom 2026. godine. Ključni uzrok pogoršanja odnosa ostaje spor oko iranskog nuklearnog programa, razvoja balističkih raketa i podrške Teherana oružanim grupama širom Bliskog istoka.

Tokom januara 2026, SAD započele su značajno vojno gomilanje snaga u regiji, uključujući raspoređivanje dodatnih mornaričkih kapaciteta i nosača aviona. Američki i evropski zvaničnici ranije su Iranu uputili zahtjeve koji su podrazumijevali trajno obustavljanje obogaćivanja uranijumom, stroga ograničenja balističkog programa i prekid podrške regionalnim saveznicima kao što su Hamas, Hezbollah i Huti.

Dana 24. februara 2026, američki predsjednik Donald Trump tokom obraćanja o stanju nacije optužio je Iran za nastavak pokušaja razvoja nuklearnog oružja i unapređenje balističkih kapaciteta, naglasivši da su Sjedinjene Američke Države spremne na vojnu akciju radi zaštite svojih saveznika i interesa.

Dugoročnu pozadinu trenutne krize čini povlačenje Sjedinjenih Država 2018. godine iz Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana (JCPOA), sporazuma koji je ograničavao iranski nuklearni program u zamjenu za ublažavanje sankcija. Nakon povlačenja, Washington je obnovio i pooštrio sankcije u okviru strategije "maksimalnog pritiska", čime je došlo do zaokreta od diplomatije ka politici odvraćanja i sile.

Ponovno uvođenje sankcija imalo je ozbiljne posljedice po iransku ekonomiju. Nacionalna valuta značajno je oslabila, međunarodne banke i kompanije suočile su se s visokim kaznama zbog poslovanja s Iranom, a brojne evropske firme povukle su se s iranskog tržišta. Posljedice su uključivale rast inflacije i nezaposlenosti, pad kupovne moći stanovništva te otežan pristup uvoznim osnovnim dobrima, poput hrane i lijekova.

Tenzije su dodatno porasle nakon napada na Izrael 7. oktobra 2023. i izbijanja rata u Gazi. Izrael je u tom sukobu značajno oslabio milicije koje podržava Iran, uključujući Hamas u Gazi i Hezbollah u Libanu. Tokom 2024. godine Izrael i Iran razmijenili su direktne udare, a 2025. su bili uključeni u kratkotrajan rat koji je obuhvatio i američke zračne napade usmjerene na iranska nuklearna postrojenja. Ovo je doprinijelo daljoj destabilizaciji regije i postavilo temelje za novu fazu sukoba početkom 2026. godine.

## Napadi
[thumb|Obraćanje američkog predsjednika [Donald Trump|Donalda Trumpa 28. februara 2026. o vojnoj operaciji "Epski bijes"]]
thumb|Snimci raketnih udara s američkih ratnih brodova na Iran

Vojni udari započeli su u ranim jutarnjim satima 28. februara 2026. Izraelski ministar odbrane Israel Katz javno je potvrdio početak napada, nazivajući operaciju "preventivnim udarom" čiji je primarni cilj uklanjanje egzistencijalnih prijetnji po Državu Izrael. Američki zvaničnici su potvrdili da učestvuju u obimnim napadima, koristeći brojne borbene avione stacionirane u vojnim bazama u regiji, kao i kapacitete američke Ratne mornarice. Smrt Hameneija, koji je neprikosnoveno vladao državom od 1989, predstavlja najveći udarac za iranski politički vrh i označava ključnu prekretnicu u višedecenijskom neprijateljstvu između Islamske Republike i njenih zapadnih te bliskoistočnih rivala.

## Reakcije i iranski odgovor
[thumb|Mapa regije [Perzijski zaliv|Perzijskog zaliva u kojoj su se odvijali napadi i naknadni iranski raketni odgovor]]

Odmah nakon početka izraelsko-američkih zračnih udara, iranske oružane snage su odgovorile masovnim lansiranjem balističkih raketa prema ciljevima izvan zemlje. Projektili su bili usmjereni direktno prema izraelskim gradovima, kao i prema američkim vojnim postrojenjima raspoređenim u regiji, među kojima se izdvaja najveća zrakoplovna baza Al Udeid smještena u Kataru. 

Mnogobrojne eksplozije i oglašavanje sirena zabilježeno je u nizu arapskih zaljevskih država, dok su snage protuzračne odbrane presretale nadolazeće projektile. Sukob je aktivirao i regionalne saveznike Irana; pokret Husi iz Jemena potvrdio je obnavljanje intenzivnih napada na zapadne vojne i trgovačke brodove u Crvenom moru. Izrael je zbog razmjera napada na svojoj teritoriji odmah proglasio opće vanredno stanje, dok su napadi izazvali snažne međunarodne osude u dijelu svijeta te nagli skok cijena nafte na globalnom tržištu.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Vojne operacije Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:2026. u Iranu
Kategorija:2026. u Izraelu
Kategorija:Sukobi u 2026.
Kategorija:Ratovi s učešćem Ujedinjenog Kraljevstva
Kategorija:Ratovi s učešćem Turske
Kategorija:Ratovi s učešćem Jemena
Kategorija:Ratovi s učešćem Sirije
Kategorija:Ratovi s učešćem Grčke
Kategorija:Ratovi s učešćem Azerbejdžana
Kategorija:Ratovi s učešćem Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:Ratovi s učešćem Irana
Kategorija:Ratovi s učešćem Iraka
Kategorija:Ratovi s učešćem Libana
Kategorija:Ratovi s učešćem Saudijske Arabije