open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Galerija Branka Šotre

**Šarića kuće (Galerija Branka Šotre)** nalazi se u gradskoj čaršiji, u centru Stoca, Bosna i Hercegovina. Iz natpisa uklesanog u ploču iznad ulaznih vrata Šarića kuće (Galerija Branka Šotre) vidljivo je da je sagrađena (1734/1735) godine. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.  Ovu odluku komisija je donijela na sjednici održanoj 6. do 12. maja 2003. godine, u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo i Tina Wik.

Šarići spadaju među najstarije i najznamenitije muslimanske porodice u Hercegovini i Stocu. U prvoj polovini XVIII stoljeća sagradili su vrijedne zadužbine i bili prvi kapetani stolačke kapetanije. Jedan od najznačajnijih pripadnika ove porodice je bio Ismail-kapetan koji je jedno vrijeme bio vojvoda u Ljubinju i kasnije stolački kapetan od 1731. do 1761. godine. On je u Stocu sagradio džamiju, sibjan-mekteb, čatrnju i više dućana. Posebno je značajna kuća Ismail-kapetana Šarića u kojoj je on do smrti živio.

U oktobru 1961. godine Izvršno vijeće Narodne republike Bosne i Hercegovine donijelo je Odluku o Umjetničkoj galeriji u Sarajevu kojom Galerija dobija zaduženje «organizovanja i održavanja stalnih ekspozitura u većim mjestima Bosne i Hercegovine». Prva ekspozitura Galerije osnovana je u Stocu 28. jula 1963. godine, u rodnom gradu Branka Šotre. Galerija je nosila njegovo ime, a smještena je u prostor Šarića kuće. Šotrine grafike (ukupno 92), koje je on krajem pedesetih godina poklonio Umjetničkoj galeriji u Sarajevu, činile su stalnu postavku. Pored Šotrinih grafika, Galerija je posjedovala i jedanaest dijela različitih umjetnika.

Šarića kuća je zapaljena i uništena 26. jula 1993. godine, a sačuvani su samo kameni zidovi do početka krovne konstrukcije, koji propadaju. Nakon toga nisu vršeni nikakvi radovi konsolidacije i zaštite. Izložena djela su izuzeta, od strane «ratnih vlasti». 
## Literatura 
* Amra Hadžimuhamedović - Mogući pristupi obnovi historijskih gradskih područja u Bosni i Hercegovini s posebnim osvrtom na Stolac, Naslijeđe i identitet, Sarajevo, 1997.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Časopis **Most**, Vojislav Vujanović - Traganje za izvornom inspiracijom 
* Umjetnička galerija Bosne i Hercegovine

Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Parlamentarni izbori u Hrvatskoj 2020.

**Parlamentarni izbori u Hrvatskoj 2020.** su održani 4. i 5. jula 2020. Biran je 151 zastupnik, 140 u 10 izbornih jedinica u Hrvatskoj, 3 u dijaspori i 8 među nacionalnim manjinama.

Izbore je, nakon raspuštanja devetog saziva Parlamenta 18. maja 2020, raspisao predsjednik Zoran Milanović za 5. juli 2020.

## Izborni sistem 
Glasači iz 12 izbornih jedinica birali su 151 zastupnika za Sabor. U svakoj od 10 izbornih jedinica u Hrvatskoj birano je po 14 zastupnika prema D'Hondtovom sistemu, u izbornoj jedinici za dijasporu po 3 zastupnika, dok su manjine birale po 8 zastupnika.

## Stranke i koalicije 
Na izborima su učestvovale 192 liste s 2.669 kandidata od kojih su 41% činile žene. Prosječna dob kandidata je 48.

## Rezultati izbora 
## Reference 
Kategorija:2020. u Hrvatskoj
Kategorija:Izbori u Hrvatskoj
Kategorija:Parlamentarni izbori u Hrvatskoj
Ljiljana Ševo

**Ljiljana Ševo**, rođena u Banjoj Luci 1962. godine, je bosanskohercegovačka historičarka umjetnosti.

Postdiplomske studije, na temu Manastir Lomnica, završila je u Beogradu na Filozofskom fakultetu 1995. godine, na katedri za historiju umjetnosti jugoslovenskih naroda srednjeg vijeka. Osim što je pravoslavno nasleđe Bosne i Hercegovine posmatrano u svjetlu politike i historije, u radu se otkriva i velika umjetnička vrijednost ove bogomolja i pred širu čitalačku publiku iznosi zanemarivana arhitektonska i slikarska djela. Na istom fakultetu 2001. godine odbranila je doktorsku disertaciju. Radila je u Zavodu za zaštitu kulturno-historijskih spomenika i prirodnog naslijeđa Republike Srpske u Banjaluci, na više projekata vezanih za restauraciju pokretnog i nepokretnog naslijeđa. Zaposlena je na Akademiji umjetnosti Univerziteta u Banjaluci.

Bila je dugogodišnji član Komisije za Nacionalne spomenike Bosne i Hercegovine 

Objavila je više knjiga i nekoliko desetina naučnih i stručnih tekstova.
## Knjige 
* Srpske ikone XVI-XVIII vijeka iz crkava i manastira sa prostora Bosne i Hercegovine (katalog izložbe)
* Crkva Rođenja svetog Jovana Preteče u Stonom Beogradu
* Jajce u narodnoj predaji
* Srpsko zidno slikarstvo 18. vijeka u vizantijskoj tradiciji
* Kulturna baština Republike Srpske
* Manastir Gomionica
* Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1878. godine
* Manastir Lomnica
* Urbanistički razvoj Banje Luke
* Manastiri i crkve brvnare banjalučke eparhije

## Naučni radovi 
* O graditeljima pravoslavnih crkava u Bosni i Hercegovini u vrijeme austro-ugarske uprave
* Pravoslavna crkva u Travniku i njen ikonostas
* Bogosalići – dubrovački klesari 15. vijeka porijeklom iz Bosne
* Pravoslavni manastiri Sjeverne Bosne - obnove u 19. vijeku
* Zidno slikarstvo u paraklisu Svetih apostola u Hilandaru
* Kameni nadgrobnici srednjovjekovne Bosne i Huma – stećci
* Majstori iz okoline Moshopolja u srpskom živopisu XVIII vijeka
* Neke posebnosti u programu i ikonografiji živopisa u Vraćevšnici
* Osvrt na historijske uslove u kojima je nastajala srpska umjetnost u 18. vijeku u oblastima pod osmanskom upravom
* Jedna neubičajena tema u srpskom slikarstvu – Bogorodica između Joakima i Ane u crkvi Uspenja Bogorodice u Srpskom Kovinu
* Motiv kola na reljefima stećaka – ikonografska i stilska razmatranja
* Jajce u narodnoj tradiciji, putopisima i umjetnosti
* Jajce, svjedočanstvo o sukcesiji ljudskih pregnuća
* Stari višegradski most u narodnoj tradiciji, putopisima i umjetnosti
* O temama i ikonografiji zidnih slika u crkvi Svete Petke u Mrkovi
* Umjetnički značaj stare srpske grafike
* Gomioničko zidno slikarstvo iz XIX vijeka
* Postanak, arhitektura i ikone pravoslavne crkve Sv. Apostola Petra i Pavla u Kozarcu
* Motiv jelena na reljefima stećaka

## Literatura 
* Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1878. godine https://vufind.carli.illinois.edu/vf-uiu/Record/uiu_5332921/TOC 

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački historičari
Kategorija:Banja Luka
Stari most u Zvorniku

**Stari most u Zvorniku** narodno je ime za željezni most na rijeci Drini i povezuje Zvornik u Bosni i Hercegovini i Mali Zvornik u Srbiji. Zvanični naziv mosta je "Most Aleksandra I Karađorđevića". 

## Historija 
Podignut je 1929. godine. Prije toga je na istom mjestu postojao drveni most koji je nabujala Drina znatno oštetila. Kada je bio završen, zapregama je na njega dovezeno 30 tona kamena da bi se ispitala njegova nosivost. Poslije petnaest dana kamen je uklonjen i most je pušten u saobraćaj. Dobio je ime po kralju Aleksandru I Karađorđeviću, čija su sredstva pomogla gradnju mosta. Most je početkom Drugog svjetskog rata porušen, ali je u junu 1946. godine obnovljen kada mu je promijenjen naziv u Most Filipa Kljajića Fiće, po narodnom heroju iz NOB-a, koji je poginuo 5. jula 1943. godine, prilikom napada NOVJ na jedinice Njemačke i Nezavisne Države Hrvatske koje su držale Zvornik. Stari naziv mu je vraćen 2009. godine.

## Opis 
Dužina mosta je oko 150 metara, a njegova širina iznosi 7,2 metra. Osim stalne upotrebe, ima historijsku, estetsku i arhitektonsku vrijednost. Danas je to samo pješački most.

Most je u lošem stanju i planirana je rekonstrukcija po predračunskoj vrijednosti od oko 600.000 eura, a od radova potrebno je da se izvrši pjeskarenje željezničke konstrukcije i njeno farbanje, zatim da se uradi novi kolovoz, trotoari i rasvjeta i, eventualno, da se postave klupe za odmor. Zamjenom kocke asfaltom, smanjiće se težina mosta, što je značajno za noseće stubove, na kojima će pritisak biti manji. Radovi su počeli 2019. godine.

Most je od izuzetnog značaja za stanovnike Zvornika i Malog Zvornika jer, po procjenama, svakog dana preko njega pređe sa jedne na drugu obalu oko pet hiljada ljudi. Most je historijski spomenik i turistički potencijal za obje opštine.

## Literatura 
## Vanjski linkovi 
* Mostovi na Drini 
* Most kralja Aleksandra 

Kategorija:Zvornik
Kategorija:Mostovi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Mostovi u Bosni i Hercegovini iz jugoslavenskog perioda
Kategorija:Mostovi na Drini
Geosfera

**Geosfera** je pojam koji se može smatrati skupnim imenom za litosferu,  hidrosferu,  kriosferu i atmosferu. Različiti skupni dijelovi geosfere mogu razmjenjivaiti različite masene i/ili energetske tokove (mjerljivu količinu promjene). Izmjena ovih fluksa ili tokova utiče na međusobnu ravnotežu pomenutih sfera geosfere. Primjer je kako tlo djeluje kao dio biosfere, a istovremeno deluje i kao izvor razmene tih tokova.

## Komponente
Može se razlikovati nekoliko glavnih komponenti geosfere:

U  aristotelovskoj fizici, termim se upotrebljavao za sferna *prirodna mjesta*, koja su koncentručno ugnježđrna oko centra Zemlje, kao je opisano u njegovim predavanjima *Fizika* i *Meteorologija*. Smatralo se da to objašnjavaju pokrete četiri klasična zemaljska elementa, prapočela: **Zemlja**,  **voda**, **zrak** i **vatra**.

U modernim tekstovima i u nauci o zemaljskim sistemima geosfera se odnosi na čvrste dijelove Zemlje; koristi se zajedno sa  terminima atmosfera, hidrosfera i biosfera za opisivanje sistema Zemlje (ponekad je navedena interakcija ovih sistema sa magnetosferom). U tom se kontekstu ponekad se  termin litosfera upotrebljava umjesto geosfere ili čvrstog dijela Zemlje. Litosfera se, međutim, odnosi samo na gornje slojeve čvrste Zemljine površine (okeanske i kontinentalne stijene i najgornji plašt). 
Od kada je započelo istraživanje svemira, uočeno je da je opseg ionosfere ili plazmasfere veoma promenljiv i često mnogo veći nego što se prethodno smatralo, a ponekad se proteže do granica Zemljine magnetosfere ili geomagnetosfere. Ova visoko promjenjiva vanjska granica *geogene* materije nazvana je *geopauzom*, da sugerira relativni nedostatak takve materije izvan nje, gde solarni vetar dominira.

## Reference 
Kategorija:Geofizika
Virpazar

mini|280px|Virpazar, centar
**Virpazar** (ćir. *Вирпазар*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Bar, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Bar.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Virpazar je imao 277 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:2013-10-02 Virpazer Monument 9970.jpg|spomenik
Datoteka:MN, Virpazar 091.jpg|kuće
Datoteka:MN, Virpazar 092.jpg|gradski detalj
Datoteka:MN, Virpazar 094.jpg|gradska arhitektura
Datoteka:Клуб пенсионеров в городе Вирпазар - panoramio.jpg|objekti društveno-političkih organizacija
Datoteka:MN, Virpazar 099.jpg|centar
Datoteka:MN, Virpazar 100.jpg|česma
Datoteka:Virpazar, Montenegro - panoramio.jpg|jezerska arhitektura
Datoteka:MN, Virpazar 103.jpg|most preko rijeke Crmnice
Datoteka:2019 - Fort besac, Virpazar, Montenegro 03.jpg|tvrđava "Besac"
Datoteka:Vir sa Besca.jpg|pogled na grad sa tvrđave
Datoteka:Virpazar (2).JPG|hotel "Vir"
Datoteka:Virpazar (25532996118).jpg|detalj
Datoteka:Virpazar Train Station, September, 2015.jpg|željeznička stanica
Datoteka:Virpazar, Montenegro - panoramio (9).jpg|krajolik
Datoteka:Skadar Lake, Montenegro 03.jpg|Skadarsko jezero

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Abdesthana

mini|Abdesthana
**Abdesthana** (tur. ← perz. ābdest, āb: voda + dest: ruka ; + tur. han ← perz. hān, hāne: kuća, mjesto) je objekat ili prostorija u kojoj muslimani obavljaju obredno pranje tj. *uzimaju abdest*, (arapski: vuḍūʾ ( الوضوء‎) al-wuḍūʼ [wʊˈdˤuːʔ]) prije obavljanja molitve (*namaza*), ili nekih drugih *ibadeta*, pobožnih radnji.

Kako je čistoća jedan od uslova za ispravno obavljanje namaza, pored ili u sklopu gotovo svih džamija nalazi se *abdesthana*. Sam izgled i veličina variraju, ali svaka abdesthana ima *česmu*, (slavinu ili često više njih) sa tekućom vodom, postolje za stajanje ili klupu. Pored abdesthana, u dvorištima džamija često se nalaze i *šadrvani*, koji imaju još i dekorativnu i funkciju javne česme, a u toplijim danima služe za uzimanje abdesta, kao otvorena abdesthana.

## Reference 
Kategorija:Namaz
Podloga (biologija)

**Substrat**  ili **podloga** – u biologiji – je površina na kojoj živi organizam (biljka, gljiva ili životinja). Supstrat može sadržavati biotske ili abiotske materijale i životinje. Naprimjer, instrumentiranje algi koje žive na stijeni (njihovom supstratu) može  i sama biti supstrat za životinju koja živi na algama.

## Abiotski 
mini|Kocke kamene vune upotrebljavaju se za hidroponski uzgoj biljaka.
* Celuloza supstrat
* Kamena vuna

## Biotski
### Uslovi za kulturu životinjskih ćelija i tkiva 
Zahtjevi za kulturu životinjskih ćelija i tkiva su isti kao što je opisano za biljnu, ćelijsku i tkivnu kulturu (tehnike kulture in vitro: biotehnološki principi). Poželjni  su: 
*(i) klimatizacija prostorije,
* (ii) topla soba sa regulatorom temperature, 
*(iii) prostorija sa mikroskopom za izvođenje mikroskopskih radova u kojoj treba instalirati različite tipove mikroskopa, 
*(iv) tamna soba, 
*(v) servisna soba, 
*(vi) prostorija za sterilizaciju sterilizacija staklenog i medija za kulturu) i 
*(vii) prostorija za pripremu medija itd.

Pored toga, skladišni prostori trebaju biti takvi sa se mogu treba pravilno održavati: 
*tekućinski ambijent (4-20&nbsp;°C), 
*stakleni pribor, 
*plastična polica , 
*ladice za male predmete, 
*specijalizirana oprema-ormari, za lagano rukovanje, 
*spremnici sa hemikalijama.

### Za uzgoj ćelija 
Postoje mnogi tipovi  kričmenjačkih ćelija kojima je potrebna in vitro podrška za pravilan rast. Takve ćelije nazivamo ćelije ovisne o mediju. Stoga su mnoge podloge koje mogu biti adhezivne (npr. plastika, staklo, paladij, metalne površine itd.) ili nehadzevne  (npr. agar, agaroza itd.) vrste se mogu koristiti kao što je diskutirano u nastavku:
* Plastika kao podloga za jednokratnu upotrebu jeftinija je podloga jer se obično sastoji od polistirena. Nakon upotrebe treba je pravilno odlagati. Prije upotrebe tretiraju se s gama zračenjem ili električnim lukom kako bi se naboje razviljale na površini podloge. Nakon rasta ćelija trebalo bi izmjeriti brzinu njegove proliferacije. Pored toga, drugi plastični materijali koji se koriste kao supstrat su teflon ili politetrafluoroetilen (PTFE), termamoks (TPX), polivinilhlorid (PVC), polikarbonat, itd. Ćelije se moraju uzgajati jednoslojno. Pored toga, plastične kuglice od stiropora, sefadeks i poliakrilamid su također dostupne za rast ćelija u suspenziji kulture.
* Staklo kao podloga  je važan supstrat koji se koristi u laboratoriji u nekoliko oblika poput epruveta, predmetnih I pokrovnih stakalaca, pipeta, tikvica, šipki, boca, Petrijevih posuda, nekoliko uređaja itd. Sterilizira se odgovarajućim  hemikalijama, zračenjem, suhim  (u pećnici) i vlažnim (u autoklavu) zagrijavanjem.  
* Paladij kao supstrat  na agarozi prvi puta korišten je kao supstrat za rast fibroblasta i glija.

## Reference
## Vanjski linkovi
* "Micro-vegetable growing" using abiotic substrates at home

Kategorija:Biološka terminologija
Kategorija:Ishrana
Kategorija:Laboratorijske tehnike
Kategorija:Biotehnologija
Biološke nauke

Kao kompleksna nauka o životu, biologija obuhvata **mnoštvo užih oblasti ili tzv. disciplina**, koje su uključene u sistem biološkik nauka.  I klasične i moderne biološke nauke su se toliko izdiferencirale da gotovo svaka ima specifičan pojmovnik, koji nije ekvivaklentan istim terminima u nekoj drugoj oblasti, u kojoj može imati i sasvim drugo,  ponekad  zbinjujuće značenje.

Brojna su područja biologije, a slijedi kraći spisak sa konsenzusnim definicijama:

## Reference
Kategorija:Biološka terminologija
Kategorija:Naučna klasifikacija
Versajski sporazum (čvor)

**Versajski sporazum** jest mirovni sporazum iz 1919. koji je uslijedio nakon Pariske mirovne konferencije i kojim je zvanično završen Prvi svjetski rat.

**Versajski sporazum** može se odnositi i na:
* Versajski sporazum (1756), odbrambeni savez između Francuske i Austrije;
* Versajski sporazum (1757), proširenje prethodnog sporazuma na Saksoniju, Švedsku i Rusiju;
* Versajski sporazum (1758), potvrda prethodna dva sporazuma;
* Versajski sporazum (1768), kojim je Republika Genova ustupila Korziku Francuskoj;
* Versajski sporazumi (1783), kojima je okončano francusko-špansko neprijateljstvo protiv Velike Britanije u Američkom ratu za nezavisnost;
* Versajski sporazum (1787), između Francuske i vijetnamskog kneza Nguyễna Ánha;
* Versajski sporazum (1871), kojim je završen Francusko-pruski rat.

## Također pogledajte 
* Mali versajski sporazum, dodatni sporazum potpisan istog dana kad i sporazum iz 1919. između nekih novouspostavljenih država i Društva naroda
* Pariski sporazum

Kategorija:Sporazumi
Kategorija:Versailles
Agaricomycotina

**Agaricomycotina** je jedna od tri poddivizije  gljiva  u diviziji Basidiomycota

Takson  **Agaricomycotina**, također je poznat i kao Hymenomycetes, gljive koje nose spore na bazidijama. Imaju  oko 20.000 vrsta, a oko 98% njih je u razredu Agaricomycetes, koji se sastoji od većine gljiva poznatih kao pečurke, uključujući gljive stapčare  (sa drškom) i puhare.

Vrste u agarikomiktine koje nisu Agaricomycetes uključuju želatinozne gljive, određene kvasce, uholike gljive i druge. Okupljenie su u razrede Tremellomycetes i Dacrymycetes. Mnogobrojne vrste Agaricomycotina mogu proizvesti višećelijska plodna tijela, međutim, obnovljene vrste formiraju strukturu hifa. Vrste kvasaca ne proizvode plodna tijela.

## Razredi i filogenija 
# *Agaricomycetes* Doweld
# *Dacrymycetes* Doweld 
# *Tremellomycetes* Doweld

Prema molekularnim analizama filogenetski odnosi razreda bili bi sljedeći:
Las relaciones filogenéticas de las clases serían las siguientes según los análisis moleculares:

## Reference
## Vanjski linkovi
*
*
*Tree of Life Agaricomycotina 
*Hymenomycetes  at the Tree of Life Web Project
*https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/15572536.2006.11832621

Kategorija:Basidiomycota
Kategorija:Gljive
Kategorija:Gljive Bosne i Hercegovine
Stari Bar

mini|280px|Stari Bar, Omerbašića džamija
**Stari Bar** (ćir. *Стари Бар*) je naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Bar, Crna Gora. U suštini predstavlja prigradsko naselje gradskog (urbanog) tipa grada Bara sa kojim *de facto* čini jedinstvenu cjelinu.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Bar. U gradu je jedno vrijeme, po crnogorskom osvajanju Bara od Turaka, djelovala Srpska narodna čitaonica u Baru.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Stari Bar je imao 1.865 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Poznate osobe
* Nikola Dobrečić, nadbiskup barski i primas Srbije

## Galerija 

Datoteka:Stari Bar, mešita.jpg|džamija "Selimija" i Islamski centar
Datoteka:Džamija Selimija, Bar, Crna Gora 2019.jpg|unutrašnjost džamije
Datoteka:Islamski centar u Crnoj Gori.jpg|Islamski centar
Datoteka:Orthordox Church, Bar.jpg|srpska pravoslavna crkva "Sv. Nikola"
Datoteka:MN, Stari Bar 106.jpg|unutrašnjost pravoslavne crkve
Datoteka:Crkva svetoga Lovra.jpg|rimokatolička crkva "Sv. Lovro"
Datoteka:Stari Bar - Bischofspalast 1.jpg|palata Barskog rimokatoličkog biskupa
Datoteka:Katolička_crkva_svetog_Nikole_u_Starom_Baru.JPG|rimokatolička crkva "Sv. Nikola" i sjedište stare Barske nadbiskupije
Datoteka:Main street - Stari Bar.JPG|glavna ulica
Datoteka:P00202-105922.jpg|gradske zidine
Datoteka:Stari Bar Veduta.JPG|panorama
Datoteka:STARI BAR, 2013-05-02 - panoramio (1).jpg|čaršijski dućani
Datoteka:Stari Bar, 2013-08-01 - panoramio.jpg|gradski detalj
Datoteka:Stari Bar, Montenegro - panoramio - ines lukic.jpg|ulica
Datoteka:Oliva_in_Bar.jpg|"najstarija" Maslina, simbol Barskog kraja
Datoteka:Stari Bar, Montenegro, 2014-04-18, DD 05.JPG|pogled na tvrđavu
Datoteka:Stari Bar, Montenegro, 2014-04-18, DD 07.JPG|arhitektura
Datoteka:StariBarAnsicht2014.JPG|ulica
Datoteka:Aquaduct in Stari Bar.jpg|akvadukt
Datoteka:Stari Bar.JPG|zidine Starog Bara
Datoteka:Ruins Stari Bar Montenegro.jpg|tvrđava
Datoteka:Stari Bar, Montenegro - panoramio (5).jpg|detalj

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Spisak jezera u Belgiji

**Spisak jezera u Belgiji** sa nekim od osnovnih podataka i nazivima na službenim jezicima Belgije.

thumb|Kuća na obali jezera u Overijseu
thumb|Jezero Donkmeerprekrivena ledom
thumb|Zimski dan na obalama Rauwse Meer.
thumb|Ribar na obalama Stausee von Bütgenbacha
thumb|Étangs d'Ixelles/Kasna ljetna večer u Briselu, na obali Ixelles Pondsa
thumb|Klizanje i sankanje na ledu jezera Kraenepoela
thumb|Labudovi u Meer van Genvalu, na jezeru Overijse

## Jezera 
## Također pogledajte 
* Spisak rijeka u Belgiji

## Reference 
*
Belgija
Slobodna Bosna

***Slobodna Bosna*** jest bosanskohercegovački sedmični časopis u kojem preovladavaju političke teme. Časopis izlazi u Sarajevu od 1995, prvo kao štampano izdanje a potom od 2000. i kao online izdanje. Štampano izdanje održalo se do 2015, a otad postoji samo elektronsko izdanje.  

## Profil 
Učestale istrage, uglavnom o korupciji, koje su u časopisu objavljivane navele su nekoliko političara da tuže glavnog urednika Senada Avdića. 23. juna 1999. općinski sud u Sarajevu osudio je Avdića na dva mjeseca zatvora, koji je kasnije suspendovan zbog klevete. Odbor za zaštitu novinara osudio je kaznu protiv Senada Avdića nazivajući je kršenjem međunarodnih normi u vezi sa slobodom štampe. Ista organizacija izvještava o brojnim slučajevima u kojima su novinarima sedmičnika *Slobodna Bosna*, kao rezultat svoga rada, pretrpjeli lične napade, a isto tako se izvještava i o prijetnjama koje su pojedini lokalni političari otvoreno upućivali tadašnjem uredniku Edinu Avdiću. Nedavno su čak i međunarodne institucije poput predstavnika OESS-a za slobodu štampe osudile napade koje je ovaj časopis pretrpio, poput pokušaja paljenja ulaza u sjedište Slobodne Bosne u septembru 2013. godine. 

Od početka 2016. časopis se prestao štampati i postao je dostupan samo on-line. Neki lokalni promatrači ovaj su zaokret ocijenili kao dokaz napada na nezavisno novinarstvo a gašenje štampanog izdanja ocjenjuje se kao rezultat snažnih ekonomskih pritisak.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Novine u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Novine u Sarajevu
Kategorija:Novine osnovane 1995.
Ustilaginomycotina

**Ustilaginomycotina** je grupa  gljiva, jedna od poddivizija divizije Basidiomycota, koja obuhvata oko 115 rodova i 1.700 vrsta  To su obično paraziti vaskularnih biljaka, koje se obično nazivaju „snijeti“ i njihove spore se nazivaju teliospore.

Pojavljuju se kao kvrge, zadebljale složene loptaste nakupine ili mrlje na listovima biljaka. Njihovp poučavanje ima ekonomski značaj za potrebe zaštite poljoprivrede, posebno od rodova *Ustilago* i *Tilletia*. Većina su dimorfne gljive koji mogu biti u obliku plijesni i hifa (micelija) , ovisno o temperaturi kojoj su izloženi.

## Opis 
'']]
Ustilaginomycotina su morfološki vrlo raznolika skupina. Sastoji se od dva stanja: anamorfne plijesni  i filamentoznog  teleomorfnog. Ova dva stanja u životnom ciklusu mogu izgledati vrlo različito.

### Definicija i svojstva 
Ustilaginomycotina ima različitu ultrastrukturnu morfologiju koja definira potpodjelu, a neke od njih se također koriste za razgraničenje razreda u pddiviziji.

### Ćelijska interakcija 
Ćelijske interakcije odnose se na interakciju između hifa i ćelija biljke domaćina. Ove zone daju koristan ultrastrukturni karakter za razgraničenje razreda u Ustilaginomycotina. Zone interakcije domaćina mogu biti lokalne interakcijske zone, a zatim karakterizirati egzobazidiomicete ili proširene zone interakcije koje karakteriziraju ustilaginomicete.

### Struktura 
Ustilaginomicete imaju karakterističan sastav ćelijskog zida koji se sastoji uglavnom od glukoze i odsustvu ksiloze. Ovaj pojava odvaja Ustilaginomycotina od Pucciniomycotina i Agaricomycotina.

### Pregradne pore 
Arhitektura pregradnih pora (na septama) ima važnu ulogu u razgraničenju potpodjele Basidiomycota. Za razliku od Pucciniomycotina, Ustilaginomycotina ili ima septne pore sa membranskim poklopcem ili je pregrada neporozna. Nemaju dolipora ili parenteza poput Agaricomycotina.

### 5S rRNK 
U 1985.,  Gottschalk i Blanz su uradili studiju o 5S ribosomskoj RNK i razlikovali dvija tipa struktura u Basidiomycota. Nazvani su sekundarna struktura 5S rRNK tipa A i sekundarna struktura tipa B. Ovo je korisno sredstvo za razgraničenje odnosa između poddivizija bazidiomiceta. Ustilaginomycotina ima sekundarnu strukturu tipa B i dijeli ovaj lik sa Agaricomycotina, a razdvaja ih od Pucciniomycotina koji ima sekundarnu strukturu tipa A. Análisis moleculares respaldan estas relaciones entre subdivisiones.

## Filogenija 
Prema molekulskim analizama, filogenetski odnosi razreda bili bi sljedeći:

## Također pogledajte
*Basidiomycota

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ustilaginomycotina
Kategorija:Basidiomykota
Kategorija:Gljive
Kategorija:Gljive Bosne i Hercegovine
Pucciniomycotina

**Pucciniomycotina** je poddivizija gljiva u diviziji Basidiomycota. Ima  devet razreda, 20 redova i  37 porodica. Opisano ih je preko 8.400 vrsta – više od  8% svih opisanih gljiva.

## Morfologija 
U Pucciniomycontini postoji velika morfološka raznolikost. Oblici sporulacije kreću se od makrobasidiokarpa do jednoćelijskih kvasaca. Prisustvo jednostavnih septnih pora ujedinjuje Pucciniomycotina i razlikuje ih od sestrinskih grupa. U ćelijskim zidovoma preovladava manoza, što je također objedinjujuća karakteristika grupe.

## Životni ciklus 
 *Puccinia graminis* (žitna hrđa)]]
Neki  članovi su poznati samo po svojoj anamorfne, nespolnoj fazi, koji prevladavaju u većini; kod nekih vrsta to je jedini poznati oblik. Upečatljiva karakteristika Puccinomycotina je jedinstveni razvojni obrazac. Gljive hrđe ili biljni patogeni reda Puccinales imaju najsloženije životne cikluse poznate u carstvu Fungi, sa pet različitih faza spora. Istraživanja su pokazala da Puccinales takođe imaju jedan od najvećih genoma u carstvu gljiva, te da je proširenje veličine genoma možda uobičajeno. To objašnjava složene životne cikluse u grupi.

## Taksonomija – razredi 
#  *Agaricostilbomycetes* R. Bauer, Begerow, J.P. Samp., M. Weiss & Oberw.
# *Atractiellomycetes* R. Bauer, Begerow, J.P. Samp., M. Weiss & Oberw.
# *Classiculomycetes* R. Bauer, Begerow, J.P. Samp., M. Weiss & Oberw.
#  *Cryptomycocolacomycetes* R. Bauer, Begerow, J.P. Samp., M. Weiss & Oberw.
# *Cystobasidiomycetes* R. Bauer, Begerow, J.P. Samp., M. Weiss & Oberw.
# *Microbotryomycetes* R. Bauer, Begerow, J. P. Samp., M. Weiss & Oberw.
#  *Mixiomycetes* R. Bauer, Begerow, J.P. Samp., M. Weiss & Oberw.
# *Pucciniomycetes* R. Bauer, Begerow, J. P. Samp., M. Weiss & Oberw.
# *Tritirachiomycetes* Aime & Schell

## Reference
* M.C. Aime et al.: *An overview of the higher level classification of Pucciniomycotina based on combined analyses of nuclear large and small subunit rDNA sequences*. Mycologia, Band 98, 2006, S. 896-905.
* Robert Bauer, Dominik Begerow, José Paulo Sampaio, Michael Weiβ, Franz Oberwinkler: *The simple-septate basidiomycetes: a synopsis*. Mycological Progress, Band 5, 2006, S. 41-66, , .

## Vanjski linkovi
* Tree of Life Pucciniomycotina 
* http://website.nbm-mnb.ca/mycologywebpages/NaturalHistoryOfFungi/PucciniomycotinaDiscussion.html 
* http://tolweb.org/Pucciniomycotina/20528 


Kategorija:Basidiomycotina
Kategorija:Gljive Bosne i Hercegovine
Agaricostilbomycetes

**Agaricostilbomycetes** je jedan od  razreda gljiva  divizije Basidiomycota i poddivizije Pucciniomycotina. 
Svi njeni predstavnici su plijesni, sa oko 47 vrsta.
Plijesni ove klase su paraziti drugih gljiva, posebno onih iz reda Tremellales, ali postoje i biljni paraziti s i saprotrofi.

## Opis 
Ovo su teleomorfne gljive i sve su dimorfne, to jest, imaju faze hifa i plijesni. Ćelijski zid je od fukoze kao sastavnog dijela. Septne pore nisu povezane sa stvaranjem sporokarpa. Reprodukcija je spolna i bazidiosporama, koje  nisu razdvojene za vrijeme klijanja.

* Agaricostilbum pulcherrimum* ima jedinstveno svojstvo u Pucciniomycotina: centrosomi su nukleoplazmatski razdvojeni u profazi I mejoze, necitoplazmatske niti diobenog vretena sa izduženim srednjim dijelovima dosežu nukleoplazmu kroz otvorenu jedarnu ovojnicu. U rodu *Agaricostilbum * podjela jedra se odvija u matičnoj ćeliji, a ne u ćeliji s pupoljkom.

## Taksonomija i filogenija
Od taksonomskih rangova, imaju sljedeće redove, porodice i rodove:
* Agaricostilbales
** Agaricostilbaceae
*** *Agaricostilbum*
*** *Bensingtonia* 
*** *Sterigmatomyces* 
** Chionosphaeraceae
*** *Chionosphaera*
*** *Kurtzmanomyces* 
*** *Mycogloea* 
*** *Stilbum*
** Kondoaceae
*** *Bensingtonia* 
*** *Kondoa*
* Spiculogloeales
** *Mycogloea* 
** *Spiculogloea*
** *Sporobolomyces*

Prema katalogu života, imaju sljedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gljive
Kategorija:Pucciniomycotina
Kategorija:Basidiomycotina
Kategorija:Gljive Bosne i Hercegovine
Mešihat

**Mešihat** ( ← ) pojam je u islamu kojim se označava starješinstvo pokrajinske islamske zajednice. Drugo značenje je teritorijalna jedinica kojom upravlja to starješinstvo. Mešihatom se naziva i ured toga starješinstva.

U skaldu sa ustrojstvom Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, Mešihati Islamske zajednice su:

* Mešihat Islamske zajednice u Hrvatskoj,
* Mešihat Islamske zajednice u Sloveniji,
* Mešihat Islamske zajednice u Srbiji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Islam
Plijesni

**Plijesni** ili **buđi** su grupa  gljiva koje se nalaze i na otvorenom i na vlažnim mjestima sa slabo osvijetljenim mjestima. Postoje mnoge vrste plijesni koje su mikroskopske vrste carstva Fungi, koje rastu u nitastim višećelijskim ili jednoćelijskim oblicima. Najbolje rastu u vrućim i vlažnim okruženjima, a razmnožavaju se i šire pomoću spora.

Spore plijesni mogu preživjeti u različitim uvjetima okoliša, čak i u ekstremnom suhim, iako to ne pogoduje njihovom normalnom rastu Las esporas del moho pueden sobrevivir en variadas condiciones ambientales, incluso en extrema sequedad, a pesar de que ésta no favorece su crecimiento normal.

Najčešći  tipovi buđi su:
* *Alternaria*
* *Acremonium*
* *Aspergillus*
* *Cladosporium*
* *Mucor*
* *Neurospora*
* *Penicillium*
* *Rhizopus*
* *Stachybotrys*
* *Trichoderma*
* *Trichophyton*

Plijesni mogu rasti na zidovima, hljebu, sirovima, voću, povrću, deblima, listovima biljaka, izmetima, pa čak i na drugim gljivama kao što su pečurke .

Penicilin (čije ime potiče od gljivice *Penicillium *) je antibiotik izrađen od plijesni. Otkrio ga je Alexander Fleming.
Neke plijesni također su prisutni u različitim vrstama sira, kao što su  Camembert, Brie, Roquefort, Stilton itd.

## Staništa 
Plijesni se nalaze u gotovo svim sredinama i mogu se prepoznati, kako u kući tako i na otvorenom, tokom cijele godine. Posebno im pogoduju vlažni i topli uvjeti. Na otvorenom se mogu naći u sjenovitim područjima ili na vlažnim mjestima gdje dolazi do raspadanja lišća ili druge vegetacije. U zatvorenom prostoru mogu se naći na mjestima gdje su razine vlage visoke, kao oko sudopera, toaleta, mašina za pranje suđa, vlažnog tekstila i zapuštenih  krpa za brisanje-

## Plijesni kao uzročnici infekcije 
Neki su ljudi osjetljivi na plijesni. Izloženost plijesnima kod ovih ljudi može uzrokovati simptome kao što su začepljenje nosa, iritacija očiju ili piskutanje. Drugi, koji imaju jake alergije na plijesan mogu osjetiti teže reakcije. Teške reakcije mogu se pojaviti među radnicima koji su na poslu izloženi velikim količinama plijesni, kao što je slučaj kod poljoprivrednika koji cijeli dan rade oko plijesni. Neke teške reakcije mogu uključivati vrućicu i otežano disanje. Osobe sa hroničnim bolestima, kao što je opstruktivna bolest pluća, mogu imati upalu pluća. Neki plijesni su toksične jer proizvode mikotoksine koji mogu ozbiljno uticati na ljude i životinje. U zatvorenom prostoru rast plijesni može se usporiti održavanjem razine vlage ispod 50% i ventilacijskim tuševima na površinama za kuhanje. Izrasline plijesni mogu se ukloniti s tvrdih površina komercijalnim proizvodima, sapunom i vodom, ili otopinom izbjeljivača pripremljenom smjesom ne više od jedne šalice izbjeljivača u četiri litra vode. Osjetljivi ljudi trebaju nositi prikladnu masku u slučajevima kada se izlaganje plijesni ne može izbjeći.
 
## Također pogledajte
*Gljive

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Guía de mohos de la EPA
* [https://arquitecturasimple.com/como-quitar-el-moho-en-paredes/ ]
* [http://www.eurosanex.com/blog/es/2017/07/31/como-eliminar-el-moho-de-la-banera-de-manera-facil/ ] 

Kategorija:Gljive
Kategorija:Gljive Bosne i Hercegovine
Gljivni dimorfizam

i kao končaste ćelije hifa.]]
**Dimorfne gljive**  su one gljive koje rastu i u obliku plijesni i  hifa. To obično zavisi od  promjene temperature, a takve  gljive se takođe opisuju kao **toplotno dimorfne gljive**.  Primjer je  *Talaromyces marneffei*, ljudski patogen koji raste kao plijesan pri sobnoj temperaturi i kao hifa na  tjelesnoj temperaturi čovjeka.

Termin dimorfni se obično koristi za gljive koje mogu rasti i kao kvasci i vlaknaste ćelije, međutim mnoge od tih dimorfnih gljiva zapravo mogu rasti u više od ova dva oblika. Dimorfnost se stoga često koristi kao općenita referenca za gljive koje mogu prelaziti između oblika plijesni i vlaknastih ćelija, ali nije nužno ograničavajući na  više oblika. *Paracoccidioides brasiliensis*, *Blastomyces dermatitidis*

Neke od bolesti koje su izazvane gljivama su: 
*sporotrihoza
*blastomikoza
*histoplasmoza
*kokcidioidomikoza
*parakokcidioidomikoza
*talaromikoza
*kandidijaza
Mnoge druge gljive, uključujući biljni patogen *Ustilago maydis*  i gljivice sirara *Geotrichum candidum* također imaju dimorfne životne cikluse koji se mijenjaju u suprotnom pravcu, pri vrućini - u plijesni!

## Bilješke 
## Reference
Kategorija:Gljive
Kategorija:Morfologija i anatomija gljiva
Kategorija:Gljivične bolesti
Sobna temperatura

stakleni termometar pokazuje temperaturu ambijenta u rasponu sobne temperature]]

**Sobna temperatura** je raspon vrijednosti temperature zraka koje ljudi preferiraju u zatvorenom prostoru kada su u normalnoj odjeći. U vezi s nom, također vrše brojni laboratorijski eksperimenti. Iz ugla medicine, visine koje su prihvatljive za ljude kreću se od 15&nbsp;°C i 25&nbsp;°C, ipak temperatura koja je nekome ugodna može biti manja ili veća od uobičajenih vrijednosti zbog uticaja vlage, protoka zraka, fizičkih aktivnosti i intenziteta metabolizma. U nekim oblastima, kao što su nauka i inženjerstvu, za termin "sobna temperatura" postoji određena dogovorena vrijednost.

## Definicije
Američki rječnik izvornog engleskog jezika navodi  da je sobna temperatura od 20&nbsp;°C do 22&nbsp;°C, a prema Oxfordsom rječniku  ona iznosi oko 20&nbsp;°C.

Standardna temperatura Svjetske zdravstvene organizacije za zdravu, normalno obučenu odraslu osobu je 20&nbsp;°C. Za one sa respiratornim problemima ili alergijama, preporučuje se minimalna temperatura od 16&nbsp;°C, a bolesnicima, onesposobljenima, veoma mladima i veoma starim ljudima  minimum je od 20&nbsp;°C.

## Razlika između temperature ambijenta i sobne temperature 
Temperatura ambijenta je temperatura zraka koji nas okružuje. Sobna temperatura nije obavezno jednaka temperaturi ambijenta. Naprimjer, ako je u sobi neprijatno toplo ili hladno, to znači da je temperatura ambijenta te sobe značajno viša ili niža od standardne sobne temperature.

## Reference 
Kategorija:Zagrijavanje, ventilacija i klimatizacija
Kategorija:Temperatura
Kategorija:Ekologija
Caesalpinia

***Kesalpinija*** (lat. *Caesalpinia*)  je rod u porodici  Fabaceae, cvjetnica  u redu Fabales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.  Tipska vrsta je *Caesalpinia brasiliensis*.

Ovo je rod listopadnih ili zimzelenih, grmova, stablašica ili penjačica koji je nekada uključivan u zasebnu porodicu *Caesalpiniacea*). Imenovan je po italijanskom botaničaru  Andreu Cesalpinou.

Nekada je u nju ukljućivano blizu 160 vrsta rasprostranjenih po tropskim područjima Azije, Amerike, Afrike i Australije.. Danas se ovom rodu uključuje svega 10 vrsta porijeklom iz Amerika.

Jedan od najljepših predstavnika u biljnom svijetu je *Erythrostemon gilliesii* (Hook.) Klotzsch (poznata kao "žuta rajska ptica") sa sinonimom *Caesalpinia gilliesii*. Nekada je uključivana u kasalpinije, a uglavnom je rasprostranjena na Madagaskaru; danas se često uzgaja kao ukrasna biljka.
*]]
U Bosni i Hercegovini i nekim okolnim područjima nađene su dvije vrste: *Poinciana/Caesalpinia gilliesii* Hook. i *Poinciana/Caesalpinia regia* Bojke. ex. Hook.

## Vrste 
* *Caesalpinia acapulcensis* Standl.
* *Caesalpinia anacantha* Urb.
* *Caesalpinia bahamensis* Lam.
* *Caesalpinia barahonensis* Urb.

* *Caesalpinia brasiliensis* L.

* *Caesalpinia cassioides* Willd. 1809

**Caesalpinia erianthera* Chiov.

* *Caesalpinia monensis* Britton

* *Caesalpinia nipensis* Urb.

* *Caesalpinia pulcherrima* (L. 1753) Sw. 1791

* *Caesalpinia secundiflora* Urb.

* *Caesalpinia delphinensis* Du Puy & Rabev.
* *Caesalpinia homblei* R. Wilczek
* *Caesalpinia minax* Hance
* *Caesalpinia murifructa* Gillis & Proctor
* *Caesalpinia solomonensis* Hattink
* *Caesalpinia volkensii* Harms
* *Caesalpinia caesia* Handel-Mazzetti
* *Caesalpinia chinensis* Roxb.
* *Caesalpinia crista* L. emend. Dandy & Exell
* *Caesalpinia elliptifolia* S. J. Li, Z. Y. Chen & D. X. Zhang
* *Caesalpinia hypoglauca* Chun & How
* *Caesalpinia kwangtungensis* Merr.
* *Caesalpinia laevigata* Perr.
* *Caesalpinia magnifoliolata* Metcalf
* *Caesalpinia nuga* (L.) Ait.
* *Caesalpinia paniculata* (Lam.) Roxb.
* *Caesalpinia rhombifolia* J. E. Vidal
* *Caesalpinia scandens* Heyne ex Roth
* *Caesalpinia szechuanensis* Craib
* *Caesalpinia vernalis* Champion
* *Caesalpinia yunnanensis'' S. J. Li, D. X. Zhang & Z. Y. Chen

## Upotreba
Neke vrste uzgajaju se kao ukrasne biljke, sa lijepim cvjetovima. 
## Reference
## Vanjski linkovi
*USDA PLANTS Profile 

Kategorija:Caesalpinieae
Kategorija:Fabaceae
Kategorija:Taksonomija biljaka
Šejhul-islam

[thumb|Džemaludin ef. je obavljao dužnost šejhu-l-islama za vrijeme sultana [Abdul Hamid II|Abdul Hamida II.]]
**Šejhul-islam** () naziv je za najvišeg autoriteta u hijerahiji islamskog svećenstva (uleme) u Osmanskom Carstvu. U hijerarhiji islamskog svećenstva, iznad njega nalazio se sultan koji je bio halifa islamskog svijeta.

## Historija titule 
Osmansko Carstvo nije imalo odvojenu vjersku od državne administracije, zbog čega je ova država predstavljala jedinstvo vjerskog i političkog djelovanja. Za razliku od prethodnih islamskih država, Osmansko Carstvo imalo je čvrsto izgrađenu hijerarhiju islamskog islamskog svećenstva (uleme). U toj hijerarhiju mogli su se identificirati islamski službenici (imami, hatibi), profesori (muderrisi), pravnici (kadije). Na čelu cjelokupne vjerske organizacije nalazio se *šejhul-islam*, koji je izvorno bio muftija Istanbula. Uspostavljanjem funkcija šejhul-islama prvi put u historiji islama dolazi do odvajanja države i vjere. U početku to nije bilo tako izraženo, ali je omogućilo daljnjoj podjeli koja se nastavila ne samo u političkom nego i u kulturnim, obrazovnim i drugim pravcima. Sultani su i dalje zadržavali funkciju halife pored funkcija državnosti i vojskovođe, dok je šejhul-islam imao pravo veta na sultanove odluke, ako su u suprotnosti s Kur'anom i hadisom.

Raspadom Osmanskog Carstva, zbacivanjem sultana, uspostavljenjem Republike Turske, a potom protjerivanjem i posljednjeg halife, došao je u pitanje i ured šejhul-islama. Ured šejhu-l-islama koji se zvao *mešihat* preimenovan je u ministarstvo 1920. pod nazivom *Ministarstvo Shar’iyya wa Awqaf*, a potom je 1924. ponovo preimenovano u *Predsjedništvo u vjerskim poslovima*. Ta institucija pripala je Uredu premijera, koja se do dana današnjeg financira iz proračuna premijera u skladu sa zakonom 429. Republike Turske.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Služba za vjerske poslove Republike Turske

Kategorija:Islamska terminologija
Kategorija:Zanimanja
Spisak nacionalnih parkova u Slovačkoj

**Nacionalni parkovi u Slovačkoj** pravno su zaštićena područja koja se odlikuju ekosistemima koji su u osnovi nepromijenjeni ljudskom aktivnošću ili prirodnom pejzažnom strukturom, obično s površinom većom od 1.000 ha, tvoreći nadregionalne centre najvažnije prirodne baštine.

## Historija 
Historija očuvanja prirode u Slovačkoj seže u 13. stoljeće, kada su zaštićeni evropski bizoni i područje sadašnjeg rezervata Badinska prašuma blizu Banske Bystrice. Godine 1876. proglašeno je prvo zaštićeno područje – Kvetnica u Visokim Tatrama. Prvi park u modernoj Slovačkoj bio je Nacionalni park Tatra. Osnovan je 18. decembra 1948, a s radom počeo 1. januara 1949.

## Parkovi 
Slovačka ima devet nacionalnih parkova, koji zauzimaju 6,5% površine države:

 

## Također pogledajte 
* Zaštićena područja u Slovačkoj

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nacionalni parkovi u Slovačkoj na *Slovakia.travel*
* Nacionalni parkovi u Slovačkoj na *Slovakiatourism.sk*
* Poluslužbeni opis Nacionalnih parkova u Slovačkoj na *travelguide.sk*


Slovačka
Mesnevija

thumb|Mesnevija
**Mesnevija**  (perz.: **مثنوی معنوی**) poema je perzijskog pjesnika Dželaludina Rumija. Sastoji se od šest svezaka (džiltova), s najviše 25.000 stihova. Za nju se kaže da je srž Kur'ana, jer tumači više ajeta i daje odgovore na mnoga teška pitanja iz akaida i islamske filozofije. Sadrži poučne priče iz života, sa slikovitim izlaganjem, popraćenim poukama i vjerskim savjetima. Neiscrpan je izvor mudrosti i predmet mnogobrojnih studija, a prema mnogima jedno od najpoznatijih i najuticajnijih djela sufizma. Duhovni je tekst koji derviše uči kako postići svoj cilj da budu zaista zaljubljeni u Boga.

**Mesnevihân** (perz.: **مثنوی خوان**) je naziv za naslov stručnog tumača "Mesnevije".

## Povezani članci 
* Dželaludin Rumi
* Reisu-l-ulema Mehmed Džemaludin ef. Čaušević
* šejh Fejzulah ef. Hadžibajrić

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Mesnevi ve Mevlânâ Hakkında Yapılmış Doktora ve Yüksek Lisans Çalışmaları 

Kategorija:Islam
Kategorija:Iran
Hamidija džamija

**Hamidija džamija u Mrkonjić Gradu**  (Džamija u Rijeci, Riječka džamija, Rička džamija) nalazi se u mahali Rijeka (Rika) u centralnom dijelu grada. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.  Ovu odluku komisija je donijela na sjednici održanoj 4. do 8. marta  2003. godine, u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović (predsjedavajući),  Ljiljana Ševo i Tina Wik.

## Historija 
Današnje naselje Mrkonjić Grad nastao je na mjestu sela Gornja Kloka krajem XVI vijeka, kao kasaba Novo Jajce (Yaytse Yenice). Kasnije će se, sve do 1925. god. nazivati Varcar Vakuf, kada dobija naziv Mrkonjić Grad. Tokom vremena nastali su dijelovi grada: mahala Imamovac (po prvom vakufskom imamu), Mečet (po maloj drvenoj džamiji-mesdžidu), Kolobara (staro trgovište), Zavakuf (dio grada iza vakufa), Rijeka (Rika), Zborišće (mjesto za zborove), Uspolje (put prema Trijebovu preko vrela Suljinovac) i mnogi drugi nazivi dijelova grada.

Na hadisu, hronogramu iznad ulaznih vrata džamije, na turskom jeziku, neshi pismom, uklesani su natpisi u stihovima i godina obnove 1908. Obnovitelj džamije je banjalučanin Hamid-aga Husedžinović, po kojem je i nazvana Hamidija. Stanovništvo ovoga kraja, ovu džamiju naziva i sljedećim imenima: Riječka džamija, Džamija u Rijeci, Rička džamija.

Hamidija džamija zapaljena je i minirana u oktobru 1993. godine, potom je srušena, a materijal je odvezen na deponiju smeća koja se nalazi na lokalitetu Grabež. Tokom 2007. god. zavržena je obnova džamije.

## Opis 
Hamidija džamija pripada tipu jednoprostornih džamija sa otvorenim sofama, natkrivena četvorovodnim krovom, sa kamenom munarom.

Vanjske dimenzije su 10,60 x 16,70 m, sa dva pojasa prozorskih otvora. Izgrađena je od pune cigle, a zidovi su debljine od oko 55–60&nbsp;cm. Vanjska fasada džamije je malterisana.  Džamija je pokrivena četverovodnim krovom, sa izvedenom klasičnom drvenom krovnom konstrukcijom tipa dvostruke vješaljke, a kao pokrov je primijenjen crijep. U tlocrtnoj dispoziciji primijenjeno je rješenje sa otvorenim vanjskim sofama i unutrašnjim jedinstvenim molitvenim prostorom sa galerijom mahfila, dispoziciono rješenje veoma često kod jednoprostornih džamija pod četverovodnim krovom. Ulazna partija gabaritnih dimenzija 3,30 x 10,60 m imala je dvije vanjske sofe, postavljene lijevo i desno od ulaza. Tavanica i krovna konstrukcija iznad trijema su oslonjene na četiri prednja drvena stupa i dva zadnja postavljena uz sjeverozapadni zid.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
ISLAMSKA ZAJEDNICA U BOSNI I HERCEGOVINI - SA SVEČANOSTI OTVORENJA HAMIDIJA DŽAMIJE U MRKONJIĆ GRADU

Kategorija:Džamije u Mrkonjić Gradu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Mrkonjić Gradu
Bečići

mini|280px|Bečići, gradska plaža
**Bečići** (ćir. *Бечићи*) su naseljeno mjesto i grad u sastavu općine Budva, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Budva.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Bečići su imali 895 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Черногория, Бечичи, церковь святого Томаса - panoramio.jpg|srpska pravoslavna crkva "Sv. Tomo"
Datoteka:Черногория, Бечичи, церковь св. Томаса - panoramio.jpg|česma kraj crkve
Datoteka:Bečići jul 2013.-16.jpg|pogled na more
Datoteka:Bečići, Montenegro - panoramio (1).jpg|magistrala
Datoteka:Bečići, Montenegro - panoramio (4).jpg|noć u Bečićima
Datoteka:Bečići, Montenegro - panoramio (5).jpg|turistički kompleks
Datoteka:Bečiči, Montenegro - panoramio (4).jpg|šetalište
Datoteka:Montenegro Becici 2019.jpg|gradski detalj
Datoteka:Splendid Hotel, Becici.jpg|hotel "Splendid"
Datoteka:Montenegro-02448 - Casino Royale (10597525125).jpg|casino "Royale"
Datoteka:AX Becici Overview 20060818.jpg|panorama

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
Kategorija:Naselja u Boki
Chenopodioideae

**Chenopodioideae** je potporodica u  porodici Amaranthaceae, cvjetnica  u redu Caryophyllales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.. Imenovana je po tipskom rodu *Chenopodium*.

Amaranthaceae su se donedavno smatrale porodicom *Chenopodiaceae*, a sada je preklasificirana, na osnovu rezultata genetičkih istraživanja, koji ukazuju na to da je monofiletska s preostalim potporodicama amarantacea. Obuhvata oko 1.400 vrsta iz oko stotinu rodova.

Ove lobode su obično zeljaste biljke (osim nekih grmova i penjačica), a relativno su česte u svim regijama svijeta.

*Listovi su im jednostavni, naizmjenični, sa cjelovitim rubom. Nekima nedostaju. 
*Cvasti su sastavljene od sitnih cvjetova, koji su dvospolni ili jednospolni.
*Neke su prilagođeni za halofitna i kserofitna okruženja, pa mogu biti sočne, sa  trihomim. *Fotosinteza se odvija po modelu  C4 puta.
*Akumuliraju netoksične rastvore u korijenu.
*Područje rasprostranjenja su obalna područja mediteranskih regija i močvare.
* Cvjetna formula: P1-5 A1-5 G1, plodnica nadrasla.
*Plod: utrikulus.

Među najpoznatijim henopodioidima mogu se spomenuti rodovi i vrste:
**Chenopodium*:  *Chenopodium quinoa*;
* *Spinacia*:  *Spinacia oleracia*;
**Dysphania*:  *Dysphania ambrosioides*
* *Atriplex*:  *Atriplex argentea*;
* *Beta*: *Beta vulgaris*.

## Plemena 
*Anserineae Dumort. 
*Axyrideae (Heklau) G.Kadereit & Sukhor. 
*Chenopodieae Dumort. 
*Dysphanieae Pax

## Rodovi
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Amaranthaceae
Kategorija:Taksonomija biljaka
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine