open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fear of the Dark

***Fear of the Dark*** deveti je studijski album britanske heavy metal grupe Iron Maiden. U to vrijeme bio je posljednji studijski album na kojem pjeva Bruce Dickinson.

Pjesma *Fear of the Dark* inspirirana je dječačkim strahom Stevea Harrisa, a pjesmu "From Here to Eternity" smatra se četvrtim dijelom sage o Charlotte the Harlot.

Muzički stil albuma ponegdje je eksperimentalan; pjesma "Be Quick or Be Dead" zvuči nalik speed metalu, a "Wasting Love" jedna je od vrlo rijetkih *power* balada.
"Afraid to Shoot Strangers" bila je jedina politička pjesma skupine uz "2 Minutes to Midnight".

Album više koristi električne klavijature. Janicku Gersu također su prvi put pripisane zasluge za pjesme.

Samo dvije pjesme izvode se i na turnejama danas – "Fear of the Dark" i "Afraid to Shoot Strangers". "Fear of the Dark" postala je popularna koncertna pjesma, a pjesma "Afraid to Shoot Strangers" često je pjevana za vrijeme Blazea Bayleya; nakon povratka Brucea Dickinsona više nije izvođena.

Objavljeni su Singli za "Fear of the Dark (live)", "Be Quick or Be Dead", "From Here to Eternity" i "Wasting Love".

## Spisak pjesama 
# "Be Quick or Be Dead" (Bruce Dickinson, Janick Gers) – 3:24
# "From Here to Eternity" (Steve Harris) – 3:38
# "Afraid to Shoot Strangers" (Steve Harris) – 6:56
# "Fear Is the Key" (Bruce Dickinson, Janick Gers) – 5:35
# "Childhood's End" (Steve Harris) – 4:40
# "Wasting Love" (Bruce Dickinson, Janick Gers) – 5:50
# "The Fugitive" (Steve Harris) – 4:54
# "Chains of Misery" (Dave Murray, Dickinson) – 3:37
# "The Apparition" (Steve Harris, Janick Gers) – 3:54
# "Judas Be My Guide" (Bruce Dickinson, Dave Murray) – 3:06
# "Weekend Warrior" (Steve Harris, Janick Gers) – 5:37
# "Fear of the Dark" (Steve Harris) – 7:16

## Zasluge 
* Bruce Dickinson – vokal
* Dave Murray – gitara
* Janick Gers – gitara
* Steve Harris – bas-gitara, prateći vokali
* Nicko McBrain – bubnjevi

Kategorija:Albumi Iron Maidena
Kategorija:Albumi iz 1992.
Rick Davies

mini|desno|Rick Davies, 1979.
**Rick Davies** (22. juli 1945. godine u Wiltshireu, Engleska – 6. septembar 2025) bio je britanski muzičar. On i Roger Hudgson su osnovali grupu Supertramp, te su bili i članovi grupe.

U svojoj karjeri sa Supertrampom, pjevao je i ponekad svirao klavijature. Svoj baritonski glas je, u odnosu na Rogerov, glas koji zvuči kao Andrew Gibb. Davies je komponovao mnoge Supertrampove pjesme uključujuči "Goodbye Stranger", "Ain't Nobody But Me", "Bloody Well Right", i mnoge druge.

Davies trenutno ima kompaniju koja se zove "Rick Davies Productions". Ova kompanija drži autorska prava na muziku grupe Supertramp.

Oženio se 1977. sa ženom po imenu Sue, koja je bila Supertrampov menadžer od 1985.

Kategorija:Rođeni 1944.
Kategorija:Britanski muzičari
Kategorija:Klavijaturisti
Kategorija:Supertramp
Kategorija:Umrli 2025.
Roger Hodgson

**Roger Hodgson** (Rodžer Hodžson) (rođen kao Charles Roger Pomfret Hudgson 22. marta 1950, Hampshire, Engleska) je britanski muzičar. On je, kao i Rick Davies, bio osnovao britansku muzičku grupu Supertramp.

U orginalnoj postavi grupe svirao je samo gitare, a ponekad i bas-gitaru. Od 1973. je počeo svirati klavijature. Svirao je klavijature na svojim kompozicijama, kao na primjer "Dreamer", "Take the Long Way Home", "Breakfast in America", "The Logical Song", i "It's Raining Again". Zbog svoje umjetnosti na klavijaturama prozvali su ga "Hammerhead".

Godine 1983, nakon izdanja svojeg sedmog albuma Famous Last Words, Roger Hudgson je otišao na svoju solo karjeru. Izdao je svoj prvi album 1984. pod naslovom "The Eye of the Storm". Drugi album, koji se zvao "Hai Hai", je bio izdat 1988., a isto tako je imao veliki uspjeh.

Svoj zadnji nastup imao je 2003, kadq je izdao album "Open the Door". Zatim je je 2004. nastupao uživo u Montrealu, za šta je izdat i DVD 2005. pod nazivom "Take the Long Way Home".

## Diskografija 
### Albumi 
* The Eye of the Storm(Oko Oluje) 1984
* Hai Hai 1987
* Rites of Passages(Prava Prolaza) 1997 (uživo)
* Open the Door(Otvori Vrata) 2000

### DVD 
* Take the Long Way Home: LIVE in Montreal(Idi Dugim Putem KučI: Uživo u Montrealu) 2006.

Kategorija:Britanski muzičari
Kategorija:Supertramp
Kategorija:Gitaristi
Kategorija:Klavijaturisti
Kategorija:Biografije, Portsmouth
Kategorija:Rođeni 1950.
Kategorija:Živi ljudi
Polimer

thumb|Struktura polipropilena
**Polimeri** su prirodne ili vještačke materije koje se sastoje od velikih molekula sa povezanim serijama ponovljenih jednostavnih monomera, kao što su ostaci aminokiselina na primjer.
 
## Tipovi polimera 
Primjeri prirodnih polimera su: proteini, celuloza, škrob, nukleinske kiseline i drugi. Veštački polimeri se označavaju j kao sintetske smole. Polimeri su spojevi velike molekulske mase čije se molekule sastoje od od nekoliko stotina pa do nekoliko hiljada molekula. Ovako velike molekule su tipske makromolekule.
*Termoplastični polimeri su: polietilen, polivinilhlorid, polimetilakrilat, polivinilacetat i poliizobutilen.
* Termostabilni polimeri su: fenolaldehidi, epoksidi, poliestri, poliuretani i silicijevi organski polimeri. 
U polimere se ubrajaju i kaučuk i guma.

## Svojstva 
Reakcija dobijanja polimera iz odgovarajućih monomera naziva se polimerizacija. Općenito, struktura polimera je u amorfna, što znači da u okviru ovih supstanci nema pravilan raspored gradivnih jedinica. Modifikacijom polimera, koja se postiže na razne načine, dobija se širok spektar materijala sa općim naziv om plastične mase. Polimere proučava nauka o materijalima.

## Sinteza
Makromolekulski spojevi nastaju od monomera na dva načina: polimerizacijom i polikondenzacijom. 
* **Polimerizacija** je poseban oblik adicijske u kojoj se spaja veliki broj monomernih molekula, sa višestrukom vezom bez izdvajanja sporednih produkata. Zbog toga monomeri i polimeri imaju isti elementarni hemijski sastav. 
***Polikondenzacija** je u suštini proces supstitucije, kada polimer nastaje uz izdvajanje sporednih produkata, najčešće malih molekula (na primjer H2O, NH3). U polikondenzacij monomeri moraju sadržavati najmanje dvije funkcijske grupe. Produkt polikondenzacije uključuje različit elementarni sastav od polaznih monomera.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Polymer Chemistry Hypertext, Educational resource
* The Macrogalleria - a cyberwonderland of polymer fun!
* Application notes on the characterization of polymers 
* Kurs o polimerima
* Polimerne strukture
* VDMA-Polymerelektronik 
* Chemischer Hintergrund

Kategorija:Materijali
Kategorija:Polimeri
Kategorija:Hemija polimera
Kategorija:Mehka materija
M. C. Escher

mini|Maurits Cornelis Escher|211x211piksel
**Maurits Cornelis Escher** (fon. *Moris Kornelis Ešer*; 17. juni 1898, Leeuwarden, Holandija - 27. mart 1972, Hilversum, Holandija), jedan od najvećih grafičara.

Poznatiji kao M.C.Escher, bio je holandski grafičar poznat po svojim, najčešće matematikom inspirisanim bakropisima, drvorezima i drugim tehnikama gdje se bavio oslikavanjem realno nemogućih konstrukcija, istraživanjem beskraja i nedogleda, arhitekturom itd.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://archive.today/20130419072917/http://mathcs.slu.edu/escher
* https://www.ams.org/notices/200304/fea-escher.pdf

* https://web.archive.org/web/20150915212225/http://www.worldofescher.com/reading/cronbib1.html

* https://web.archive.org/web/20160127100208/http://www.escherinhetpaleis.nl/about-escher-in-het-paleis/about-mc-escher/?lang=en

Kategorija:Likovni umjetnici
Highway to Hell (album)

***Highway to Hell*** šesti je studijski album australijske rok-grupe AC/DC, objavljen u julu 1979. Ovo je posljednji album sa Bonom Scottom.

## Spisak pjesama 
Sve pjesme su napisali Angus Young, Malcolm Young i Bon Scott.

# "Highway to Hell" – 3:32
# "Girls Got Rhythm" – 3:27
# "Walk All Over You" – 5:13
# "Touch Too Muc" – 4:30
# "Beating Around the Bush" – 4:00
# "Shot Down in Flames" – 3:26
# "Get It Hot" – 2:38
# "If You Want Blood (You've Got It)" – 4:40
# "Love Hungry Man" – 4:20
# "Night Prowler" – 6:27

Kategorija:Albumi AC/DC-ja
Zlatan Muslimović

**Zlatan Muslimović** (rođen 6. marta 1981. godine u Banjoj Luci, Bosna i Hercegovina) je bosanskohercegovački fudbaler i bivši član bosanskohercegovačke fudbalske reprezentacije.

## Klupska karijera 
Kao dijete i mladić, Zlatan Muslimović je igrao za švedske klubove Habo IF i Husqvarna IF. Nastavio je karijeru igrajući za mlađe kategorije slavnog švedskog kluba IFK Göteborg. Godine 2000. odlazi u  Italiju u Udinese.

Za Udinese je odigrao samo dvije utakmice prije nego što je četiri sezone bio na posudbama u Perugii, Pistoieseu, Ascoliju i Padovi bez većeg uspjeha. U sezoni 2004/05 Muslimović je posuđen Riminiju. Ovaj put je se dobro pokazao i postao najbolji strijelac Riminija u sezoni u kojoj je taj klub ušao u Seriu B. Nakon toga dvije godine igra u Serie A, na posudbi u Messini, odnosno Parmi. Pred početak sezone 2007/08 prešao je u Atalantu. U ljeto 2008. godine potpisuje trogodišnji ugovor sa grčkim klubom PAOK FC, gdje ostaje sve do ljeta 2011. godine kada odbija produžiti ugovor. Nakon 9 mjeseci bez kluba, zbog čega gubi mjesto u reprezentaciji Bosne i Hercegovine, potpisuje ugovor sa kineskim prvoligašem Guizhou Renhe. Ugovor je potpisao na pola godine, uz mogućnost produženja, a potpisivanju istog su prethodile probe u Sunderalndu i Glasgow Rangersima.

## Reprezentacija 
Još od dolaska u Italiju, Muslimović je postao igrač U-21 reprezentacije BiH gdje je bio jedan od najvažnijih igrača. Imao je jaku želju da igra za BiH i uprkos protivljenju trenera u Italiji došao je na kvalifikacione utakmice zbog čega je jedno vrijeme bio suspendiran od strane kluba. Zbog mutnih radnji u Nogometnom/Fudbalskom savezu BiH otjeran je iz mlade reprezentacije.
Postojale su špekulacije Muslimovićevog igranja za Hrvatsku i Švedsku što je on odbio i nakon duže pauze dobio poziv u A-reprezentaciju BiH.

Zlatan Muslimović je debitovao za reprezentaciju Bosne i Hercegovine u prijateljskoj utakmici protiv Francuske 2006. godine. Svoj prvi gol za "Ljiljane" Muslimović je dao protiv Malte u kvalifikacijama za EURO 2008. Muslimović je nastavio sa sjajnim igrama u nacionalnom dresu u utakmicama protiv Norveške, Turske te u drugom susretu sa Maltom na Koševu.

Najbolja Muslimovićeva utakmica za BiH do sada je bila 22. avgusta u Sarajevu protiv Hrvatske. BiH je izgubila 3:5, a Muslimović je dao sva tri gola i tako postao jedini igrač zajedno sa Elvirom Baljićem i Elvirom Bolićem u historiji reprezentacije Bosne i Hercegovine koji je postigao hattrick (tri gola u jednoj utakmici).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na transfermarkt.de

Kategorija:Rođeni 1981.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Banja Luka
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Nogometaši Padove
Kategorija:Nogometaši Atalante
Kategorija:Nogometaši Parme
Kategorija:Nogometaši Ascolija
Kategorija:Nogometaši AC Perugie
Kategorija:Nogometaši Udinesea
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 21. vijeka
Ascension

mini|desno|231x231px|Lokacija ostrva
**Ascension** je ostrvo u Južnom Atlantiku, udaljeno je oko 1600&nbsp;km od obale Afrike. Predstavlja pridruženu teritoriju britanskog prekomorskog posjeda Sveta Helena, od koga je udaljen oko 1287&nbsp;km na sjeverozapadu. Ostrvo je dobilo ime po danu kada je otkriveno, po prazniku Uzašašća.

Glavni grad Ascensiona je Georgetown, koji ima oko 450 stanovnika.

Ascension je najpoznatiji po aerodromu Wideawake, koji zajednički koriste britansko i američko vojno zrakoplovstvo. Britanske oružane snage su obimno koristile ostrvo za vrijeme falklandskog rata.

Na ostrvu Ascension Island je jedna od pet zemaljskih antena (ostale su: Kwajalein, Diego Garcia, Colorado Springs i Hawaii) koje pomažu u radu GPS navigacionog sistema.
## Također pogledajte 
* Internet domena .ac

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična veb-stranica
* Ascension - ostrvo koje se diže iz Srednjoatlantskog hrpta

Kategorija:Sveta Helena
Alosterna regulacija

thumb|right|300px|Alosterna regulacija enzima

**Alosterna regulacija** enzima ili drugih proteina se ostvaruje vezanjem efektorskih molekula na alosterna mjesta proteina, odnosno na mjesta koja nisu aktivna mjesta proteina. Efektori koji pojačavaju proteinsku aktivnost nazivaju se *alosterni aktivatori*, dok se oni koji je snanjuju zovu *alosterni inhibitori*. Termin *alosternost* potiče od grčkog ἄλλος - allos = drugi + στερεὀς - *stereos* = čvrst), što je suglasno sa pojavom  da se regulacijsko mjesto alosternog proteina fizički razlikuje od aktivnog mesta. Alosterna regulacija je primjer prirodne kontrolne petlje, kao što je, naprimjer, povratna sprega putem nizvodnih proizvoda.

## Modeli regulacije 
Glavnina alosternih učinaka može biti objašnjena "usaglašenim" MWC modelom ili sekvencijskim modelom koji su predložili Koshland, Némethy i Filmer. Oba metoda počivaju na pretpostavci da enzimska podjedinica postoji u jednoj od dvije konformacije:  napetoj (T) i relaksiranoj (R), pri čemu relaksirana podjedinica lakše veže supstrat. Modeli se međusobno razlikuju prvenstveno u pretpostavkama o interakciji podjedinice i prethodnom postojanju oba stanja.

## Također pogledajte
* Kooperativno vezanje
* Enzimska kinetika
* Proteinski domen

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Članak u "Hemijskoj biologiji"

Kategorija:Proteini
Kategorija:Enzimska kinetika
Lipa

* Lipa (biljka)
* Lipa (novac), novčana jedinica u Hrvatskoj

**Bosna i Hercegovina**:

* Lipa (Bihać), naselje u općini Bihać
* Lipa (Livno), naselje u općini Livno
* Lipa (Kreševo), naselje u općini Kreševo
* Lipa (Tomislavgrad), naselje u općini Tomislavgrad

**Crna Gora**:

* Lipa (Cetinje), naselje u općini Cetinje

**Hrvatska**:

* Lipa (Generalski Stol), naselje u općini Generalski Stol, Karlovačka županija
* Lipa (Matulji), naselje u općini Matulji, Primorsko-goranska županija
* Janja Lipa, naselje grada Kutine, Sisačko-moslavačka županija
* Šuplja Lipa, naselje u općini Končanica, Bjelovarsko-bilogorska županija

**Makedonija**:

* Lipa (Negotino), naselje u općini Negotino, Vardarska oblast

**Slovenija**:

* Lipa (Beltinci), naselje u općini Beltinci, regija Pomurska
* Lipa (Dobrepolje), naselje u općini Dobrepolje, regija Srednja Slovenija
* Lipa (Lukovica), naselje u općini Lukovica, regija Srednja Slovenija
* Lipa (Miren–Kostanjevica), naselje u općini Miren–Kostanjevica, regija Goriška
* Lipa (Zreče), naselje u općini Zreče, regija Savinjska
* Lipa pri Frankolovem, naselje u općini Vojnik, regija Savinjska
* Knežja Lipa, naselje u općini Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija

**Srbija**:

* Lipa (Zvečan), naselje u općini Zvečan, Kosovskomitrovički okrug

## Također pogledajte
* Nova Lipa
* Stara Lipa
Ljudi (Gospodar prstenova)

mini|Vojnik Gondora upao u zasjedu Haradrima
**Ljudi** iz Gopodara prstenova su zamišljeni kao druga rasa, koja se probudila uzdizanjem Sunca, tako da, u Prvom dobu sunca, kada je sunce izašlo, ljudi su se probudili na istoku. Oni su bili slabiji od Vilenjaka i bili su smrtni, tako da su odlazili sa Srednje Zemlje. Melkor je poslao svoje sluge među prve ljude i mnoge je preobratio u zlo. Međutim neki se nisu predali i pobjegli su. Vremenom su došli u Beleriand. Prvi Vilenjak koji je vidio Ljude bio je Finrod Felagud, gospodar Nangotronda. On je zavolio ljude i pozvao ih je da mu služe i dođu u njegove zemlje. Brzo su se ti ljudi raširili po čitavom Beleriandu. Vilenjaci su ih nazvali Edaini, što znači drugorođeni. Ti ljudi su se naselili u Dortonionu, Bretilu i u drugim zemljama. Imali su svoje poglavare i bili su saveznici Noldora. Edaini, su zahvaljujući učenju Noldora postali moćni. I, iako je malo Edaina preživjelo Rat dragulja oni su u njemu činili čuda od junaštva. Naprimjer, Beren je sa Lutijenom oteo jedan Silmaril od Melkora, Hurin je pobio 70 Trolova, Turin Turambar je ubio Glaurunga. Međutim, Melkor je vremenom pobio većinu Edaina. U Ratu Bijesnih, kada je Melkor slomljen, Edaini su se borili uz Valare. Nakon tog rata, Valari su se sažalili na Edaine i dali su im životni vijek mnogo puta duži od drugih ljudi i velike moći. Također su im dodijelili jednu zemlju Numenor ili Atalante. To je bilo ostrvo između Srednje Zemlje i Neumirućih zemalja. Edaini su sada bili nazvani Dunedaini, Edaini zapada. Njihov prvi kralj je bio Elros Tar-Minjatar. Numenor je rastao u Drugom Dobu Sunca, i njegovi ljudi su bili blaženi. Od Vilenjaka su na poklon dobili Palantirei mladicu Bijelog drveta, Galatiliona. Vremenom se narod Numenora, zbog straha od smrti, otuđio od Valara. Samo su malobrojni vilin-prijatelji bili dobri u toj zemlji. Oholi kraljevi su nametnuli ropstvo drugim ljudima Srednje zemlje. Oholi kralj Ar-Farazon je zaratio sa Sauronom. Sauron se predao i odveli su ga u Numenor. Sauron je iskvario Dunedaine i oni su napali Valare. Valari su ih porazili i zemljotresom uništili Numenor. Spasili su se samo vilin-prijatelji. Elendil, Izildur i Anarion bili su vođe ovih ljudi. Ovi ostaci Dunedaina su u Srednjoj zemli osnovali kraljevstva Gondor i Arnor, koja su bila velika. U Posljednjoj Alijansi se Elendil borio sa kraljem Vilenjaka Gil-galadom, i mada su obojica poginula Sauron je bio skršen. Tako započe Treće doba sunca. Sauron i Nazguli su polako vraćali moć. Prvo je sijenka pala na Mrku Šumu. Tamo je sagrađeno mjesto užasa, Dol Guldur. Zatim je osnovano zlo karljevstvo Angmar u Erijadoru. Arnor je uništen 2001. godine. Zatim su Nazguli zauzeli Minas Itil u Gondoru i pretvorili ga u zlu tvrđavu Minas Morgul. Kraljevska loza Dunedaina ostala je u Erijadoru, ali je uzumrla u Gondoru. Sauron je ponovo uzdigao Mordor i izgradio Barad-dur. U Ratu za prsten Sauron i Nazguli su uništeni, Aragorn, od loze kraljeva Dunedaina je sjeo na prestole Arnora i Gondora, i moć ljudi se obnovila. Tako poče Četvrto doba, koje je bilo Doba ljudi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rase Srednje zemlje
Nominalna vrijednost

**Nominalna vrijednost** je vrijednost poštanske marke utisnuta na marki. Obično je vrijednost označena u novčanoj protuvrijednosti troškova poštarine, te tako nastaju razne vrijednosti u zavisnosti da li je marka predviđena za unutarnji ili spoljni promet. U nekim se državama marke označavaju drugim simbolima ili slovima. Razlozi su ušteda u tiskanju maraka sa novim vrijednostima npr. marke Velike Britanije se označavaju oznakama *1st* (first) - za poštu prve klase ili *2nd* (second) za poštu druge klase. Vrijednost se određuje u zavisnosti od cijene poštarine, koja se s vremena na vrijeme  mijenja.  Slični primjeri su poznati usljed inflacije, nagle promjene cijena, te se tada marke označavaju slovima.

Također usljed promjene valute i uvođenja eura npr. Slovenija tiska u prelaznom periodu marke sa slovima *A*, *B*, *C*, *D* da bi se na najpovoljniji način omogućilo funkcionisanje poštanskog sistema.

Nominalnu vrijednost ne treba izjednačavati sa filatelističkom vrijednošću.

## Također pogledajte 
* Doplatne marke

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Filatelija
Svjetsko prvenstvo u atletici

**Svjetsko prvenstvo u atletici** međunarodno je takmičenje atletičara koje se održava svake dvije godine, s tim da su prva tri održana u razmaku od četiri godine, a zbog pandemije COVID-a 19 izdanje za 2021. odgođeno je i održano 2022. Na takmičenjima učestvuje približno 200 atletskih saveza.

## Historija 
Ideja o osnivanju Svjetskog prvenstva u atletici pojavila se 1913, međutim, krovna atletska organizacija IAAF odlučila je da se Olimpijske igre posmatraju kao svjetsko prvenstvo za atletičare. Takav razvoj događaja bio je prihvaćen sve do 1976, kad je na Portoriku, na sastanku Vijeća IAAF-a, odlučeno da se uspostavi novo takmičenje: Svjetsko prvenstvo u atletici.

Izbor za prvog domaćina pao je na Helsinki, koji je 1983. ugostio više od 1300 atletičara iz 153 države.

## Prvenstva 
## Vječna tabela medalja 
mini|200px|desno|Proporcionalna karta svijeta koja prikazuje raspodjelu medalja sa svjetskih prvenstava u atletici po državama
*Stanje nakon SP 2025.*

;Napomene
 –  je ime pod kojim su atletičari iz Rusije nastupili na prvenstvima 2017. i 2019. Njihove medalje nisu uključene u zvaničnu tabelu medalja.

## Višestruki osvajači medalja 
;Muškarci
Dvadeset jedan atletičar osvojio je najmanje šest medalja.

;Žene
Dvadeset osam atletičarki osvojilo je najmanje šest medalja.

## Višestruki prvaci 
**Podebljano** su napisani aktivni atletičari te najveći broj medalja među svim atletičarima (uključujući one koji nisu uključeni u ove tabele) po tipu.

### Muškarci 
#### Sve discipline 
 uključujući jednu štafetnu medalju kada je nastupio samo u kvalifikacijama

#### Pojedinačne discipline 
### Žene 
#### Sve discipline 
 uključujući jednu štafetnu medalju kada je nastupila samo u kvalifikacijama 
 uključujući dvije štafetne medalje kada je nastupila samo u kvalifikacijama 
 uključujući tri štafetne medalje kada je nastupila samo u kvalifikacijama 
 uključujući četiri štafetne medalje kada je nastupila samo u kvalifikacijama

#### Pojedinačne discipline 
## Svjetski rekordi 
Dosad je na svjetskim prvenstvima postignuto 37 svjetskih rekorda: 19 muških, 15 ženskih i tri u mješovitoj štafeti 4 x 400 m.

## Najviše nastupa 
## Također pogledajte 
* Svjetski atletičar godine
* Svjetski prvaci u atletici
* Svjetske prvakinje u atletici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Rezultati na prvenstvima do danas 

*
Kategorija:Takmičenja World Athleticsa
John Helliwell

**John Anthony Helliwell** (rođen 15. februara 1945) jest britanski muzičar. Najpopularni je što je saksofonist i harmoničar u britanskoj muzičkoj grupi Supertramp.

John Helliwellje pjevao u crkvenom horu kad mu je bilo 6 godina. Kao djete je trenirao klavir. Kad mu je bilo 13 godina počeo je svirati klarinet, a kad mu je bilo 15 godina je učio saksofon.

Svirao je u mnogim grupama za vrijeme 60-ih godina prije nego što svirao sa Supertrampom.

U svojoj karjeri u Supertrampu je svirao saksofon i harmoniku. Na koncertima bi ponekad svirao razne klavijature između perioda 1974. i 1988. godine. Uključio se s Supertramp 1973. godine.

## Vanjski linkovi 
* Lični sajt

Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Britanski muzičari
Kategorija:Supertramp
Ana Austrijska

* Ana Luksemburška, vojvotkinja i vladarica Luksemburga, vojvotkinja Ana od Austrije kao kćerka Alberta V Austrijskog
* Ana Austrijska (1528–1590), kćerka Ferdinada I, cara Svetog Rimskog Carstva, i žena Alberta V Bavarskog
* Ana Austrijska (1549–1580), kćerka Maksimilijana II, cara Svetog Rimskog Carstva, i četvrta žena svoga dajdže, Filipa II Španskog
* Ana Tirolska, kćerka Ferdinanda II Austrijskog i žena Matije, cara Svetog Rimskog Carstva
* Ana Austrijska (1573–1598), kćerka Karla II Austrijskog i žena poljskog kralja Žigmunda III Vase
Osaka

**Osaka** (大阪市, Ōsaka-shi?) jest treći po veličini grad u Japanu. Nalazi se na ostrvu Honshuu, na ušću rijeke Yodo u zaliv Osaka. Dio je drugog po veličini metropolitanskog područja u Japanu: Osaka-Kobe-Kyoto. Kao historijski komercijalni centar Japana, središte je mnogih kompanija. Zbog toga tokom radnog dana stanovništvo Osake broji oko 3,7 miliona ljudi, što je višak od 41% u odnosu na stvarni broj ljudi koji žive u ovom gradu.

Osaka je i središte istoimene prefekture.

Kategorija:Gradovi u Japanu
Kategorija:Osaka
Greben Kingman

mini|desno|268x268px|Greben Kingman
mini|250x250px|desno|Greben Kingman—NASA NLT Landsat 7 (Visible Color) snimljen iz satelita

**Greben Kingman** je tropski koraljni greben površine jednog kvadratnog kilometra smješten u Sjevernom Pacifiku, otprilike na pola puta između Havajskih ostrva i Američke Samoe na . To je najsjeverniji od svih Sjevernih linijskih ostrva te neinkorporirana teritorija Sjedinjenih država kojom upravlja američka ratna mornarica iz Washingtona. Greben je zatvoren za javnost.

Otkrio ga je godine 1789. kapetan Edmund Fanning na brodu *Betsey*.  Kapetan W.E. Kingman opisao ga je godine 1853.  Formalno je anektiran od strane SAD 10. maja
1922.

Kingman se nalazi oko 920 nautičkih milja južno od Honolulua.

S vremena na vrijeme, njegova obala ima dužinu od oko tri kilometra, ali najviša tačka na grebenu je oko jedan metar nadmorske visine te većinu vremena pokrivena valovima, što Greben Kingman čini pomorskom opasnošću. Nema nikakvih prirodnih resursa, nenastanjen je, te na njemu nema nikakve ekonomske aktivnosti. Greben djelomično zatvara veliku unutrašnju lagunu koja je 1937. i 1938. bila korištena kao usputna stanica između Havaja i Američke Samoe od strane hidroaviona Pan American Airwaysa. Godine 1937. Pan Am je imao planove da na Kingmanu usidri brod *North Wind* kao ploveći tanker te greben koristi kao usputnu stanicu svojih hidroaviona na putu za Novi Zeland, ali je zamisao napuštena zbog prevelikih troškova održavanja tankera.  Također se izrazila zabrinutost da ne bi bilo mogućnosti za ugodan prekonoćni smještaj u slučaju mehaničkog kvara.  Zbog svega toga Pan Am se premjestio na Canton Island 18. maja 1939. i otvorio liniju za Novi Zeland 12. jula 1940.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://commons.wikimedia.org/wiki/Atlas_of_Kingman_Reef
* http://www.qsl.net/krpdxg/
* http://ngm.nationalgeographic.com/2008/07/kingman-reef/warne-text 

Kategorija:Zavisne teritorije u Okeaniji
Kategorija:Ostrvske teritorije SAD-a
Ostrvo Jarvis

mini|300px|Karta ostrva Jarvis

**Ostrvo Jarvis** je nenastanjeno ostrvo površine 4,5 kvadratna kilometra koji se nalazi na  u Južnom Pacifiku, na oko pola puta između Havaja i Kukovih ostrva. To je neinkorporirana teritorija Sjedinjenih Država kojom iz Washingtona upravlja Služba za ribarstvo i divljač pri Ministarstvu unutrašnjih poslova u okviru sistema Nacionalnih prirodnih rezervata.

Ostrvo je 21. augusta 1821. otkrila posada britanskog broda *Eliza Francis* te ga nazvala po svom kapetanu Brownu. Nenastanjeno ostrvo bilo je anektirano od strane SAD godine 1858., ali i napušteno 1879. nakon što su odnešene tone guanoa. Velika Britanija je anektirala ostrvo godine 1889., ali nikada nije provela dalju eksploataciju. Naslage guana su eksploatirane do kasnih 1800-ih. SAD su okupirale i ponovo anektirale ostrvo godine 1935.

Tada je stvoreno **Millersville**, naselje na zapadnoj strani ostrva koje je povremeno korišteno kao meteorološka stanica od 1935. do drugog svjetskog rata, kada je napušteno; ponovo je naseljen godine 1957. tokom Međunarodne geofizičke godine od strane naučnika, ali i napušteno 1958.

Javnost na ostrvo Jarvis može doći tek uz posebnu dozvolu Službe za ribarstvo i divljač koju u pravilu dobijaju tek naučnici i obrazovne ustanove. Ostrvo jednom godišnje posjećuje Služba za ribarstvo i divljač kao i Obalna straža.

Na ostrvu nema luka niti pristaništa, ali ima vanjskih sidrišta. Postoji jedno područje za pristajanje čamaca na sredini zapadne obale te još jedno na jugozapadnom dijelu ostrva. Dnevni svjetionik je blizu sredine zapadne obale.

Klima je tropska, s malo padavina, stalnim vjetrom i snažnim sunčanim uticajem. Teren, koji se od mora izdiže do najviše 7 metara je uglavnom pješčan, a koraljno ostrvo je na rubovima okruženo grebenom. povijuše te nisko grmlje uglavnom služe za gniježđenje te kao habitat morskim pticama i ostalim oblicima života. Ostrvo nema prirodnih izvora pitke vode.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Jarvis Island Home Page : Website sa fotografijama, prognozama vremena, i opširnije.
* Republic of Howland, Baker and Jarvis : A fictional alternative reality Micronation.

Kategorija:Zavisne teritorije u Okeaniji
Kategorija:Ostrvske teritorije SAD-a
Svjetsko prvenstvo u atletici 2005.

**Svjetsko prvenstvo u atletici 2005.** bilo je deseto svjetsko prvenstvo u atletici na otvorenom, a održano je od 6. do 14. augusta 2005. u Helsinkiju u Finskoj.

## Osvajači medalja 
## Tabela medalja 
## Reference 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
*SP 2005. na IAAF.org
*Tabela osvojenih medalja 

2005.
Kategorija:Sportska takmičenja u Finskoj
Kategorija:2005. u Finskoj
Kategorija:2005. u atletici
*
Kategorija:Sport u Helsinkiju
.rs

**.rs** je najnoviji Internet domen za Srbiju. Urađena je preregistracija bivšeg internet domena .yu na .rs, u toku 2007. godine.

Zvanična registracije domene je počela 10. marta 2008 u 12 sati.

Do 25. jula 2012, ukupno je registrirano 72.994 .rs domena.

## Također pogledajte 
* .срб

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Registar nacionalnog internet domena Srbije
* IANA .rs whois informacija 

Kategorija:Srbija
R
Bajina Bašta

**Bajina Bašta** je gradić i centar općine u Zlatiborskom okrugu u zapadnoj Srbiji. Nalazi se u Podrinju, jer rijeka Drina teče zapadnom granicom općine i predstavlja graničnu crtu prema susjednoj državi Bosni i Hercegovini. Inače, nad čitavim krajem dominira planina Tara.

Općina Bajina Bašta prostire se na 673&nbsp;km2, a na teritoriji općine je po posljednjem popisu stanovništva provedenom 2002. živjelo 29.151 stanovnika u 36 naseljenih mjesta.

## Stanovništvo 
* Srbi - 28.707 (98,47%)
* ostali - 184 (0,63%) 
* nacionalno neizjašnjeni - 226 (0,77%)
* izjašnjeni u smislu regionalne pripadnosti - 0
* nepoznato - 34 (0,13%)

## Geografija 
### Susjedne općine su: 
* u Srbiji - Ljubovija, Valjevo, Kosjerić i Užice
* u Bosni i Hercegovini - Bratunac, Srebrenica i Višegrad.

## Privreda 
Glavni privredni gigant čitavog kraja je drinska hidroelektrana Bajina Bašta u Perućcu.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Zlatiborskom okrugu
*
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
Centralna Srbija

mini|desno|300px|Položaj Centralne Srbije unutar Srbije
**Centralna Srbija** je naziv za dio teritorije Republike Srbije koji se nalazi izvan teritorije autonomne pokrajine Vojvodina. Centralna Srbija ne predstavlja posebnu administrativnu upravnu jedinicu, nego je ova teritorija direktno podređena republičkim vlastima.

Najveći gradovi centralne Srbije (po podacima iz 2002):

* Beograd = 1.380.600
* Niš = 230.400
* Kragujevac = 211.580
* Leskovac = 94.758
* Čačak = 73.200
* Kruševac = 65.400
* Smederevo = 62.700
* Valjevo = 61.400
* Kraljevo = 57.800
* Užice = 55.000
* Vranje = 55.000
* Šabac = 54.800
* Novi Pazar = 54.600

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Administrativna podjela Srbije
Kategorija:Socijalistička Republika Srbija
Kategorija:Srbija i Crna Gora
Bogatić

**Općina Bogatić** je općina u Srbiji. Nalazi se u centralnoj Srbiji, u blizini Šapca i spada u Mačvanski okrug. Po podacima iz 2004. općina zauzima površinu od 384&nbsp;km2 (od čega na poljoprivrednu površinu otpada 30.651 ha, a na šumsku 2.948 ha).

Centar općine je naselje Bogatić. Općina Bogatić se sastoji od 14 naselja. Po podacima iz 2002. godine u općini je živjelo 32.990 stanovnika. Po podacima iz 2004. prirodni priraštaj je iznosio -6,4‰, dok broj zaposlenih u općini iznosi 4.689 ljudi. U općini se nalazi 14 osnovnih i 1 srednja škola.

Kategorija:Općine u Srbiji
*
Kategorija:Općine u Mačvanskom okrugu
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
Aleksandrovac

**Aleksandrovac** (srpski: *Александровац*) je grad i središte istoimene općine u Rasinskom okrugu u Srbiji.

Po popisu iz 2002., grad je imao 6.476 stanovnika, a općina 29.389.

## Kultura 
Najpoznatija godišnja svečanost je "Župska berba", koja se održava od 28. septembra do 1. oktobra svake godine.

## Sport 
U gradu je nekoliko klubova, uključujući košarkaški odbojkaški, rukometni (igra u prvoj ligi) i nogometni (FK Župa Aleksandrovac).

## Poznate osobe 
Teniser Ilija Bozoljac je rođen u ovom gradu.

## Vanjski linkovi 
* Službene stranice 

Kategorija:Općine u Srbiji
*
Kategorija:Općine u Rasinskom okrugu
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
Kladovo

**Kladovo** (preko 10.000 stanovnika) središte je istoimene općine (32.000) koja pripada Borskom okrugu u Republici Srbiji. Kladovo je u ranijim vijekovima bio utvrđeni grad, čiji se ostaci nalaze neposredno prije ulaska u savremeni grad idući Đerdapskom magistralom u pravcu Donjeg Milanovca prema Kladovu. Kladovo je u doba SFRJ posjedovalo veliko brodogradilište, koje je od uvođenja sankcija SB Ujedinjenih naroda stagniralo. U Kladovu se nalazi i upravna zgrada hidrosistema "Đerdap", jedan od najboljih u tom dijelu Srbije.

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Borskom okrugu
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
*
Kategorija:Naselja na Dunavu
Bosilegrad

**Bosilegrad** je gradić na samom jugoistoku Srbije, na granici s Makedonijom i Bugarskom.

Općina Bosilegrad je dio Pčinjskog okruga čije sjedište je Vranje. Općina se sastoji od grada Bosilegrada i okolnih sela.

## Historija 
Do 1918. godine pripadao je Bugarskoj i u njemu i danas živi 95% Bugara.

## Stanovništvo 
* Bugari 89,8%
* Srbi 5%
* Romi 3%
* Crnogorci 0,2%
* Muslimani 0,01%
* ostali 1,99%

## Obrazovanje 
Na teritoriju općine nalazi se jedna gradska osnovna škola: "Georgi Dimitrov". Također postoji i jedna srednja: Gimnazija.

## Kultura 
* Centar za kulturu -Bosilegrad
* Kulturno-informativni centar "Caribrod" bugarske nacionalne manjine u Srbiji

## Mediji 
* Radio Kodal
* Radio Bosilegrad
* Kabelska TV Kodal

## Poznate osobe 
* Emanuil Popdimitrov; pisac.
* Jordan Zahariev; etnolog.

## Vanjski linkovi 
* službena stranica općine 
* gradski forum  

Kategorija:Općine u Srbiji
Kosovska Mitrovica

200px|mini|desno|Položaj općine Kosovska Mitrovica u okviru Kosova
mini|250px|Kosovska Mitrovica
**Kosovska Mitrovica** (albanski: *Mitrovicë*, odnosno *Mitrovicë ë Kosovës*, tur. *Mitroviça*) je grad smješten na sjeveru Kosova. U doba SFRJ nosio je ime *Titova Mitrovica*. Po broju stanovnika peti je grad na Kosovu. 

Jedan je od najstarijih kosovskih naselja, ali je na važnosti dobio tek u 19. vijeku kad su otkriveni mnogi rudnici.

Danas je poznat kao simbol etničkih podjela na Kosovu. U južnom dijelu žive isključivo Albanci, dok sjeverni dio čini jednu od kosovskih srpskih enklava. Grad je podijeljen rijekom Ibar, no to nije spriječilo etničke sukobe i nerede godine 2004.

## Također pogledajte
* Spisak gradova na Kosovu

## Vanjski linkovi 
*
Kategorija:Gradovi na Kosovu
Podujevo

300px|mini|desno|Podujevo (2009)
200px|mini|desno|Položaj općine Podujevo u okviru Kosova
**Podujevo** (alb. *Podujevë*) je gradić u sjeveroistočnom dijelu Kosova.

U novijim ga se albanskim izvorima naziva i *Besijana* (Besiana).

Mjesto je poznato i po tome što su u Podujevu milicijske snage koristile suzavac (postojale su i teže optužbe ) u sukobima sa albanskim demonstrantima.

## Također pogledajte
* Spisak gradova na Kosovu

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica općine
* OSCE: Profile of Podujevo
* Komuna Podujevë
* Llapi
* SOK Kosovo and its population
* Kosova Kosovo

Kategorija:Gradovi na Kosovu
*
Jabuka (čvor)

* Jabuka (*Malus domestica*), jedna od najrasprostranjenijih vrsta voća; također naziv za drvo na kojem plod jabuke raste.
* Jabuka, općeniti naziv za sve vrste iz roda *Malus*
* *Velika Jabuka*, uobičajeni neslužbeni naziv za New York.

**Bosna i Hercegovina**:
* Jabuka (Foča, Federacija Bosne i Hercegovine), naselje u općini Foča (Federacija Bosne i Hercegovine)
* Jabuka (Gacko), naselje u općini Gacko
* Jabuka (Grude), naselje u općini Grude
* Jabuka (Novo Goražde), naselje u općini Novo Goražde
* Jabuka (Sokolac), naselje u općini Sokolac

**Crna Gora**:
* Jabuka (Kolašin), naselje u općini Kolašin
* Jabuka (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja

**Hrvatska**
* Jabuka (ostrvo), vulkansko ostrvo u Jadranskom moru.
* Jabuka (Trilj), naselje grada Trilja (Splitsko-dalmatinska županija)
* GK Jabuka, rock-klub na zagrebačkom Jabukovcu.

**Srbija**:
* Jabuka (Prijepolje), naselje u općini Prijepolje, Zlatiborski okrug (mjesto pogibije Boška Buhe)
* Jabuka (Pančevo), naselje grada Pančeva, Južnobanatski okrug
* Jabuka (Zubin Potok), naselje u općini Zubin Potok, Kosovskomitrovički okrug
Sunja (rijeka)

**Sunja** je rijeka u centralnom dijelu Hrvatske, desna pritoka Save. Duga je 69&nbsp;km, a površina njenog sliva iznosi 462&nbsp;km2.

Izvire u brdovitom i šumovitom području Zrinske gore, južno od sela Lovče. Teče prema sjeveru te kod Komogovine skreće jugoistočno, te opet prema sjeveru u blizini Majura, zatim teče istočno kod istoimenog gradića i nastavlja kroz Lonjsko polje sve do ušća u Savu zapadno od Puske.

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Hrvatskoj
It Was The Best of Times

**It Was The Best of Times** (*bosanski*: Bilo je Najbolje od Vremena) je bio treči živi album koji je snimila i izdala britanska muzička grupa Supertramp. On je bio snimljen za vrijeme turneje svog desetog studijskog albuma Some Things Never Change. Na njemo se još jednom nalazi Crowded House član Mark Hart koji je imao zaduženost da pjeva pjesme koje je komponovao Roger Hudgson zbog toga što je u to vrijeme Hudguson radio svoju solo karijeru.

Na ovom albumu se nalaze sve njihove najbolje pjesme što su se dosad snimale uključujući 3 nove pjesme sa albuma "Some Things Never Change" koji je bio izdat 1997 godine.

Turneje je trajala od kraja 1997 godine do 1998 godine. Ovaj koncert je bio snimljen u Londonu u čuvenoj areni koja se zove Royal Albert Hall.

## Spisak pjesama
### Prvi dio
#It's a Hard World
#You Win I Lose
#Listen to me Please
#Ain't Nobody But Me
#Sooner or Later
#Free as a Bird
#Cannonball
#From Now On
#Breakfast in America
#Give me a Chance
#Rudy

### Drugi dio
#Downstream
#Another Man's Woman
#Take the Long Way Home
#Bloody Well Right
#The Logical Song
#Goodbye Stranger
#School
#And the Light
#Don't You lie to Me!
#Crime of the Century

## Bend na koncertu je bio...
### Supertramp
*Rick Davies: vokal i klavijature
*Cliff Hugo: bas-gitara
*Bob Seinsburg: bubnjevi
*John A. Howell: saksofon i harmonika

### Drugi gosti su bili...
*Mark Hart: vokal, gitare i klavijature(pjevao je Rogerove Hudgsonove pjesme)
*Carl Verheyen: gitare
*David Winthrop: trompeta
*Jesse Seinsburg: udaraljke

Kategorija:Albumi Supertrampa
Kategorija:Albumi iz 1999.
Ostrvo Clipperton

mini
mini|desno|300px|Lokacija ostrva

**Ostrvo Clipperton** (fra. *Île de Clipperton*), izvornog naziva *Île de la Passion* (*Ostrvo strasti*), jeste francuski atol u Tihom okeanu, 1280&nbsp;km zapadno od obale Meksika. Ostrvo je od 1936. bilo pod upravom ''Établissements français d'Océanie*, a od 18. marta 1986. njime se upravlja iz Francuske Polinezije. Zbog velikog pomorskog značaja ostrva, on je pod upravom premijera, kojeg predstavlja Visoki izaslanik iz Francuske Polinezije. On odlučuje o pristupanju ostrvu i davanju prava za vađenje ruda. Ovaj francuski posjed službeno nije dio TOM-a.

## Historija 
Ostrvo su 2. aprila 1711. otkrili Francuzi Martin de Chassiron i Michel du Bocage, zapovjednici fregata *La Découverte* i *La Princesse*. Ostrvo su nazvali "*Île de la Passion*".
Ime *Clipperton'' dolazi od imena engleskog pirata i prirodnjaka Johna Clippertona, za koga se vjeruje da je 1704. prošao kraj ostrva ili se čak tamo iskrcao. Iako ne postoji nikakav dokaz o tome, sačuvano je ime Clipperton, a jedan od razloga mogla bi biti i legenda o blagu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Isla Clipperton o 'Los náufragos mexicanos − 1914/1917'  ''[Clipperton or 'The Mexican Castaways – 1914/1917']'' 

Kategorija:Zavisne teritorije u Okeaniji
Kategorija:Francuske prekomorske teritorije
Chagos

216x216px|mini|desno|Položaj arhipelaga Chagos
**Chagos** je arhipelag u Indijskom okeanu. Njega čine Britanske indijskookeanske teritorije, jedno od Britanskih prekomorskih oblasti.

## Historija 
Arhipelag Chagos je otkrio Vasco da Gama početkom 16. vijeka.
U 18. vijeku na njih je polagala pravo Francuska, kao na posjed od Mauricijusa.
1810. Mauricijus zauzima Ujedinjeno Kraljevstvo, a Francuska ga ustupa Pariskim sporazumom iz 1814. godine.
Poljoprivredni radnici su doselili na to arhipelag krajem 19. vijeka, naselivši se na glavno ostrvo Diego Garcia i napravivši plantaže kopre.

## Također pogledajte 
* Britanske indijskookeanske teritorije
* Indijski okean

## Reference 
Kategorija:Ostrva
Kategorija:Indijski okean
Mayotte

mini|desno|Komori i Mayotte
**Mayotte** je francuski prekomorski kolektiv (). Nalazi se na sjevernom kraju mozambičkog kanala, u Indijskom okeanu, između sjevernog Madagaskara i sjevernog Mozambika, u Komorskom arhipelagu.
Mayotte je znan i kao Mahoré, posebno među pristalicama i zagovornicima uključenja ovog ostrva u Komorsku Uniju.
Mayotte je ustupljen Francuskoj zajedno sa ostalim Komorima 1843. godine. Referendumima 1974. i 1976. odlučeno je da Mayotte ostane u zajednici sa Francuskom, iako Komori još uvijek tvrde da ostrvo pripada njima.

Mayotte je 2. aprila 2011, u skladu sa referendumom od 29. marta 2009, postao 101. francuski departman. Prema novoj administrativnoj podjeli jedna od 18 administrativnih regija u Francuskoj.

Mayotte se sastoji od više ostrva i ostrvcadi, a najveći su Petite Terre i Grande Terre. Grande Terre je 39km dug i 22km širok. Najviše tačke ostrva su Mont Benara (660m) i Mont Choungui (594m) i nalaze se kod glavnog i najvećeg grada Mamoudzou.

Tlo je vrlo bogato mineralima zbog vulkanskog porijekla. Na ostrvu Petite Terre se nalazi grad Dzaoudzi koji je do 1962. bio glavni grad Komora, a sad se u njemu nalazi prefektura Mayottea. Ostrvo je površine 10km2 i na njemu se nalazi aerodrom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Ostrva
Kategorija:Francuske prekomorske teritorije
Kategorija:Ostrvske države i teritorije u Indijskom okeanu
Donja Voća

**Donja Voća** je naseljeno mjesto i općina u Hrvatskoj, u Varaždinskoj županiji.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Ivanec.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Donja Voća je imala 2.443 stanovnika, od čega u samoj Donjoj Voći 1.059.

### Općina Donja Voća 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Ivanec.*

### Donja Voća (naseljeno mjesto) 
### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Donja Voća je imalo 1.231 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Također pogledajte
* Spisak općina u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Općine u Hrvatskoj
Kategorija:Općine u Varaždinskoj županiji
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Varaždinskoj županiji
Kategorija:Naselja u Donjoj Voći
*
Lov na kitove

[mini|desno|350px|Ulovljeni kitovi na [Farska ostrva|Farskim ostrvima]]
**Kitolov** je lov na kitove, najčešće s brodova. Cilj je bio dobijanje trana za gorivo ali je služio i kao industrijska sirovina. Za razliku od cijenjenog trana, kitovo meso je počelo igrati neku komercijalnu ulogu tek pred kraj 20. vijeka. Osim toga, neki ribari misle da bi kitove trebalo desetkovati jer osim bolesti, nemaju prirodnih neprijatelja pa bi mogli destabilizirati ekološku ravnotežu.

## Historija lova na kitove 
Nalazi crteža na stijenama i kostiju na jugu korejskog poluotoka dokazuju da su na tom području ljudi lovili kitove još prije 7000 godina. Pećinski crteži nađeni u Skandinaviji također dokazuju više milenija staru tradiciju kitolova u Evropi. Sjevernoamerički narod starosjedilaca Inuiti tradicionalno i danas love kitove služeći se pri tome kopljem koje bacaju na kita iz kajaka.

Još u 12. vijeku su se Baski intenzivno bavili lovom na kitove.

Veliki lov na kitove počeo je u ranom 17. vijeku, a s vremenom se samo povećavao tako dugo, dok je zbog velikog pada broja životinja u svjetskim okeanima izgubio na rentabilnosti. Pa i tada su otpori zabrani kitolova bili vrlo jaki.

Kitov tran je bila važna sirovina za umjetnu rasvjetu. Osim toga od njega su se proizvodili sapun, kreme, supe, boje, želatina ili čak i jestive masti. U početku je bio neophodan i za proizvodnju nitroglicerina. Još nakon Prvog svjetskog rata je vodstvo britanske vojske smatralo da: "bez kitovog ulja Vlada ne bi mogla dobiti bitku ni za prehranu, ni za municiju".

Ulješura je lovljena zbog velike količine spermaceta (oko 2 tone) koji se nalazi u istoimenom organu u glavama ove vrste kitova kao i zbog vrlo rijetke mirisne tvari ambre. Ambra je neprobavljivi ostatak lignji u crijevima ulješure, a zbog ugodnog mirisa, ona je u 19. vijeku bila važna sirovina u proizvodnji parfema. Spermacet je dobar za proizvodnju svijeća, za čišćenje rublja, proizvodnju kozmetike i kao mazivo.

U početku su se kitovi lovili malim, snažnim čamcima na vesla s posadom od šest do osam ljudi koji su ga ubijali harpunima i kopljima. Ubijeni kit bi se vukao uz bok broda, skinulo mu se salo, a ostatak ostavio galebovima i ribama.

Sa pojavom "topa" koji je izbacivao harpun počeo je i lov na brže kitove, kao što su perajari i plavi kitovi. Glad za gorivom iz kitove masti opala je s pojavom petroleja, ali na žalost kriza koja je tada zahvatila čitavu tu privrednu granu nije dugo trajala. Pojavio se margarin pa zatim i razdoblje povećane potrebe za nitroglicerinom pred početak Prvog svjetskog rata zbog proizvodnje municije.

Tek u tridesetim godinama 20. vijeka shvaćeno je da lov kitova ugrožava opstanak ovih velikih životinja. Samo u jednoj sezoni kitolova 1930./1931. ubijeno je 29.400 plavih kitova, više od čitave njihove populacije danas na Zemlji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.whalingmuseum.org/research/research-resources/whaling-history/whales-and-hunting/

Kategorija:Kitovi
Kategorija:Lov
Grytviken

[mini|desno|250px|Mapa ostrva [Južna Georgija (South Georgia)]]
**Grytviken** je naselje i kitolovna baza na ostrvu Južna Georgia (en. South Georgia) u južnom Atlantiku koju je 16. novembra 1904. utemeljio norveški pomorski kapetan Carl Anton Larsen. Ernest Henry Shackleton u Grytviken dolazi 1916. kako bi pomogao svojoj nasukanoj ekspediciji na ostrvu Elephant u Weddellovom moru, a tu je i pokopan.mini|lijevo|200x200px|Muzej Južne Georgije.Tvornice za preradu kitova i baza ukinute su 1966.

Argentinske snage 3. aprila 1982. zauzimaju Južnu Georgiju, ali su ga 3 sedmice kasnije povratile britanske snage. U Grytvikenu danas živi nekoliko porodica, među kojima i Pat i Sarah Lurcock, i Tim i Pauline Carr koji vode muzej, a tu se nalazi i britanska vojna baza.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.secretatlas.com/handbook/south-georgia/grytviken
* https://oceanwide-expeditions.com/to-do/experiences/grytviken?srsltid=AfmBOoqWOWzcbpuwHEThF1nKew4qJelOXWQQVROsjP-Evf8xPO2w6B6L
* https://explorearth.com/all-regions/antarctica/south-georgia/grytviken/

Kategorija:Atlantski okean
Kategorija:Ujedinjeno Kraljevstvo
Arilje

**Arilje** je naselje u jugozapadnom dijelu Srbije, nedaleko od ušća Rzava u Moravicu. Administrativno pripada Zlatiborskom okrugu. Po popisu iz 2002., gradić broji 6.733 stanovnika.

Prvi put se spominje u 13. vijeku, a ime je dobilo po crkvi sv. Ahilija koja se nalazi u Arilju. Crkvu je podigao srpski kralj Dragutin Nemanjić, u vrijeme kada je Arilje pripadalo Dragutinovoj Sremskoj kraljevini.

Okolina je poznati voćarski kraj. Arilje je najpoznatije po izvozu malina.

## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Zlatiborskom okrugu
*
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
Babušnica

**Babušnica** je naselje i općina u Srbiji. Nalazi se u centralnoj Srbiji i spada u Pirotski okrug.

Sjedište općine je Babušnica, a čini je još 52 sela: Aleksandrovac, Berduj, Berin Izvor, Bratisevac, Brestov Dol, Bogdanovac, Vava, Valnis, Vuci Del, Veliko Bonjince, Vojnici, Vrelo, Gornje Krnjino, Gornji Striževac, Gorčince, Grnčar, Donje Krnjino, Donji Striževac, Dol, Draginac, Dučevac, Zavidince, Zvonce, Izvor, Jasenov Del, Kaluđerevo, Kambelevac, Kijevac, Leskovica, Linovo, Ljuberađa, Malo Bonjince, Masurovac, Mezgraja, Modra Stena, Nasuskovica, Ostatovica, Preseka, Provaljenik, Radinjince, Radoševac, Radosin, Rakita, Rakov Dol, Raljin, Resnik, Stol, Strelac, Studena, Suracevo, Crvena Jabuka, Strbovac.

## Geografija 
Babušnica se nalazi na magistralnom putu M-9 od Leskovca ka Pirotu koji povezuje autoput E-75 (prema jugu Evrope) i autoput E-80 (prema istoku Evrope). Udaljena je 65&nbsp;km jugoistočno od Niša, 25&nbsp;km jugozapadno od Pirota i 55&nbsp;km sjeveroistočno od Leskovca.

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Pirotskom okrugu
*