open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Galina Višnjevska

**Galina Pavlovna Višnjevska** (, djevojačko **Ivanova**, rus. Иванова; 25. oktobra 1926 – 11. decembra 2012) bila je ruska sopran operska pjevačica i recitator, koja je 1966. proglašena za narodnog umjetnika SSSR-a. Bila je supruga violončeliste Mstislava Rostropoviča i majka njihove dvije kćeri, Olge i Elene Rostropovič.

Višnjevskaja je rođena u Lenjingradu (danas Sankt Peterburg). Na profesionalnoj sceni debitovala je 1944. pjevajući operetu. Nakon godinu dana studiranja kod Vere Nikolajevne Garine, pobijedila je na takmičenju Boljšoj teatra u Moskvi (sa Rahmanjinovom pjesmom "O, ne tuguj" i Verdijevom arijom "O patria mia" iz *Aide*) 1952. Sljedeće godine postala je članica Boljšoj teatra.

Dana 24. marta 1957. debitovala je u Finskoj nacionalnoj operi kao Tatjana u Jevgeniju Onjeginu. U Sarajevu je prvi put nastupila 9. maja 1960, u Narodnom pozorištu,u predstavi *Aida*. Godine 1961. debitirala je u Metropoliten operi u predstavi Aida; sljedeće godine je debitovala u Kraljevskoj operi sa istom ulogom. koji je također bio njen menadžer. Ovaj drugi brak rodio je sina koji je umro u dobi od 2 mjeseca i trajao je 10 godina prije nego što se razveo. Kćerke su je nadživjele.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1926.
Kategorija:Umrli 2012.
Kategorija:Biografije, Sankt Peterburg
Kategorija:Nosioci Ordena Lenjina
Kategorija:Narodni umjetnici Sovjetskog Saveza
Kategorija:Sovjetske operne pjevačice
Jalijska džamija

**Jalijska džamija** je jedna od džamija u Zenici, Bosna i Hercegovina. Sastoji se od prizemlja, mahfila i sofe, ukupne površine 83&nbsp;m2. Izgrađena je 1600. godine, uz pomoć džematlija, područja Jalija.

## Lokacija 
Džamija se nalazi u gradskom naselju Jalija, uz Bulevar Ezhera Eze Arnautovića.

## Historija 
Džamija je sagrađena od kamena sa 80cm zidovima debelim, godine 1600. Izgradnju su finansirale džematlije sa Jalije. Odbor Islamske zajednice u Zenici, 1966. godine, pristupio je temeljitom renoviranju džamije, jer je u prethodnom političkom sistemu, u potpunosti devastirana i napuštena. Uz džamiju se nalazi ograđen mezarluk sa željeznom ogradom, uz odobrenje Odbora IZ Zenica, vanjska abdesthana i prostor za mektebsku nastavu. Ponovo je rekonstruisana cijela 1999, osim zidova, a zadnja rekonstrukcija je bila 2014. godine kada je izgrađena abdesthana. Odmah iznad ulaznih vrata u kamen urezana je "Bismilla", a sa desne i lijeve strane Allahovo ime.

## Također pogledajte 
* Osman-čelebijina džamija
* Čaršijska džamija 

## Reference 
Kategorija:Džamije u Zenici
Kategorija:Džamije u Bosni i Hercegovini
Ohridski sporazum

* Ohridski sporazum (2001), kojim su okončani sukobi u Makedoniji te godine
* Ohridski sporazum (2023), između Srbije i Kosova
Džamija Safija

**Džamija Safija** je džamija u Zenici, Bosna i Hercegovina. Izgrađena je 2016, a svečano otvorena na "Dan džamija", 7. maja 2017.

## Lokacija 
Nalazi se u gradskom naselju Brist, uz Ulicu ZAVNOBiH-a.

## Historija 
lijevo|mini|200x200piksel|Vanjska abdesthana i ulaz za džamiju
Kamen temeljac za džamiju Safija, postavljen je 7. maja 2015. U sklopu džamijskog dvorišta nalazi se mezarje Brist, dvorište džamije sa parkingom i vanjska abdesthana.

## Također pogledajte 
* Jalijska džamija
* Džamija Bosna

## Reference 
Kategorija:Džamije u Zenici
Kategorija:Džamije u Bosni i Hercegovini
Operacija "Jesen '94"

'''Operacija "Jesen '94"''' može se odnositi na:

* Operacija "Jesen '94" (7. korpus)
* Operacija "Jesen '94" (4. korpus)
Askeza

**Askeza** (starogrčki: ἄσκησις (*áskēsis)*, 'obuka') ili **asketizam** je životni stil kojeg karakteriše uzdržavanje od čulnih zadovoljstava, često u svrhu ostvarivanja duhovnih ciljeva. Asketi se mogu povući iz svijeta zbog svojih praksi ili nastaviti biti dio svog društva, ali obično usvajaju štedljiv način života, koji karakteriše odricanje od materijalnih dobara i fizičkih zadovoljstava, a također provode vrijeme u postu dok se koncentrišu na praksu religija ili promišljanje o duhovnim stvarima. Neki pojedinci su pokušali da se uz pomoć asketskog načina života oslobode ovisnosti o stvarima kao što su: alkohol, duhan, droge, zabava, seks, hrana, itd.

Askeza je historijski promatrana u mnogim religijskim i filozofskim tradicijama kao što su: budizam, džainizam, hinduizam, islam, kršćanstvo, judaizam, stoicizam, epikurejizam i pitagorejstvo, a savremene prakse se nastavljaju među nekim religijskim sljedbenicima.

## Reference 
Kategorija:Asketizam
Kategorija:Religijska terminologija
Kategorija:Jednostavnost življenja
Dešćevec

**Dešćevec** je bivše naseljeno mjesto u sastavu grada Zagreba, Republika Hrvatska.

## Opis
Dešćevec je zagrebačko sjeveroistočno podsljemensko susjedstvo, smješteno na jugoistočnim obroncima Medvednice, u okviru gradske četvrti **Podsljeme**. Sa gradom je povezano autobuskim linijama "ZET"-a 205 i 233.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu užeg područja grada Zagreba. Kao samostalno naselje iskazuje se do 1948., a zatim je 1952. ukinuto i priključeno naselju Zagreb. U popisnom periodu od 1953. do 1971. iskazivano je u naseljenom mjestu Zagreb po dijelovima naselja: *Jordanići*, *Lideji Hađići*, *Meducin*, *Pilatuščak*, *Puljatnov Breg* i *Simbuk*.

## Stanovništvo
**Napomena**: *Samostalno naselje do 1948., a u 1952. ukinuto i priključeno naselju Zagreb. U popisnom periodu od 1953. do 1971. iskazivano je po dijelovima naselja: **Jordanići**, **Lideji Hađići**, **Meducin**, **Pilatuščak**, **Puljatnov Breg** i **Simbuk**. Do 1900. iskazivano pod imenom **Dešćevec**, a od 1910. do kraja postojanja kako samog naselja tako i dijelova naselja (posljednja zabilješka 1971.) iskazivano je pod imenom **Deščevec**. Nema službenog podatka kada je iza toga izvršena ponovna slovna promjena imena naselja u **Dešćevec**. Podaci su sadržani u naselju Zagreb. Vidi napomenu pod Zagreb.*

**Tabela**: *Stanovništvo po popisima, prema dijelovima naselja*

**Napomena**: *Svi navedeni dijelovi naselja iskazuju se od 1953.*

### Austro-Ugarska
#### Teritorijalna organizacija i pripadnost naselja
**Napomena**: *Do 1900. iskazivano pod imenom **Dešćevec**, a od 1910. do kraja postojanja kako samog naselja tako i dijelova naselja (posljednja zabilješka 1971.) iskazivano je pod imenom **Deščevec**. Nema službenog podatka kada je iza toga izvršena ponovna slovna promjena imena naselja u **Dešćevec**.*

#### Jezička i vjerska struktura stanovništva
**Tabela**: *Stanovništvo po popisima, prema maternjem jeziku*

**Tabela**: *Stanovništvo po popisima, prema vjeroispovijesti*

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Gradu Zagrebu
*
Džamija Blatuša

**Džamija Blatuša** je džamija u sjeverozapadnom dijelu Zenice, u naselju Blatuša.

## Lokacija 
Džamija se nalazi u Ulici Zije Dizdarevića, u gradskom naselju Blatuša.

## Historija 
Tokom ratnih godina, 1993. je formiran džemat u Blatuši od strane mještana tog područja. Izgradnja džamije je započela 1998, a radovi u okviru harema džamije koje finansiraju lokalni mještani još uvijek traju. Dimenzije džamije su 16x19&nbsp;m2, a ukupna površina je 770&nbsp;m2.

## Galerija 

Datoteka:Зеница 20191119 175713.jpg|Unutrašnjost džamije
Datoteka:Зеница 20190504 164342.jpg|Mihrab 

## Također pogledajte 
* Jalijska džamija
* Osman-čelebijina džamija

## Reference 
Kategorija:Džamije u Zenici
Kategorija:Džamije u Bosni i Hercegovini
Zaštićene zone Ujedinjenih nacija

**Zaštićene zone Ujedinjenih nacija** ili, preciznije prevedeno, **Sigurne zone Ujedinjenih nacija** (), bile su humanitarni koridori uspostavljeni 1993. na teritoriji Republike Bosne i Hercegovine tokom rata u BiH rezultatom nekoliko rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda.

Dana 16. aprila 1993. godine, Rezolucijom 819 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, enklava Srebrenica je proglašena "zaštićenom zonom". Dana 6. maja 1993. godine, Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 824 status je dodatno proširen na Sarajevo, Žepu, Goražde, Tuzlu i Bihać. Ovi gradovi i teritorije stavljeni su pod zaštitu mirovnih jedinica UNPROFOR-a.

Uspostavljanje sigurnih zona UN danas se smatra jednom od najkontroverznijih odluka Ujedinjenih nacija. Rezolucije su bile nejasne u vezi s procedurom po kojoj bi se ta sigurna područja trebala zaštititi u ratnoj zoni kakva je Bosna i Hercegovina. Rezolucija je stvorila tešku diplomatsku situaciju jer države članice koje su za nju glasale nisu bile voljne preuzeti potrebne korake kako bi osigurale sigurnost zaštićenih zona, iz političkih razloga.

U zaštićenim zonama UN-a 1995.  situacija se pogoršavala, što je dovelo do diplomatske krize koja je kulminirala genocidom u Srebrenici; jedan od najtežih zločina u Evropi od Drugog svjetskog rata. Rezolucijama Vijeća sigurnosti 819 i 836 Srebrenica je određena kao "zaštićena zona" koju treba zaštititi "svim potrebnim sredstvima, uključujući upotrebu sile". Kontinuirani napadi na zaštićene zone UN-a, kao i nastavak opsade Sarajeva, također su u konačnici rezultirali intervencijom NATO-a u Bosni i Hercegovini pod nazivom Operacija "Namjerna sila".

Do kraja rata svaka od zaštićenih zona bila je napadnuta od strane Vojske Republike Srpske, a Srebrenica i Žepa su potpuno zauzete.

## Također pogledajte 
* Sigurna zona (Sirija)
* Demilitarizovana zona

## Reference 
Kategorija:Rat u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Ujedinjene nacije
Svjetski dan slobode štampe

Generalna skupština Ujedinjenih nacija proglasila je 3. maj **Svjetskim danom slobode medija** ili samo **Svjetskim danom štampe**, što se obilježava kako bi se podigla svijest o važnosti slobode štampe i podsjetile vlade na njihovu dužnost da poštuju i podržavaju pravo slobodi izražavanja sadržanoj u članu 19. Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. i obilježavanju godišnjice Windhoek deklaracije, izjave o principima slobodne štampe koju su sastavili novinari afričkih novina u Windhoeku 1991. godine.

[lijevo|mini|300x300piksel|**[Indeks slobode štampe|Indeks slobode medija 2023.**

]]

2018. otkazana je konferencija pod pokroviteljstvom Alijanse civilizacija Ujedinjenih naroda. U 2018. nekoliko novinskih organizacija uključilo se u reklamnu kampanju. Zapamćeni su ubijeni novinari u Kabulu. 
mini| Direktor GIS-a, Clement Wulf-Soulage 2017

## Reference 
### Bilješke 
### Izvori 
Kategorija:Članci s videoklipovima
Kategorija:Praznici Ujedinjenih nacija
Kategorija:UNESCO
Kategorija:Praznici u maju
Kategorija:Novinarstvo
Tajlandski solarni kalendar

desno|mini| Panel iz tipičnog kalendara, koji prikazuje mjesec august 2004. (BE 2547). Navedeni su i lunarni datumi.
**Tajlandski solarni kalendar** ( Thai  , RTGS : patithin suriyakhati thai, "solarni kalendar") usvojio je kralj Chulalongkorn (Rama V) 1888. godine  kao sijamsku verziju gregorijanskog kalendara, zamjenjujući tajlandski lunarni kalendar kao legalni kalendar na Tajlandu (iako se potonji još uvijek koristi, posebno za tradicionalne i vjerske događaje). Godine se sada broje u budističkoj eri (BE):   RTGS : Phutthasakkarat (doslovno ' era Šaka Bude ') koji je 543 godine ispred gregorijanskog kalendara.

Sijamci su uglavnom koristili dva kalendara, *sveti* i *popularni* ( u klasičnom smislu). Vulgarno ili minorno doba (, *chula sakarat* ) smatralo se da je ustanovljeno kada je obožavanje Gautame prvi put uvedeno, i odgovara tradicionalnom burmanskom kalendaru (skraćeno ME ili BE, ovo drugo ne treba brkati sa skraćenicom za budističku Eru, koja je sveta era.)

## Reference 
Kategorija:Tajlandska kultura
Kategorija:Posebni kalendari
Kategorija:Solarni kalendari
Maksim Čudov

**Maksim Čudov**, () rođen 12. novembra 1982. u Mihajlovki, Baškirska Autonomna Sovjetska Socijalistička Republika (danas Baškortostan), je nekadašnji ruski biatlonac i trostruki svjetski prvak.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Maksim Čudov je nastupio na dvijema Olimpijskim igrama i to na: Zimskim olimpijskim igrama 2006. i Zimskim olimpijskim igrama 2006. i osvojio je jednu bronzanu medalju na ZOI 2010. u štafetnoj utrci, kada je s Ivanom Čerezovim, Antonom Šipuljinom i Jevgenijem Ustjugovim 38.8&nbsp;s bio sporiji od pobjedničke norveške štafete u sastavu: Halvard Hanevold, Tarjei Bø, Emil Hegle Svendsen i Ole Einar Bjørndalen. Bronzana medalja je zbog dopinga naknadno oduzeta.U pojedinačnim utrkama najbolji su mu rezulteti dva deveta mjesta na ZOI 2006., prvo u utrci na 10&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 1:08.9&nbsp;min bio sporiji iza pobjednika Nijemca Svena Fischera, koji je utrku završio takođe bez promašaja, te četiri dana kasnije u utrci potjere kada je sa četiri promašaja i zaostatkom od 1:21.2&nbsp;min bio sporiji iza pobjednika Francuza Vincenta Defrasna.

### Svjetska prvenstva 
Čudov je nastupio na sedam Svjetska prvenstva od SP 2005. do SP 2011, i osvojio je tri zlatne, tri srebrne i jednu bronzanu medalju. Zlatne medalje je na SP 2007. u štafeti s Ivanom Čeresovim, Nikolajom Kruglovim i Dimitrijem Jarošenkom, drugu na SP 2008. u  utrci sprinta na 10&nbsp;km, treću na istom prvenstvu u štafeti s Ivanom Čeresovim, Nikolajom Kruglovim i Dimitrijem Jarošenkom. Sve srebrne medalje osvojio je u utrkama potjere: na SP 2007, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 1:09.8&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Ole Einara Bjørndalena; na SP 2008, kada je s četiri promašaja i zaostatkom od 10.1&nbsp;s bio sporiji ponovo od pobjednika Ole Einara Bjørndalena; te na SP 2009, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 41.7&nbsp;s bio sporiji ponovo od pobjednika Ole Einara Bjørndalena.

### Svjetski kup 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1982.
Kategorija:Biografije, Mihajlovka (Ufa)
Kategorija:Ruski biatlonci
Kategorija:Ruski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2010.
Kategorija:Svjetski prvaci u biatlonu
Kategorija:Zaslužni majstori sporta Rusije
Mojoj dragoj BiH

**"Mojoj dragoj BiH"** patriotska je pjesma nastala početkom rata u Bosni i Hercegovini. Muziku je komponovao nekadašnji gitarist i pjevač zagrebačke rok-grupe Drugi način Ismet Kurtović, a tekst je napisao njegov brat Fikret.

U njenom snimanju učestvovali su svi koji su bili na neki način vezani uz Bosnu i Hercegovinu i tada su živjeli u Zagrebu. Osim muzičara, u snimanju videospota kao statisti su učestvovale bosanskohercegovačke izbjeglice koje su se u to vrijeme zadesile u Zagrebu.

## Opis 
Počinje lirskim uvodom na akustičnoj gitari Ismeta Kurtovića uz diskretno dopunjavanje na električnoj gitari Seada Lipovače Zeleta, za kojim slijedi lagahni solo na sintisajzeru i višeglasno pjevanje: Kurtovića, Amira Kazića Lea i Senada Galijaševića (poznatijeg pod estradnim imenima Senad od Bosne i Senna M), čiju glasniju verziju najavljuje Lipovača na gitari. Prvi stih otpjevao je Kurtović, a drugi Željko Bebek, kojima se u refrenu pridružuju i ostali pjevači zajedno s horom Arabeske i franjevačkim zborom. Bas-gitaru svirao je Zlatan Ćehić Ćeha, koji je također bio prateći pjevač. Nakon refrena slijedi Lipovačin solo na električnoj gitari. Treću strofu otpjevali su Toni Janković, Deja Mušić i Kazić, četvrtu Galijašević, Janković, za kojim ponovo slijedi gitarski solo, a potom završni refren. Pjesma se završava uz zvuke crkvenih zvona i dijela islamske molitve.

Kompozitor pjesme Ismet Kurtović izjavio je: 

Ova antologijska pjesma spontano je snimljena u vrijeme veoma važnih događaja za Bosnu i Hercegovinu, a otad je emitirana na radiju i televiziji te obrađivana bezbroj puta. Za mnoge je i danas neslužbena himna Bosne i Hercegovine. Na ovu temu Ismet Kurtović izjavio je: 

## Tekst 
:Da te volim duša zna,
:Draga moja BiH.
:Ispod behar-gradova
:Huče Bosna i Neretva.

:Una Drinu doziva
:Preko vječnih planina.
:Tu su naša ognjišta
:Stoput krvlju plaćena.

:Bosno i Hercegovino,
:Naša domovino!

:Digni se iz pepela
:Kao stoput do sada,
:Sad s mirisom ljiljana,
:Ljubavi moja!

:Ispod Save do mora
:Puno boli, puno sna.
:Svakoj majci srce zna:
:Sevdah se od tuge tka.

:Zemljo mojih djedova,
:Dok je tvojih sinova,
:Ti ćeš biti prkosna,
:Slobodna i ponosna,
:Zemljo naših djedova!

## Reference 
Kategorija:Singlovi iz 1992.
Kategorija:Rat u Bosni i Hercegovini
Mandela Day (pjesma)

mini|Pjesma posvećena Nelsonu Mandeli

"Mandela Day" je pjesma rok grupe Simple Minds. Uvrštena je na singl "**Ballad of the Streets**" EP koji je u februaru 1989. dostigao prvo mjesto na britanskim top listama i u njihov album *Street Fighting Years*. Singl ističe pjesme "Mandela Day", "Belfast Child", originalno njegova A-strana u punoj verziji, i "Biko".

„Mandela Day“ je napisana za 70. rođendan Nelsona Mandele (također poznat kao Dan Mandele), koncert održan na stadionu Wembley u Londonu 11. juna 1988. godine, kao izraz solidarnosti sa tada zatvorenim Nelsonom Mandelom, i svirana je uživo tog dana (pored obrade pjesme "Sun City" s Little Stevenom i obrada pjesme *"Biko"* Petera Gabriela na kojoj je sam Gabriel preuzeo glavne vokale).

Zvanični spot za pjesmu režirao je Andy Morahan.

## Reference 
Kategorija:Singlovi iz 1989.
Operacija "Munja '93"

'''Operacija "Munja '93"''' bila je vojna operacija koju je 11. januara 1993. izvela 505. bužimska brigada iz 5. korpusa Armije Republike Bosne i Hercegovine kojom su zauzeli područje Banjana.

## Pozadina 
Planirana je u strogoj tajnosti u oktobru 1992. Angažovano je 360 boraca 505. bužimske brigade koji su podijeljeni u šest grupa. Također je angažovan isti broj nenaoružanih boraca, iza prvih borbenih grupa, a njihov zadatak bio je evakuisati ranjene i poginule u borbi i da oružje poginulih i ranjenih, i eventualno zarobljenih, predaju nenaoružanim borcima. Na suprotnoj strani bio je bataljon 1. novigradske pješadijske brigade Vojske Republike Srpske (VRS), koji je, za razliku od snaga ARBiH-a, bio dobro naoružan. Za dva sata borbi, snage ARBiH-a odlučno su porazile 1. krajiški korpus VRS-a. Operacija je završena do deset sati, kada su borci preuzeli kontrolu nad većinom planiranih položaja, osim škole Banjani, koja je dva dana kasnije zauzeta. U narednim danima, kontranapad VRS-a izvršio je napad elitnih trupa, ali je odbijen i nije uspio da se vrati.

## Epilog 
U operaciji je 505. bužimska brigada zauzela 40&nbsp;km2 teritorija. i nekoliko stotina ranjenih. Ovom operacijom 505. bužimska brigada nanijela je značajne gubitke VRS-u uprkos znatno velikom naoružanju.

## Reference 
Kategorija:Bitke u ratu u Bosni i Hercegovini
Lyman Spitzer

**Lyman Spitzer Jr.** (26. juna 1914&nbsp;– 31. marta 1997.)  je bio američki teorijski fizičar, astronom i planinar. Kao naučnik, bavio se istraživanjem formiranja zvijezda, fizike plazme, a 1946. godine osmislio je ideju o teleskopima koji rade u svemiru. Spitzer je izumio stelarator plazma uređaj i imenjak je NASA -inog svemirskog teleskopa Spitzer. Kao planinar, napravio je prvi uspon na planinu Thor, sa Donaldom C. Mortonom.

Spitzer je rođen u prezbiterijanskoj porodici u Toledu, Ohajo, kao sin Lymana Spitzer starijeg i Blanche Carey (rođene Brumback). Preko bake po ocu bio je u srodstvu sa pronalazačem Eli Whitneyem. Spitzer je završio srednju školu Scott. Zatim je pohađao Phillips akademiju od 1929. do 1931. i otišao na Yale College, gdje je diplomirao Phi Beta Kappa 1935. i bio član Skull and Bones. Tokom godinu dana studija na Univerzitetu Cambridge, bio je pod utjecajem Arthura Eddingtona i mladog Subrahmanyan Chandrasekhara . Vrativši se u SAD, Spitzer je doktorirao. doktorirao fiziku na Univerzitetu Princeton 1938. godine nakon završetka doktorske disertacije pod nazivom "Spektri kasnih superdžinovskih zvijezda", pod vodstvom Henryja Norrisa Russela.

Spitzer je bio osnivač projekta Matterhorn, pionirskog programa Univerziteta Princeton u kontrolisanim termonuklearnim istraživanjima, preimenovanog 1961. u Princeton Plasma Physics Laboratory. Bio je rani zagovornik svemirske optičke astronomije općenito, a posebno projekta koji je postao svemirski teleskop Hubble.

Spitzer je iznenada preminuo 31. marta 1997. godine, nakon što je završio redovni radni dan na Univerzitetu Princeton. Sahranjen je na groblju Princeton, a nadživjela ga je supruga Doreen Canaday Spitzer, četvero djece i desetoro unučadi. Među Spitzerovo četvero djece je neurobiolog Nicholas C. Spitzer, koji je trenutno profesor i potpredsjednik neurobiologije na UC San Diego.

## Reference 
Kategorija:Inozemni članovi Kraljevskog društva
Kategorija:Američki astronomi
Kategorija:Umrli 1997.
Kategorija:Rođeni 1914.
The Best Of (Divlje jagode)

***The Best Of*** četvrti je kompilacijski album sarajevske hard-rok grupe Divlje jagode. Objavila ga je na CD i kaseti izdavačka kuća Odeon 1997. Album sadrži 12 pjesama, koje predstavljaju pregled najznačajnijih radova počevši od bržih rok pjesama pa sve do laganih balada snimljenih tokom do tada njihove 20 godina duge muzičke karijere. Ujedno, ove pjesme su redovni dio koncertnog repertoara Divljih jagoda. Muziku i aranžmane za većinu pjesama napisao je gitarist i vođa ovog hard-rok sastava Sead Lipovača "Zele". Kompilacijski album "The Best Of" objavljen je iste godine kao i njihov studijski album "Sto vijekova".

## Spisak pjesama 
## Reference 
Kategorija:Albumi Divljih jagoda
Kategorija:Albumi iz 1997.
Operacija "Oganj '92"

'''Operacija "Oganj '92"''' bila je vojna akcija koju je 7. oktobra 1992. izvela 505. bužimska brigada Armije Republike Bosne i Hercegovine (ARBiH), tada zvana 105. bužimsko-krajiška brigada. Cilj operacije bio je potiskivanje 1. novigradske pješadijske brigade Vojske Republike Srpske (VRS) koja je stajala na periferiji Bužima i zauzimanje kote Ćorkovača.

## Operacija 
U ovoj operaciji 505. bužimska brigada zauzela je Ćorkovaču, preuzimajući kontrolu nad dijelom granice Republike Bosne i Hercegovine (RBiH). Akciju su izveli ČSN HAMZA i četa drugog bataljona 105. bužimske brigade sa odredom APAČE iz sastava 111. bosanskokrupske brigade. Ova bitka bila je strateški uspjeh mladog generala Izeta Nanića i prva ofanzivna akcija 505. bužimske brigade.

## Epilog 
Zauzeto je približno 20km2 teritorije na području Ćorkovače, zarobljena značajna količina naoružanja i municije, a ubijeno nekoliko desetina vojnika VRS-a. Ovim osvajanjem stekli su se znatno povoljniji uslovi za planiranje šire akcije zauzimanja teritorije RBiH u pravcu sjevera i istoka. Frontalni napad više nije bio jedina opcija. Zauzeta je granica RBiH od Ćulumka do Ćorkovače u dužini od 10km, koja više nije izgubljena do kraja rata.

## Reference 
Kategorija:Bitke u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Historija Bosanske krajine
Bosno moja, divna, mila

**Bosno moja, divna, mila** tradicionalna je bosanskohercegovačka sevdalinka. Ovu antologijsku pjesmu otpjevali su mnogi vodeći izvođači ove vrste muzike u Bosni i Hercegovini: Himzo Polovina, Zehra Deović, Safet Isović, Hanka Paldum i drugi. I ljubitelji sevdalinke izvan Bosne i Hercegovine okušali su se u pjevanju ove kvalitetne pjesme, a najbolji primjer je zajednička pjevačka izvedba Nade Mamule uz instrumentalnu pratnju orkestra Radojke Živković. U tekstu "Bosno moja, divna, mila" govori se o prirodnim ljepotama Bosne i Hercegovine, njenim planinama, rijekama, gorama, izvorima vode, ljepoti življenja u "šeheru sevdaha", Sarajevu i lijepim djevojkama u Banjoj Luci. Komponirana je u ritmu narodnog kola, a poseban naglasak je na pjevanju, što je jedna od najprepoznatljivijih osobina sevdalinke. Istovremeno, pjevač i instrumentalisti imaju priliku da pokažu svoje izvođačke kvalitete. "Bosno moja, divna, mila" jedna je od mnogobrojnih sevdalinki koja se može svrstati u prepoznatljivo kulturno blago Bosne i Hercegovine.

## Reference 
Kategorija:Sevdalinka
Arnaudija džamija

**Arnaudija džamija** može se odnositi na:

* Arnaudija džamija (Banja Luka), džamija u Banjoj Luci
* Arnaudija džamija (Rogatica), džamija u Rogatici
Zinka Zorko

**Zinka Zorko** (24. februar 1936 – 22. mart 2019) bila je slovenska lingvistkinja i akademkinja. Njeno istraživanje fokusiralo se na fonetske, teološke, sintaktičke i vokabularne pojave koruških, štajerskih i panonskih dijalekatskih grupa. Godine 2003. izabrana je za redovnog člana Slovenske akademije nauka i umjetnosti, a deceniju kasnije dobila je Zoisovu nagradu za životno djelo.

## Biografija 
Terezija ("Zinka") Lep rođena je u Spodnjoj Kapli 24. februara 1936. Diplomirala je na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Ljubljani 1961. slovenski i ruski jezik te slovensku i rusku književnost. Tamo je doktorirala 1986. s disertacijom *Koroški govori dravskega obmejnega hribovja od Ojstrice do Duha na Ostrem vrhu*.

U početku je predavala u srednjim školama na Ravnama na Koroškem. Od 1961. radila je na Pedagoškom fakultetu Univerziteta u Mariboru, a nakon 1996. kao redovni profesor historije i dijalektologije slovenskog jezika. Od 1986. do 1996. predavala je i na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Ljubljani. Univerzitet u Mariboru joj je po odlasku u penziju dodijelio zvanje počasnog profesora.

Proučavala je dijalekte i njihovu društvenu ulogu, posebno iz Koruške i istočne Slovenije. U Koruškoj je posebnu pažnju posvetila dijalektu u djelima Prežihova Voranca, posebno u njegovim *Jamnico*, *Samorastnike* i *Solzice*. Bavila se višejezičnim preplitanjem prije svega s njemačkim i mađarskim, a analizirala je istočnoslovenske dijalekte u poređenju sa standardnim slovenskim. Bila je autor nekoliko udžbenika i mentor nastavnicima u susjednim zemljama. Godine 1996. i 1999. organizirala je dva međunarodna dijalektološka simpozijuma. Slovenska akademija nauka i umjetnosti je 2003. izabrala je za vanrednog, a 2009. za redovnog člana.

Godine 2013. dobila je Zoisovu nagradu za životno djelo za istraživanje fonologije, morfologije, sintakse i vokabulara koruškog, štajerskog i panonskog dijalekta.

Umrla je u Selnici ob Dravi 22. marta 2019.

## External links
* 

## Također pogledajte 
* Spisak akademika SAZU

## Reference 
Kategorija:Biografije, Spodnja Kapla
Kategorija:Slovenski lingvisti
Kategorija:Rođeni 1936.
Kategorija:Umrli 2019.
Kategorija:Članovi SAZU
Nadzvučna brzina

[mini|336x336piksel| [F/A-18F Super Hornet američke mornarice u transsoničnom letu]]
[desno|mini|275x275piksel| [McDonnell Douglas F/A-18 Hornet|F/A-18 američke mornarice približava se zvučnoj barijeri. Bijeli oblak nastaje kao rezultat nadzvučnih ekspanzijskih ventilatora koji spuštaju temperaturu zraka ispod tačke rosišta.]]
**Nadzvučna brzina** je brzina objekta koja premašuje brzinu zvuka (Mach&nbsp;1). Za objekte koji putuju po suhom zraku temperature od 20&nbsp;°C na nivou mora, ova brzina je približno 343,2 metra u sekundi (1236&nbsp;km/h). Brzine veće od pet puta veće brzine zvuka (Mach&nbsp;5) se često nazivaju hipersonični. Letovi tokom kojih samo neki dijelovi zraka koji okružuju objekt, kao što su krajevi lopatica rotora, postižu nadzvučne brzine nazivaju se transzvučnim. To se obično događa negdje između Mach&nbsp;0,8 i Mach&nbsp;1,2.

Zvukovi su putujuće vibracije u obliku talasa pritiska u elastičnom mediju. Objekti se kreću nadzvučnom brzinom kada se objekti kreću brže od brzine kojom se zvuk širi kroz medij. U plinovima, zvuk putuje uzdužno različitim brzinama, uglavnom ovisno o molekularnoj masi i temperaturi plina, a pritisak ima mali utjecaj. Budući da temperatura i sastav zraka značajno variraju s visinom, brzina zvuka i Mahovi brojevi za objekt koji se stalno kreće mogu se promijeniti. U vodi na sobnoj temperaturi nadzvučnom brzinom se može smatrati svaka brzina veća od 1.440&nbsp;m/s. U čvrstim tijelima zvučni valovi mogu biti polarizirani uzdužno ili poprečno i imati još veće brzine.

Supersonični lom je kretanje pukotine brže od brzine zvuka u krtom materijalu. 
[desno|mini| [British Airways Concorde u ranoj BA livreji na aerodromu London-Heathrow, ranih 1980-ih]]

## Reference 
Kategorija:Zvuk
Kategorija:Aeronautičko inženjerstvo
Kategorija:Aerodinamika
Projektil (oružje)

**Projektil** ili **raketno oružje** je vrsta dalekometnog oružja na raketni pogon sposobno za let na sopstveni pogon uz pomoć pogonskog goriva, mlaznog motora ili raketnog motora.

Historijski gledano, "projektil' se odnosio na svaki projektil koji je bačen, ispaljen ili izbačen prema meti; ova upotreba je i danas prepoznata sa bilo kojim nevođenim mlaznim ili raketnim oružjem koje se općenito opisuje kao raketna artiljerija. Zračne eksplozivne naprave bez pogona nazivaju se granatama ako ih ispaljuje artiljerija i bombama ako ih ispali iz aviona.

Rakete se također općenito navode prema specifičnim ciljevima koje se nazivaju vođene rakete ili vođene rakete. Raketni sistemi obično imaju pet sistemskih komponenti: ciljanje, sistem za navođenje, sistem leta, motor i bojevu glavu. Rakete su prvenstveno klasifikovane u različite tipove na osnovu izvora ispaljivanja i cilja kao što su rakete zemlja-zemlja, vazduh-zemlja, zemlja-vazduh i vazduh-vazduh.
mini|200x200piksel| V-1 leteća bomba, među prvim vođenim projektilima
mini|200x200piksel| Poluaktivni sistem za navođenje projektila

## Reference 
Kategorija:Eksplozivno oružje
Kategorija:Municija
Kategorija:Projektili
Kategorija:Rakete i projektili
Krstareći projektil

[mini| BGM-109 [Tomahawk (raketa)|Tomahawk leti u novembru 2002]]
[mini|300x300piksel| [BrahMos prikazan na IMDS 2007.]]
[mini| [Storm Shadow (Francuska/UK) |lijevo]]
[mini| [Pomorska udarna raketa norveške mornarice|lijevo]]
[mini| Izvozna varijanta rakete [3M-54 Kalibr|Kalibr|lijevo]]
**Krstareća raketa** je bespilotna samohodna vođena letjelica koja održava let kroz aerodinamičko podizanje tokom većeg dijela putanje leta i čija je primarna misija postavljanje ubojnih sredstava ili specijalnog tereta na metu. Krstareće rakete su dizajnirane da dostave veliku bojevu glavu na velike udaljenosti sa visokom preciznošću. Moderne krstareće rakete su sposobne da putuju velikim podzvučnim, nadzvučnim ili hipersoničnim brzinama, samonavigirajuće su i sposobne su letjeti na nebalističkoj putanji na izuzetno malim visinama. 
[mini| [Fieseler Fi 103R Reichenberg|Fieseler Fi-103, njemačka leteća bomba V-1  ]]
Ideja o "zračnom torpedu" prikazana je u britanskom filmu *The Airship Destroyer* iz 1909. godine u kojem se leteća torpeda upravljana bežično koriste za rušenje zračnih brodova koji bombarduju London.

U međuratnom periodu, britanska Royal Aircraft Establishment razvila je Larynx (top dugog dometa sa motorom Lynx), koji je prošao nekoliko letnih testova 1920-ih.

U Sovjetskom Savezu, Sergej Koroljov je bio na čelu projekta krstareće rakete GIRD-06 od 1932. do 1939. godine, koji je koristio dizajn bombe na raketni pogon. 06/III (RP-216) i 06/IV (RP-212) sadržavali su žiroskopske sisteme za navođenje. Vozilo je dizajnirano za povećanje do 28&nbsp;km visine i klizanja na udaljenosti od 280&nbsp;km, ali probni letovi 1934. i 1936. dostigli su samo visinu od 500 metara.

## Reference 
Kategorija:Rakete
Kristina Habuš

**Kristina Habuš** (rođena 1. novembra 1978), jest hrvatska operna pjevačica i glasovna glumica. Klasično pjevanje učila je kod profesorice Dubravke Krušelj Jurković, a diplomirala na Univerzitetu Jurja Dobrila u Puli, u klasi hrvatske operne pjevačice Lidije Horvat Dunjko. Članica je opernog ansambla Zagrebačkog gradskog pozorišta "Komedija" od 2002.

## Biografija 
Rođena je 1. novembra 1978. u Zagrebu. Dvadest godina se bavila džudoom, te je nakon ozljede počela pjevati.

## Predstave 
**Đerdan* – kao Boja (Zagrebačko gradsko pozorište "Komedija"; 2010)
*''Monty Python's Spamalot* – kao članica zbora (Zagrebačko gradsko pozorište "Komedija"; 2013)
**Don Giovanni* – kao Zerlina (HNK Osijek; 2015)
**Talijanski slamnati šešir* – kao gost na svadbi (Zagrebačko gradsko pozorište "Komedija"; 2017)
**Zaljubljeni Shakespeare* – kao Molly (HNK Varaždin, Zagrebačko gradsko pozorište "Komedija"; 2019)
**Jesus Christ Superstar* – kao narod (Zagrebačko gradsko pozorište "Komedija"; 2019)

## Sinhronizacija 
### Disney uloge 
**Soy Luna* – kao Jimena »Jim« Medina (2018)
**Snježno kraljevstvo: Olafova pustolovina* (2017)
**Zootropola* (2016)
**Violetta* – kao Matilda (2016)
**Doktorica Pliško* – kao Janja (2015. – 2018)
**Kim Svemoćna* – sporedne uloge (2015)
**Sofija Prva* – kao princeza Vivian [1. sezona i 3. sezona (epizoda 4)], Sunčica (1. sezona) i Mia (2. sezona) (2013 – 2018)
**Snježno kraljevstvo* – kao kraljica Iduna i ostali likovi (2013)
### Ostale uloge 
**Hotel Transilvanija: Transformanija* (2022)
**Psići u ophodnji: Film* – kao Skye (2021)
**Kuća obitelji Glasnić* – kao Luan Glasnić (2016)
**Super špijunke* – kao Clover (2013)
**Victorious'' – kao Trina Vega
## Reference 
Kategorija:Hrvatske operne pjevačice
Kategorija:Hrvatski džudisti
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Rođeni 1978.
Kategorija:Živi ljudi
Okuka Dunava

**Okuka Dunava** (; ) odnosi se na okuku od približno 90° koju Dunav pravi u Mađarskoj, a nakon koje iz smjera zapad-istok prelazi u smjer sjever-jug.

## Geografija 
Dolazeći iz bečkog bazena, Dunav južno od Bratislave ulazi u Mađarsku u blizini Rajke. Odatle približno 150&nbsp;km čini granicu sa Slovačkom, nastavljajući uglavnom u smjeru zapad-istok do Esztergoma. Nekoliko kilometara nakon Esztergoma prima lijevu pritoku Ipoly (kod Szoba), napušta graničnu liniju i ulazi u mađarsku teritoriju, i dalje tekući prema istoku. U ovom potezu probija se kroz planine tzv. Mađarskog hrpta, ostavljajući prvo planine Gerecse na jugu, a zatim Pilis i Börzsöny na sjeveru. Dolazeći do Zebegényja, prvi put skreće prema jugu, a odmah zatim prema sjeveru, oblikujući slovo "U", sve do Visegráda, a nedugo zatim počinje okuka prema jugu, koja se razvija otprilike 20&nbsp;km, završavajući kod Váca. Odatle Dunav nastavlja put protječući kroz cijelu Veliku mađarsku niziju do Crnog mora kroz Srbiju, Bugarsku i Rumuniju.

Na početku okuke, nekoliko kilometara nakon Visegráda, rijeka se račva tvoreći Sentandrejsko ostrvo. Dva rukavca susreću se nakon otprilike 30&nbsp;km, na vratima Budimpešte.

Današnja okuka u obliku slova U vjerovatno je rezultat erupcije vulkana koji se protezao cijelim područjem prije 15 miliona godina. Kaldera vulkana Keserűs, s pripadajućom lavnom kupolom, formirala je kasnije erodirani centralni dio na sjeveru. Rijeka slijedi južni rub ove kaldere.

Okuka i Sentandrejsko ostrvo dio su nacionalnog parka Dunav–Ipoly.

## Važnost 
Okuka Dunava područje je od velikog prirodoslovnog, historijskog i umjetničkog interesa. Ovdje je između 1. i sredine 5. stoljeća Rimsko Carstvo uspostavilo granicu podižući niz utvrda. U srednjem vijeku ovo područje bilo je u vlasništvu dinastije Arpadovića. Konačno, od 11. do 15. stoljeća tu su se naselili neki vladari, podižući gradove i dvorce koji su preživjeli do danas. Relativna blizina Budimpešte (40&nbsp;km) čini ga gotovo obaveznim odredištem za turiste koji posjećuju glavni grad Mađarske. Ovdje su brojni gradovi i sela koji čuvaju uspomene na srednjovjekovno doba. Najpoznatija mjesta na desnoj obali, od sjevera prema jugu, jesu Esztergom, Dömös, Visegrád, Sentandreja, a na lijevoj Zebegény, Nagymaros i Vác. Biciklistička staza prati lijevu obalu rijeke, idući od Budimpešte kroz Vác do granice sa Slovačkom, a dio je duže biciklističke rute od Budimpešte do Beča.

## Saobraćajna povezanost 
Do tog područja može se doći iz Budimpešte, ne samo automobilom nego i javnim saobraćajem:
* prigradskom željeznicom BHÉV, koja polazi sa stanice na Batthyányjevom trgu i ide do Sentandreje, uz desnu obalu;
* međunarodnom prugom Budimpešta – Bratislava duž lijeve obale;
* autobusom iz Újpesta;
* brodskim prijevozom (isključujući zimski period).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Attractions and History of Danube Bend 

Kategorija:Dunav
Kategorija:Geografija Mađarske
Biblia Hebraica Quinta

**Biblia Hebraica Quinta** (znači *Peta jevrejska Biblija*) je ispravljena verzija tzv. Stuttgartske jevrejske Biblije (Biblia Hebraica Stuttgartensia). Rad još ni završen. Knjige Starog zavjeta izdaje Njemačko biblijsko društvo (Deutsche Bibelgesellschaft) u Stuttgartu.

Tekst Stuttgartske Biblije će ispravljen prema Lenjingradskom kodeksu (Codex leningradensis), koji se je smatrao najstarijom sačuvanom jevrejskom Biblijom, dok Jacqui Safra nije otkrio stariji rukopis, tzv. *Sassonov kodeks.*

Projekat uključuje međunarodni tim teologa, biblista i jevraista iz 14 država (Izrael, Švicarska, Njemačka, Irska, Španija, Italija, Poljska, SAD, Nizozemska, Belgija, Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska, Norveška), koji su katolici, protestanti i jevreji, odnosno znači da je projekat ekumenski.

Projekat će vjerovatno završen do 2032. godine. Do sada je objavljeno 8 svezaka iz Starog zavjeta u  godinama 2004. i 2021..
mini|265x265piksel|Primer stranice iz Biblia Hebraica Quinta (Ponovljeni zakon 1:1–11). Obratite pažnju na novo implementiranu i potpuno poređanu Masorah magna između glavnog teksta i kritičke aparature.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Biblia Hebraica Quinta (BHQ). Band 16: Job (Deutsche Bibelgesellschaft)

Kategorija:Stari zavjet
Kategorija:Verzije i prijevodi Biblije
Treći svjetski rat

[mini| [Nuklearni rat je uobičajen simbol i tema svjetskog rata&nbsp;III scenariji. Pretpostavlja se da će se takav sukob približiti ili dovesti do izumiranja ljudi .]]
**Treći svjetski rat je** naziv za hipotetičke globalne sukobe poslije Prvog i Drugog svjetskog rata. Termin je u upotrebi još od 1941. Neki ga labavo primjenjuju na ograničene ili manje sukobe kao što su Hladni rat ili rat protiv terorizma. Nasuprot tome, drugi pretpostavljaju da bi takav sukob nadmašio prethodne svjetske ratove i po obimu i po destruktivnom uticaju.

Zbog razvoja nuklearnog oružja u Projektu Manhattan, koje je korišteno u atomskom bombardovanju Hirošime i Nagasakija pred kraj Drugog svjetskog rata, te njihovog naknadnog nabavke i raspoređivanja od strane mnogih zemalja nakon toga, potencijalni rizik od nuklearne apokalipse neizbježno masovno uništenje zemaljskih civilizacija i života uobičajena je tema u spekulacijama o trećem svjetskom ratu. Druga primarna briga je da bi biološki rat mogao uzrokovati masovne žrtve. To se može dogoditi namjerno ili nenamjerno, slučajnim oslobađanjem biološkog agensa, neočekivanom mutacijom agensa ili njegovom adaptacijom na druge vrste nakon upotrebe. Apokaliptični događaji velikih razmjera poput ovih, uzrokovani naprednom tehnologijom koja se koristi za uništavanje, mogli bi većinu Zemljine površine učiniti nenastanjivim.

## Vojni planovi 
Vojni stratezi su koristili ratne igre kako bi se pripremili za različite ratne scenarije i odredili najprikladnije strategije. Ratne igre su korištene za Prvi i Drugi svjetski rat.
mini|Primjer testiranja snage nuklearne artiljerije u SAD-u
[mini| Protest u [Amsterdamu protiv trke u nuklearnom naoružanju između SAD/NATO-a i Sovjetskog Saveza, 1981]]
[mini| Velike zalihe [Nuklearno oružje|nuklearnog oružja globalnog dometa (tamno plava), manje zalihe globalnog dometa (srednje plave), manje zalihe regionalnog dometa (svijetlo plava)]]

### Više malih ratova kao "treći rat" 
U više snimljenih intervjua pod pomalo ležernim okolnostima, upoređujući požare svjetskog rataja iDrugi na tekuće ratove nižeg intenziteta u 21. vijeku, papa Franjo je rekao: "Svijet je u ratu jer je izgubio mir", i "možda se može govoriti o trećem ratu, koji se vodio komad po komad".

## Reference 
Kategorija:Rat
Kategorija:Teorija historije
Kategorija:Nuklearno ratovanje
Kategorija:Politička terminologija
Kategorija:Članci s videoklipovima
Kategorija:Stranice s nepregledanim prevodom
Holokaust nad Romima

mini|300x300piksel| Stephanie Holomek, Romkinja žrtva Holokausta.
**Holokaust nad Roma** ili **genocid nad Romima** bio je planirani poduhvat nacističke Njemačke i njenih saveznika i saradnika iz Drugog svjetskog rata da počine etničko čišćenje i na kraju genocid nad evropskim Romima i Sintima za vrijeme Holokausta.

Adolf Hitler je 26. novembra 1935. izdao dopunski dekret Nirnberškim zakonima, kojim se Romski narod klasifikuje kao "neprijatelji rasne države", čime su svrstani u istu kategoriju kao i Jevreji. Sudbina Roma u Evropi bila je uporedna sa sudbinom Jevreja u Holokaustu.

Historičari procjenjuju da su nacistička Njemačka i njihovi saradnici ubili između 250.000 i 500.000 Roma i Sinta — 25% do preko 50% procijenjenih na nešto manje od milion Roma u Evropi u to vrijeme. Kasnije istraživanje koje je citirao Ian Hancock procijenilo je da je broj smrtnih slučajeva oko 1,5&nbsp;miliona od oko 2 miliona evropskih Roma.

Zapadna Njemačka je 1982. formalno priznala da je nacistička Njemačka počinila genocid nad romskim narodom. Poljska je 2011. godine zvanično usvojila drugi august kao dan sjećanja na genocid nad Romima.
[mini| Romkinja sa njemačkim policajcem i nacističkim psihologom [Robert Ritter|Robertom Ritterom]]
[mini| Romski zarobljenici u [Logor za istrebljenje Belzec|logoru za istrebljenje Belzec, 1940]]
[mini| Smeđi trougao. Romski zatvorenici u njemačkim koncentracionim logorima kao što je [Koncentracijski logor Auschwitz|Auschwitz bili su prisiljeni da nose smeđi obrnuti trokut na zatvorskim uniformama kako bi se mogli razlikovati od drugih zatvorenika.]]
[mini| Nemačke trupe okupljaju Rome u [Aspergu, Njemačka, u maju 1940]]
[mini| Slika desetogodišnje [Settela Steinbach|Settele Steinbach, holandske Romkinje u vozu za Aušvic 1944. godine, postala je ikona dece u Holokaustu.]]

## Reference 
**Bilješke**

Kategorija:Romi
Kategorija:Politika u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:CS1: duga vrijednost parametra volume
Dan pobjede u Evropi

**Dan pobjede u Evropi** je dan kojim se slavi formalno prihvatanje bezuslovne predaje njemačkih oružanih snaga od strane saveznika u Drugom svjetskom ratu u utorak, 8. maja 1945.; označio je službeni kraj Drugog svjetskog rata u Evropi na Istočnom frontu, a posljednji poznati hici ispaljeni su 11. maja. Rusija i neke bivše sovjetske zemlje slave 9. maja, pošto je bezuslovna predaja Njemačke stupila na snagu u 23:01 8. maja po srednjeevropskom ljetnom vremenu; ovo je odgovaralo 00:01 9. maja po moskovskom vremenu.
mini|Proslave u Londonu 8. maja 1945
Nekoliko zemalja svake godine obilježava državne praznike na dan, koji se naziva i Dan pobjede nad fašizmom, Dan oslobođenja ili Dan pobjede. U UK se često skraćuje na **Dan VE**, termin koji je postojao još u septembru 1944. u iščekivanju pobjede.
Adolf Hitler, nacistički vođa, izvršio je samoubistvo 30. aprila tokom bitke za Berlin, a predaju Njemačke odobrio je njegov nasljednik, *Reichspräsident* Karl Dönitz. Administracija koju je vodio Dönitz bila je poznata kao Flenzburška vlada. Akt o vojnoj predaji prvi put je potpisan u 02:41 7. maja u sjedištu SHAEF-a u Reimsu, a malo izmijenjeni dokument, koji se smatra definitivnim njemačkim instrumentom predaje, potpisan je 8. maja 1945. u Karlshorstu, Berlin u 22. :43 po lokalnom vremenu.

## Reference 
Kategorija:1945. u Evropi
Kategorija:Praznici u maju
Raketa (oružje)

[mini| [Kaćuša|Raketni bacač Katjuša, jedno od najranijih modernih raketno-artiljerijskih oružja]]
U vojnoj terminologiji, **raketa** je samohodni, nevođeni ili vođeni sistem oružja koji pokreće raketni motor. Iako se prvenstveno koriste kao artiljerijski sistemi srednjeg i dugog dometa, u prošlosti su rakete imale značajnu upotrebu kao oružje vazduh-zemlja, neke se koriste kao oružje vazduh-vazduh, pa čak (u nekoliko slučajeva) i kao zemlja-vazduh uređaji. Primjeri modernih raketnih sistema zemlja-zemlja uključuju sovjetski BM-27 Uragan i američki M270 višestruki raketni sistem.

Vojnim jezikom, raketa se razlikuje od projektila prvenstveno po nedostatku aktivnog sistema navođenja; rane rakete postale su poznate kao "navođene rakete". Neke rakete su razvijene kao nevođeni sistemi i kasnije nadograđene na vođene verzije, poput GMLRS-a, a one općenito zadržavaju termin "raketa" umjesto da postanu "projektili". Rakete ili projektili koji putuju pod vodom, poput VA-111 Shkval, poznati su kao "torpeda", bez obzira na njihov pogonski sistem. 
[mini|300x300piksel| Otisak drvenih blokova [Edo period|iz perioda Edo koji prikazuje samurajske topnike kako ispaljuju  *bo-hiju* iz *hiya-zutsua* (pušaka za vatrene strijele).]]
Upotreba raketa kao nekog oblika artiljerije datira još iz srednjovjekovne Kine gdje su se koristile naprave kao što su vatrene strijele (iako uglavnom kao psihološko oružje), te se postepeno proširila na Evropu i Bliski istok. Rakete su postale značajno oružje tokom 20. stoljeća kada su precizni proizvodni procesi omogućili relativno precizne rakete. [mini| [M270 MLRS]]
[mini| Panzerfaust 3 [Njemačka vojska|njemačke vojske.|lijevo]]
[mini| [AH-64 Apache|AH-64 ispaljuje rakete|lijevo]]

## Reference 
Kategorija:Raketarstvo
Kategorija:Projektili
Kategorija:Raketno oružje
Kategorija:Rakete
Raketni motor

[desno|mini| [RS-68 se testira u NASA-inom svemirskom centru Stennis]]
[desno|mini| [Viking (raketni motor)|Viking 5C raketni motor koji se koristi na Ariane 1 do Ariane 4]]
**Raketni motor** koristi uskladištena raketna goriva kao reakcionu masu za formiranje brzog propulzivnog mlaza fluida, obično visokotemperaturnog gasa. Raketni motori su reakcioni motori, koji proizvode potisak izbacivanjem mase unazad, u skladu sa trećim Newtonovim zakonom. Većina raketnih motora koristi sagorijevanje reaktivnih hemikalija za opskrbu potrebnom energijom, ali postoje i nezapaljivi oblici kao što su hladni plinski potisnici i nuklearne termalne rakete. Vozila na raketni motor se obično koriste za balističke rakete (obično koriste čvrsto gorivo) i rakete. Raketna vozila nose sopstveni oksidator, za razliku od većine motora sa unutrašnjim sagorijevanjem, tako da se raketni motori mogu koristiti u vakuumu za pogon svemirskih letelica i balističkih projektila.

U poređenju sa drugim tipovima mlaznih motora, raketni motori su najlakši i imaju najveći potisak, ali imaju najmanju potrošnju goriva (imaju najmanji specifični impuls). Idealan izduvni gas je vodik, najlakši od svih elemenata, ali hemijske rakete proizvode mješavinu težih vrsta, smanjujući brzinu ispuha.

Raketni motori postaju efikasniji pri velikim brzinama, zbog Oberth efekta.

## Terminologija 
Ovdje se "raketa" koristi kao skraćenica za "raketni motor".

**Termalne rakete** koriste inertno pogonsko gorivo koje se zagrijava električnom energijom (elektrotermalni pogon) ili nuklearni reaktor (nuklearna termalna raketa).

**Hemijske rakete** se pokreću egzotermnom redukcijsko-oksidacijskom hemijskom reakcijom pogonskog goriva.

Raketno gorivo je masa koja se skladišti, obično u nekom obliku rezervoara, ili unutar same komore za sagorijevanje, prije nego što bude izbačena iz raketnog motora u obliku mlaza fluida za stvaranje potiska.

## Reference 
Kategorija:Raketni motori
Kategorija:Aeronautičke tehnologije
Balistička raketa

**Balistička raketa** je vrsta projektila koja koristi kretanje projektila za isporuku bojevih glava na metu. Ovo oružje se pokreće samo tokom relativno kratkih perioda i veći dio leta je bez napajanja. Balističke rakete kratkog dometa obično ostaju unutar Zemljine atmosfere, dok je većina većih projektila egzo-atmosferske. Najveće interkontinentalne balističke rakete su sposobne za pun orbitalni let. Ovo oružje je u posebnoj kategoriji od krstarećih projektila, koji su aerodinamički vođeni u letenju na pogon i na taj način ograničeni na atmosferu.[mini| Replika [V-2]]
mini| Pogled sa strane na Minuteman-III ICBM
Balističke rakete se mogu lansirati sa fiksnih lokacija ili mobilnih lansera, uključujući vozila (npr. lansere za podizanje transportera), aviona, brodova i podmornica. Dio leta sa pogonom može trajati od nekoliko desetinki sekunde do nekoliko minuta i može se sastojati od više faza rakete.
[desno|mini| [Trident II SLBM lansiran sa podmornice sa balističkim projektilima]]
## Hipersonična balistička raketa 
Mnoge balističke rakete postižu hipersonične brzine (tj. 5 Maha i više) kada ponovo uđu u atmosferu iz svemira. Međutim, u uobičajenoj vojnoj terminologiji, termin "hipersonične balističke rakete" općenito se daje samo onima kojima se može manevrirati prije nego što pogode cilj i ne slijede jednostavnu balističku putanju.
[mini|400x400piksel| Primjer depresivne putanje: [sistem frakcionog orbitalnog bombardovanja]]

## Bilješke 
## Reference 
* Needham, Joseph (1986). *Nauka i civilizacija u Kini: Tom 5, Hemija i hemijska tehnologija, Deo 7, Vojna tehnologija; barutani ep* . Taipei: Caves Books.

Kategorija:Kineski izumi
Kategorija:Wernher von Braun