open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ešref Kovačević

**Ešref Kovačević** (1. septembar 1924 - 2. mart 1996.), Kovačevcima blizu Glamoča, Bosna i Hercegovina, bio je istaknuti bošnjački historičar, prevodilac i kaligraf.

## Biografija
Nakon završetka Gazi Husrev-begove medrese, 1944. godine, upisuje Višu islamsku školu (VIŠT). VIŠT je zatvoren 1945. godine, pa je morao prekinuti studije. Filozofski fakultet u Sarajevu, Odsjek Orijentalne filologije i historije naroda Jugoslavije upisuje 1952. godine, a diplomira 1958. godine.  Posdiplomski studij historije, na Filozofskom fakultetu u Beogradu, upisao je 1967. godine koji je završio odbranom magistarskog rada *Granice bosanskog pašaluka prema Austriji i Mletačkoj republici po odredbama Karlovačkog mira, 1971. godine*. Od 1946-1952. godine  radio je kao imam i muallim.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://docs.google.com/ www.islamska-zajednica.hr/monografija/zgb_DZAMIJA_engl.pdf
* http://yufind.library.yale.edu/yufind/Author/Home?author=Kovac%CC%8Cevic%CC%81%2C%20Es%CC%8Cref.
* http://www.husnihatt.com/en/aboutus
* http://voiceofserbia.org/serbia/node/235 
* https://web.archive.org/web/20130607143233/http://www.most.ba/089/060.aspx (sa fotografijom)
* http://books.google.ba/books/about/Sabit_U%C5%BEi%C4%8Danin_i_njegova_Mi_rad%C5%BEijja.html?id=EsAvHAAACAAJ&redir_esc=y
* https://docs.google.com/ www.anubih.ba/speceditions/socialspeceditions/fulltext/social37/PelidijaEnes.pdf
* http://www.idoconline.info/digitalarchive/public/index.cfm?fuseaction=serve&elementid=683474

Kategorija:Odsjek za orijentalnu filologiju Filozofskog fakulteta u Sarajevu
Kategorija:Rođeni 1924.
Kategorija:Umrli 1996.

Kategorija:Biografije, Glamoč
Svetozar Ljuboja

**Svetozar Ljuboja** je bio dugogodišnji novinar i dopisnik sarajevskog "Oslobođenja" iz Livna, autor dvije veoma popularne monografije o Kulturno- umjetničkom društvu "Radnik"- Livno i Nogometnom klubu "Troglav". Aktivno učestvovao u kulturnom životu grada Livna, gdje se pokazao kao vrstan bariton i režiser sa posebnim senzibilitetom za drame iz savremenog života. Svetozar Ljuboja umro je u Livnu krajem 1990ih godina.
## Vanjski linkovi 
* http://www.livnovine.com/index.php?option=com_content&view=article&id=288:povijesti-trebaju-injenice-a-ne-emocije&catid=61:damir-tadi&Itemid=81 
* http://books.google.com/books/about/KUD_Radnik_Livno.html?id=9bMotwAACAAJ

Ljuboja, Svetozar
Ljuboja, Svetozar
Ljuboja, Svetozar
Stipo Manđeralo

**Stipo Manđeralo** savremeni je bosanskohercegovački autor djela iz livanjske tradicije i historije. Rođen je 1938. godine u Vidošima kraj Livna. Filozofski fakultet završava u Sarajevu, a od 1962. nastavnik je za južnoslavenske književnosti i maternji jezik u livanjskoj gimnaziji.

U stručnim pedagoškim časopisima javlja se radovima o problematici nastave jezika i književnosti u praksi. Cijelo vrijeme svog djelovanja predano se bavi proučavanju historije grada Livna i livanjskog kraja. Nekoliko njegovih zapaženih radova objavljeno je u "Glasniku Zemaljskog muzeja u Sarajevu", mostarskoj "Hercegovini", sarajevskim časopisima "Odjek" i "Treći program RTVSa", livanjskim "Tragovima", "Livanskim vidicima", "Svjetlu riječi", te u sklopu različitih naučnih simpozija.

Knjiga "Gospodari kamena" (1987) svojevrsna je enciklopedija livanjskog klesarstva, "Lozićev ilirski san" ([1992) govori o životu i djelu bosanskog franjevca Grge Lozića, a u "Kutiji za čuvanje vremena" (1996.) pohranjeni su neki mali i zanimljivi detalji iz svakodnevne historije livanjskog kraja. Svojom posljednjom knjigom "Zlatne ruke" (1999) Manđeralo dokumentira biografije livanjskih zanatlija, te s puno zanosa govori o starim zanatima, koji su već odavno iščezli sa ulica i mahala stare gradske čaršije u Livnu.

## Bibliografija
* *Gospodari kamena*, Livno-Sarajevo, 1987.
* *Lozićev ilirski san*, Split-Livno, 1992.
* *Kutija za čuvanje vremena*, Livno, 1996.
* *Zlatne ruke*, Sarajevo, 1999.
* *S Vidoške gradine*, Livno, 2006.
* *Trg kralja Tomislava u Livnu*, Livno, 2009.
* *Livanjski trgovi*, Livno, 2011.
* *Pismo za puk i gospodu,* Sarajevo-Zagreb, 2015.
* *Lučonoše*, Sarajevo-Zagreb, 2019.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1938.
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Jovan Sundečić

**Jovan Sundečić** (1825-1900), srpski pjesnik, pravoslavni sveštenik i lični sekretar crnogorskog knjaza Nikole, svoje porijeklo vuče iz livanjskog kraja. Majka Ekaterina je bila Jovana Jović, a otac Filip Sundečić. Porodična loza Sundečić dala je značajne junake, među kojima je bilo kako sveštenika, tako i vojskovođa. Na početku bogoslovne karijere mladi Sundečić službuje u pravoslavnom selu Peroj u Istri, kao kapelan u godinama od 1848. do 1850. U slikovitim predjelima Istre i Mediterana Sundečić otkriva svoj poetski talent i tu nastaju njegove prve pjesme. 1865. godine piše državnu himnu Crne Gore "Ubavoj nam Crnoj Gori", za koju je muziku komponovao Čeh Anton Šulc.

"Izabrane pjesme" izlaze mu 1889. godine u Zagrebu. Sundečić je bio urednik kalendara Orlić u Cetinjskoj čitaonici i predsjednik društva "Slavjanski Dom". Svoju ljubav prema Slavenima, pogotovo prema Hrvatima i gradu Zagrebu očituje u istoimenoj pjesmi o glavnom gradu Hrvatske: "Zagrebe, tolike si hrame diga. Znanju, umlju i vještini, pregnuvši da se penješ k pravoj sreći i visini."

Kategorija:Rođeni 1825.
Kategorija:Umrli 1900.
Kategorija:Srbijanski pjesnici
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Ivo Šeremet

**Ivo Šeremet** (13. februar 1900 Livno – 30. juli 1991 Sarajevo) bio je bosanskohercegovački likovni umjetnik impresionističkog izraza.

## Biografija 
Osnovnu školu završio je u Livnu. 1912. Šeremet odlazi u Sarajevo gdje je pohađao realku. Godine 1919. školovanje je nastavio u Zagrebu, a potom i u Beču, odnosno Krakovu, gdje je završio likovnu akademiju. Do početka Drugog svjetskog rata Šeremet živi i stvara u Beogradu, a potom od 1941. do 1948. opet u Zagrebu, odakle se ponovo vraća u Sarajevo, gdje ostaje do kraja života.

O njegovoj "sarajevskoj fazi" likovni kritičar Miloš Radić u uvodu kataloga velike samostalne izložbe u Livnu 1980. godine piše. "...Šeremet je nastavio da intenzivno prati oblike u prirodi, služeći se bogatim ranijim iskustvom, ali uvijek i sa ponekom notom novine i osvježenja. Uz strogost oblika, zadržavanu još u portretima i mrtvim prirodama, primjećuje se izvjesno "razmekšivanje" forme i šire shvaćeni impresionistički postupak u slikanju pejzaža, pa bi se ova nova faza mogla nazvati- faza impresionizovanog realizma, u kojoj se forme donekle razlažu u vidljivije, kraće ili duže poteze kistom..."

Bio je profesor Državne škole za likovnu umjetnost u Sarajevu. Od 1951 - 1965. godine  radi kao direktor Umjetničke galerije, gdje je znatno obogatio fond umjetničkih djela. Radio je na osnivanju Umjetničke kolonije u Počitelju. Bio je član je Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine.

Dobitnik brojnih društvenih priznanja i nagrada.

## Djela 
* *Vrbe*
* *Trebević*
* *Mrtva priroda*
* *Autoportret*
* *Akt*
* *Pejzaž iz Tatri*
* *Pejzaž iz Konjica*
* *Sa Boračkog jezera*
* *Trebević u magli*
* *Portret starca*
* *Stolac*
* *Dubrovnik*
* *Dubrovačka župa*

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Most Broj 124 - 100-godišnjica rođenja slikara Ive Šeremeta

Kategorija:Rođeni 1900.
Kategorija:Umrli 1991.
Kategorija:Bosanskohercegovački umjetnici
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Članovi ANUBiH
Kategorija:Jugoslavenski slikari
Ivan Šuker

mini|Ivan Šuker
**Ivan Šuker** (Livno, 12. novembar 1957 – 5. septembar 2023) bio je hrvatski političar, potpredsjednik Vlade i ministar financija Republike Hrvatske koji je obnašao tu funkciju do 29. decembra 2010.

## Biografija
Pohađao je ekonomski fakultet u Zagrebu gdje diplomira 1983. Po završetku fakulteta zaposlen je na radnom mjesto glavong knjigovođe u Odsjeku za budžet Općine Velika Gorica, nakon čega 1986. prelazi na posao finansijskog direktora gradske omladine gdje ostaje do 1990. godine. Između 1990. i 2000. Ivan Šuker obavlja istovremeno poslove voditelja porezne uprave Velike Gorice i druge funkcije u Velikoj Gorici ili Zagrebu. Po završetku posla u poreznoj upravi Šuker prelazi u Sabor gdje ostaje do izbora za ministra financija.

## Reference 
Kategorija:Hrvatski ekonomisti
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Hrvatski političari
Kategorija:Hrvatski ministri
Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Umrli 2023.
Rapko Orman

**Rapko Orman** rođen 18. marta 1945. u Sturbi kod Livna je bosanskohercegovački pjesnik.

## Biografija 
Srednju školu završio u Livnu, a Višu pedagošku u Banjoj Luci, grupa srpskohrvatski jezik i istorija. Radio u Narodnom univerzitetu – u Centru za obrazovanje i kulturu u Livnu. Početkom školske 2001/2002. primljen u OŠ "Ivan Goran Kovačić" – područno odjeljenje u Lištanima, gdje radi sve do odlaska u mirovinu. Živi u Livnu.

Objavljivao je radove u sljedećim listovima i časopisima: Putev, Behar, Most, Preporod, Diwan, Kabes, Glas, Livanjski vidici, Prosvjetni list, Oslobođenje, Svjetlo riječi, Odjek, Cvitak, Motrišta, portal Strane, Bošnjački glas, web-stranica Ivana Lovrenovića. U vrijeme Kebine uredničke epohe bio je član redakcije časopisa Most. Član je Društva pisaca Bosne i Hercegovine. Za poeziju nagrađivan – Slovo Gorčina u Stocu (1979), Teslićko proljeće u Tesliću (1989), KU „ Musa Ćazim Ćatić “ u Odžaku (2018). Na natječajima PEN centra BiH  2011. i 2012. njegove pjesme ušle su u najuži izbor za titulu "Vitez poezije" Evropskog pjesničkog turnira u Mariboru.

Njegovu knjigu izabranih pjesama Nikako da svane BZK „Preporod“, Sarajevo, uvrstila je u ediciju „Bošnjačka književnost u 100 knjiga“ i objavila 2023. zajedno sa knjigom Muje Musagića " Polje me moje prevarilo".

Na stihove Rapke Ormana dirigent Aldo Kezić komponirao je oratorij "Jadi NE Vujadine". Ormanova poezija nadahnula je Kezića i za simfonijsku poemu "Deber niz Teber", kao i za kompozicije "Ambos" (Nakovanj)," Vola Angele" (Leti Anđele) i druge.

## Bibliografija 
* "Jadi ne Vujadine" (pjesme),  Općinska zajednica kulture, Livno, 1982.
* "Od vidika do povika" (pjesme),  Općinska zajednica kulture, Livno, 1985.
* "Žig žive rane" (pjesme), Islamski centar, Mostar, 1996.
* "Svlak gole kože" (pjesme), Kujundžić, Lukavac, 1999.
* "Blago pod kupolom" (Monografija: Livanjske potkupolne džamije), Planjax, Tešanj, 1999.
* "Glas obojen slikom" (pjesme), Planjax, Tešanj, 2000.
* "Sitni sati nesanice" (pjesme), Planjax, Tešanj, 2001.
* "Album vidnih polja" (pjesme), Autorsko izdanje, Livno, 2004.
* "Dobro nema veze" (pjesme), Planjax, Tešanj, 2009.
* "Pjesmovita proza života" (pjesme), Autorsko izdanje, Livno, 2011.
* "Dah za uzdah" (pjesme), Print - GS, Travnik, 2013.
* "Mašem kad odlaze" (pjesme), Print - GS, Travnik, 2015.
* "Samo da svane" (izabrane pjesme), Print - GS, Travnik, 2016.
* "Pusta polja elegija" (pjesme), Print - GS, Travnik, 2018.
* "Nikako da svane" (izabrane pjesme), Bošnjačka zajednica kulture " Preporod", Sarajevo, 2023.

## Nagrade 
* Slovo Gorčina u Stocu 1979,  Teslićkog proljeća u Tesliću (1989) ,
* Nagrada "Musa Ćazim Ćatić" u Odžaku (2018)

## Reference 
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Mak Dizdar"
Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Bosanskohercegovački pjesnici
Kategorija:Živi ljudi
Santa Fe (Novi Meksiko)

**Santa Fe** ( SAN -tə FAY, - ⁠ fay ; ), španski za 'Sveta vjera'; Tewa, Tewa za "mjesto vode s bijelim školjkama"; Northern Tiwa; Navajo , navaho za "perla + voda mjesto") je glavni grad američke države Novi Meksiko. Ime "Santa Fe" na španskom znači "Sveta vjera", a puno ime grada kako je osnovano ostaje '''''' ("Kraljevski grad svete vjere svetog Franje Asiškog").

Sa populacijom od 87.505 prema popisu iz 2020. godine, to je četvrti grad po veličini u Novom Meksiku. Također je i sjedište okruga Santa Fe. Njegovo metropolitansko područje dio je kombinovanog statističkog područja Albuquerque – Santa Fe –Las Vegas, koje je 2020. godine imalo 1.162.523 stanovnika. Ljudsko naselje datira hiljadama godina unazad u regionu, placita je osnovana 1610. godine kao glavni grad . Zamijenio je prethodni glavni grad,  , u blizini moderne Españole, u San Gabriel de Yungue-Ouinge, što ga čini najstarijom prijestonicom države u Sjedinjenim Državama. Santa Fe je zvanično postao dio Sjedinjenih Američkih Država 1912. godine.

Također se nalazi na najvišoj nadmorskoj visini od bilo koje prijestonice američkih država, sa nadmorskom visinom od 2.194 m.

Santa Fe se smatra jednim od najvećih svjetskih umjetničkih gradova zbog svojih brojnih umjetničkih galerija i instalacija, a prepoznat je i od UNESCO-ove Mreže kreativnih gradova . Njegove kulturne znamenitosti uključuju Santa Fe Plazu, Palatu guvernera, Fiesta de Santa Fe, brojne restorane sa prepoznatljivom novomeksičkom kuhinjom i izvođenje muzike Novog Meksika . Među njegovim brojnim umjetničkim galerijama i instalacijama su muzej Georgia O'Keeffe, galerija karikaturiste Chucka Jonesa i noviji umjetnički kolektivi kao što je Meow Wolf . Gradski pejzaž je poznat po svojoj arhitekturi Pueblo Revival i Teritorial Revival u stilu ćerpiča.

## Nauka i tehnologija 
Santa Fe je povezan sa naukom i tehnologijom od 1943. godine kada je grad služio kao kapija u Nacionalnu laboratoriju Los Alamos (LANL), udaljenu 45 minuta vožnje od grada. Godine 1984. osnovan je Institut Santa Fe (SFI) za istraživanje složenih sistema u fizičkim, biološkim, ekonomskim i političkim naukama. Ugostio je takve nobelovce kao što su Murray Gell-Mann (fizika), Philip Warren Anderson (fizika) i Kenneth Arrow (ekonomija). Nacionalni centar za resurse genoma (NCGR)  osnovan je 1994. godine kako bi se fokusirao na istraživanje na raskrsnici između bioznanosti, računarstva i matematike. Tokom 1990-ih i 2000-ih nekoliko tehnoloških kompanija osnovano je za komercijalizaciju tehnologija iz LANL, SFI i NCGR.

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Gradovi u Novom Meksiku
Kategorija:Gradovi u okrugu Santa Fe (Novi Meksiko)
Engleski građanski rat

**Engleski građanski rat** (1642. - 1651.) je bio niz oružanih sukoba i političkih mahinacija između parlamentaraca i rojalista. U prvom (1642. - 1646.) i drugom ratu (1648. - 1649.) sukobili su se pristalice kralja Karla I i parlamentarci, dok su se u trećem ratu (1649. - 1651.) sukobile pristalice Karla II i parlamentarci. Rat je završen pobjedom parlamentaraca u bici kod Worcestera 3. septembra 1651. godine.

Rezultat ovog rata bio je trostruk; suđenje i egzekucija Karla I, izgnanstvo njegovog sina Karla II i rušenje Britanske monarhije i uspostavljanje Commonwealtha Engleske (1649. - 1653.) i Protektorata (1653. - 1659.) tokom vladavine Olivera Cromwella. Monopol Engleske crkve je završen protestantskim usponom u Irskoj. Ustavno, nakon građanskog rata uspostavljen je presedan da engleski monarh ne može vladati bez pristanka parlamenta, iako je ideja parlamenta kao vladajuće snage Engleske zakonski osnovana kao dio Slavne revolucije 1688. godine.

## Također pogledajte 
* Tridesetogodišnji rat
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Građanski ratovi
Kategorija:Vojna historija Engleske
Kategorija:Ratovi s učešćem Irske
Arabija (višeznačnica)

* Arapsko poluostrvo
* Saudijska Arabija
* Ujedinjeni Arapski Emirati
* Arabija (kolač)

## Također pogledajte 
* Bliski Istok
630.

Godina **630.** (**DCXXX**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. Oznaka 630. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
* Muhammed osvojio Meku (januar).
* Pobjedom u bici kod Hunejna, Muhammed je ujedinio Arabiju
* Bizantijski car Heraklije osvojio Jerusalem od Perzijanaca nakon što su ga oni ranije osvojili od Bizantije.
* Kineski Budist Zuan Zeng došao do Indije
* Kriza u Perziji

## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Bitka kod Hunejna

**Bitka kod Hunejna** je bila važna bitka između muslimanskih snaga predvođenih poslanikom Muhammedom i armije beduinskih plemena Hevazin i Sekif. Bitka se dogodila 630, kod mjesta Hunejn, u dolini između Meke i utvrđenog grada Ta’ifa.

Bitka je završila odlučujućom pobjedom muslimana, koji su zarobljeni ogroman plijen. Bitka kod Hunejna je jedna od bitaka koja je po imenu navedena u Kur'anu, u suri Et-Tevba, u 25. ajetu.

Ova pobjeda muslimana osigurala je ujedinjenje Arabije.

Protivnici muslimana su bili plemena *Hevazin* i *Sekif*, poznati po svojoj hrabrosti i vještini sa strijelama. Zabrinuti rastom islama i Muhamedove moći, oni su se okupili i namjerivali napasti Meku. Međutim, Muhammed je brzo saznao za njihove planove, pa je sam pošao prema njima sa armijom od 12.000 ljudi. Od tih 12.000, kaže se da su 10.000 bili isti oni koji su sa njim osvojili Meku a 2.000 novi vjernici iz Meke.

Iako puno manji, Hevazini i Sekifi su bolje poznavali teren, tako da, kad je prednji dio muslimanske vojske stigao u područje, oni su ga napali iz zasjeda. Taj dio Muhamedove armije je onda pokušao da se vrati glavnoj armiji, ali uhvatila ih je panika i nered. Ipak, Muhamedova vojska je stigla do njih i u jurišu je napala nevjernike. Muslimani su pobijedili u bici i njihovi protivnici su se vratili u Ta’if.

Islamska pobjeda natjerala je pustinjska plemena da pređu na islam. Nedugo poslije toga i pobunjenici u Ta’ifu su se predali i prihvatili islam. Poslije ove bitke i ujedinjenja Arabije dva-tri područja su se pobunila, ali je tada islamska država bila dovoljno snažna da ih se riješi. Bitka kod Hunejna je iz tog razloga zadnja važna Muhamedova vojna pobjeda.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:630.
Kategorija:Bitke
Kategorija:Bitke Halida ibn Velida
Kategorija:Historija islama
Kategorija:Sukobi u 630.
Muhamed Abdagić

**Muhamed Abdagić**, bošnjački književnik (Sjenica, 1916 - Novi Pazar, 1991). Glavna Abdagićeva djela su romani *Feniks:Život Šaćirov Prije Objave* (1966) i *Duge Studene Zime* (1981), te zbrika pripovjetki *Zemlja* (1975) i pjesme *Lutajući Brod* (1981).
Jedan od njegovih najigranijih i najboljih pozorišnih komada je često igran u izvedbama glumačkih ekipa KUD-a "Jedinstvo" iz Sjenice, a koji govori o zabranjenoj i nemogućoj ljubavi dvoje mladih Sjeničana i nosi naslov *Ramiza*.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1916.
Kategorija:Umrli 1991.
Kategorija:Biografije, Sjenica
Kategorija:Srbijanski pisci
2.

Godina **2.** (**II**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Vicinija i Vara ** ili, rjeđe, '*godina 755. *Ab urbe condita'''''. Oznaka "2." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Publije Alfen Var i Publije Vicinije služe kao rimski konzuli.
* Gaj Cezar se sastaje sa partskim kraljem Fraatom V na Eufratu, gdje se umjesto bitke sklapa mirovni sporazum, kojim su Parti priznali rimsko sizerenstvo nad Armenijom.
* Juba II od Mauretanije se pridružuje kao vojni savjetnik Gaju Cezaru u Armeniji. Za vrijeme tog pohoda upoznaje Glafiru, kapadokijsku princezu i bivšu suprugu Aleksandra od Judeje, brata Heroda Arhelaja, etnarha Judeje te se zaljubljuje u nju.
* Artavazd III, sin Ariobarzan II, kralja Medije Atropatene, postaje kralj Armenije (do godine 4. n. e.).
* Kineski carski regent Wang Mang započinje program osobnog bogaćenja i konsolidiranja vlasti kroz obnavljanje markiških i drugih titula za nekadašnje carske prinčeve te sistem izdašnih penzija za bivše carske službenike. Istovremeno počinje stavljati ograničenja za carevu majku - suprugu Wei i članove njenog klana.
* Nakon vijesti o smrti Lucija Cezara, carica Livija Druzila nagovara cara Augusta da dozvoli njenom sinu Tiberiju da se kao privatni građanin vrati u Rim, nakon što je šest godina bio izgnan na Rodos.
* Kedid postaje arhont Atene.
* U Kini je nakon godinu dana dovršen prvi popis stanovništva: prve brojke pokazuju kako Kina ima oko 60 miliona stanovnika (59,594.978 ljudi u nešto preko 12 miliona domaćinstava). Ovaj popis je jedan od najpreciznijih u kineskoj historiji. Isti popis pokazuje da skoro milion stanovnika živi u Vijetnamu.

## 2. u temama 
## Rođeni 
* Apolonijus iz Tjane.

## Umrli 
* Lucije Cezar, sin Marka Vipsanija Agripa i Julije Starije, prijestolonasljednik Galije (rođen 17. p. n. e.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
4.

Godina **4.** (**IV**) bila je prijestupna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Kata i Saturnina** ili, rjeđe, '*godina 757. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "4." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Rimsko Carstvo, koje predstavlja Tiberije, sklapa ugovor o miru i prijateljstvu s germanskim plemenom Herusci, koje predstavlja kralj Segimer. Segimerovi sinovi Arminije i Flav, se priključuju rimskoj vojsci kao komandanti pomoćnih trupa.
* Rimski car August nakon pogibije Gaja Cezara poziva Tiberija u Rim i proglašava ga svojim nasljednikom, odnosno budućim carem. Istovremeno je nasljednikom proglašen i Agripa Postum.
* Tiberije, pak, svojim nasljednikom proglašava Germanika.
* Sekst Elije Kat postaje rimski konzul.
* U Rimu donesen *Lex Aelia Sentia* koji regulira manumisiju, odnosno oslobađanje robova.
* KInesko dijete-car Ping se vjenčava za caricu Wang, kćer regenta Wang Manga koji tako cementira svoju uticaj.
* Julija Starija se vraća iz izgnanstva te odlazi u Regij gdje živi u sramoti.
* August daje pomilovanje Gneju Korneliju Cini Magnusu i Emiliji Lepidi, kćeri Marka Emilija Lepida, a koji su bili optuženi za zavjeru protiv cara.
* Partski kralj Fraatak i kraljica Musa svrgnuti i ubijeni, a kruna ponuđena Orodu čine započinje interregnum.
* Marko Plaucije Silvan imenovan rimskim prokonzulom Azije.
* Wang Mang preuzima titulu "Visoki vojvoda"
* Polijan Maradonije postaje arhont Atene.
* Nikolaj iz Damaska piše 15-tomnu knjigu *Historija svijeta''.
* Namhae Chachaung nasljeđuje Bak Hyeokgeosea kao kralj korejskog kraljevstva Silla (tradicionalni datum).

## 4. u temama 
## Rođeni 
* Kolumela, rimski pisac (u. 70)
* Daemusin od Goguryeoa, kralj Goguryeoa (u. 44)
* Neki vjeruju da je Isus iz Nazareta zapravo rođen ove godine.

## Umrli 
* Bak Hjeokgeos od Sile, prvi vladar Koreje
* Gaj Cezar, rimski vojskovođa, sin Marka Vipsanija Agripe i Julije Starije, poginuo za vrijeme pohoda u Artagiri u Armeniji
* Bak Hyeokgeose od Sille, prvi vladar Koreje
* Gaj Asinije Polion, rimski orator, pjesnik i historičar (rođen 65. p. n. e.)
* Terencija, prva supruga Marka Tulija Cicerona (rođena 98. p. n. e.).
* Ariobarzan II, kralj Medije Atropatene (rođen 40. p. n. e.)
* Artavazd IV, kralj Armenije (rođen 20. p. n. e.)
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
3.

Godina **3.** (**III**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Lamije i Servilija ** ili, rjeđe, '*godina 756. *Ab urbe condita'''''. Oznaka "3." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Rimski Senat formalno produžava vladavinu cara Augusta za sljedećih deset godina.
* Lucije Elije Lamija i Marko Servilije služe kao rimski konzuli.
* August formalno usvaja svog nećaka Gaja Cezara, učinivši ga tako preuzmpitivnim nasljednikom. Gaj je proglašen prokonzulom i poslan na specijalnu misiju na Istok.
* Marbod, kralj Markomana ujedinjenje pet germanskih plemena na području današnje Šleske i Saksonije, stvarajući tako prijetnju po Rim.
* Kralj Yuri od Goguryeoa premješta glavni grad države Goguryeo iz Tvrđave Jolbon u Tvrđavu Gungnae.
* Kineski carski regent Wang Mang zaustavlja zavjeru svog sina Wang Yua i svog zeta Lu Kuana, koji su ga uz podršku klana Wei htjeli svrgnuti s regentskog položaja. Wang Yu i Lu Kuan su pogubljeni, a potom slijedi čistka klana Wei.
* Menej postaje arhont Atine.

## 3. u temama 
## Rođeni 
* Galba, budući Rimski car.

## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
5.

Godina **5.** (**V**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Mesale i Cine** ili, rjeđe, '*godina 758. *Ab urbe condita'''''. Oznaka "5." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* Gnej Kornelije Cina Magnus i Lucije Valerije Mesala Voles (ili Gaj Atej Kapiton) postaju rimski konzuli.
* Poliharm Azenije postaje arhont Atene.
* Germanska plemena Cimbri i Haridi šalju izaslanike u Rim.
* Rimsko Carstvo priznaje Kunobelina, kralja Katuvelauna, za kralja Britanije.
* Agripina Starija se udaje za svog rođaka Germanika.
* Livila se udaje za Tiberijevog sina Druza Julija Cezara.
* Wang Mang, kineski carski regent, uzima titulu "Devet nagrada carske naklonosti" — skup ceremonijalnih odora, skeptre, oružje i darove namijenjene samo osobama u najintimnoj vezi sa carom. To je novi znak o rastu moći Wang Manga.
* Tiberije osvaja područje koje je danas zapadna Njemačka i južna Holandija.

## 5. u temama 
## Rođeni 
* Julija, kćer Druza Julija Cezara i Livile (u. 43).
* Druzila od Mauretanije, mauretanijska princeza
* Ruzi Ying, praunuk cara Xuan Hana, kineski car (u. 25).
* Yin Lihua, carica Kine (u. 64).
* Sveti Pavle (približni datum).

## Umrli 
* Kineski car Guangvu
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
Džemaludin Alić

**Džemaludin Alić** (Zenica, 19. maj 1947 – Saarbrücken, 4. septembar 2017) bio je bosanskohercegovački književnik. Rođen je 19. maja 1947. u Tetovu kod Zenice. Gimnaziju je završio u Zenici, a studije južnoslovenskih književnosti i jezika apsolvirao je na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 1972.

## Objavljena djela 
Knjige pjesama:
* *Tamni kristal*, Zagreb, 1969.
* *Razbijanje površine*, Sarajevo, 1969.
* *Pjev sve tišeg srca*, Zagreb 1971.
* *Sezona lova*, Zagreb, 1974.
* *Nesanica*, Sarajevo, 1976.
* *Put u iskon*, Sarajevo, 1978.
* *Rađanje Atlantide*, Sarajevo, 1988.
* *Sarajevo, oko moje*, Split, 1992.

Za knjigu pjesama *Tamni kristal* dobija nagradu Fonda A. B. Šimić 1969. godine u Zagrebu.

Džemaludin Alić pisao je i prozu, kritiku i esej. Prvi roman *I smrt će proći* objavljuje 1978. godine u Zagrebu, a zatim slijede romani *Trošenje grijeha*, Sarajevo, 1980; *Kukci*, Banja Luka, 1988; *Demijurg*, Tuzla, 1989, i *Pataren*, Sarajevo, 2001.

Knjigu priča *Zamka za Ishaka Ledinu* objavljuje u Sarajevu 1982. godine. *Komadanje Orfeja*, izbor kritike, polemike i eseja objavljuje u Tuzli 1986. godine, a *Antologiju bosanskohercegovačke pripovijetke XX. stoljeća objavljuje u časopisu *Život*, 7-8, 1980. *

* Roman *Kukci* preveden je na makedonski jezik i objavljen pod naslovom *Skakulci* u Skoplju 1991.
* *Antologija bosanskohercegovačke pripovijetke XX. stoljeća* objavljena je na esparanto jeziku u Sarajevu 1982.
* Roman *Demijurg* preveden je na njemački jezik i objavljen u Blieskastelu 1995. godine. *Pataren* je također objavljen na njemačkom jeziku 2003. godine.

Nakon izbijanja rata u Republici Bosni i Hercegovini, Alić sa porodicom živi u Splitu u Hrvatskoj gdje izdaje list RBiH, a od kraja 1993. godine živi u egzilu u Njemačkoj sa statusom slobodnog umjetnika. U egzili je napisao knjigu pjesma *Bosna Bosona*, roman *Pataren* i djelo *Devetnaest stoljeća Bosne*, Frankfurt , 1988.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Alić, Džemaludin
Alić, Džemaludin
Alić, Džemaludin
Kategorija:Umrli 2017.
7.

thumb|Operacije tokom Batonovog ustanka godine 7.
Godina **7.** (**VII**) je bila redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Metela i Nerve** ili, rjeđe, '*godina 760. *Ab urbe condita'''''. Oznaka "7." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* U Iliriku se nastavlja veliki ustanak panonskih, dalmantinskih i ilirskih plemena protiv rimske vlasti.
* Rimski car August smjenjuje Heroda Arhelaja s mjesta etnarha Judeje (prema nekim izvorima godine 6).
* Publije Kvintilije Var imenovan rimskim guvernerom Germanije.
* Vonon I postaje novi vladar Partskog Carstva.
* Zhai Yi, kineski guverner Kapetanije Dong (kraj Puyanga u današnjoj provinciji Henan) proglašava Liu Zina, markiza od Yang Xianga (suvremeni Tai'an u Shandongu) za cara, čime je podignuta najveća pobuna protiv cara Ruzija od Hana, odnosno regenta Wang Manga.
* Legat Tiberije Kvintilije Var je zadužen za uspostavu, odnosno konsolidaciju rimske vlasti u Germaniji između rijeka Rajne i Elbe. Njegovo popisivanje stanovništva, nametanje poreza i prisilna regrutacija izaziva masovno nezadovoljstvo među germanskim domorocima.
* Abgar od Edese svrgnut s prijestolja Osroene.
* U Rimu započinje izgradnja Hrama Konkordije.
* zima - Wang Mang guši pobunu, pri čemu je Zhai uhvaćen i pogubljen, dok Liu Xin uspjeva pobjeći.

## 7. u temama 
## Rođeni 
* Druz Cezar, sin Germanika i Agripine Starije (u. 33)
* Gnej Domicije Korbulon, rimski vojskovođa (u. 67)

## Umrli 
* Atenodor Kananit, stoički filozof (r. 74. p. n. e.)
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
Adni Mahmud-paša Anđelović

**Adni Mahmud-paša Anđelović** rođen je 1420. u Kruševcu, dok godina njegove smrti nije poznata (1473?). U ranom djetinjstvu odveden je kao janjičar na osmanski dvor, gdje se obrazovao zajedno s princom Mehmedom. Ovaj ga je veoma volio i cijenio, radi čega ga je uzeo u svoju pratnju. Brzo je napredovao, te dobio položaj vezira. Svoju vojničku karijeru započeo je osvajanjem Konstantinopolja 1453. godine. Bio je učesnik pohoda kada su anektirane Srbija (1459) i Bosna (1463) pod osmanlijsku vlast. Nakon Mehmedove naprasne smrti, uslijed dvorskih spletki, bio je zatočen i pogubljen.

Bio je istaknuti državnik, vojskovođa i mislilac. Uživao je veliki ugled, pa je velik broj pjesnika poslije njegove smrti napisao hronograme pune hvale. Ostavio je potpun divan na turskom jeziku i raspravu "Kibla". I danas u Istanbulu traju neki od njegovih vakufa.

Kategorija:Rođeni 1420.
Kategorija:Biografije, Kruševac
Kategorija:Paše
Kategorija:Veliki veziri Osmanskog Carstva
Kategorija:Umrli 1474.
9.

thumb|Bitka u Teutoburškoj šumi, ilustracija iz 1813.

Godina **9.** (**IX**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Sabina i Kamerina** ili, rjeđe, '*godina 762. *Ab urbe condita'''''. Oznaka "9." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* 10.1. - Kineski carski regent Wang Mang proglašava kako je dinastija Han izgubila mandat, te sebe proglašava carem i osniva kratkotrajnu dinastiju Xin. Njegova supruga je proglašena caricom Wang, a njegov sinWang Lin krunskim princom i prijestonasljednikom. Dotadašnja carica Wang dobija titulu Vojvotkinja majka od Ding'ana, a dotadašnji car Ruzi titulu vojvode od Ding'ana, s time da je smješten u kućni pritvor.
* Veliki ilirski ustanak završava nakon što se Panonija pokorila rimskoj vlasti. Ilirija postaje rimskom provincijom.
* Bitka u Teutoburškoj šumi u kojoj Germani pod Arminijem uništavaju rimsku vojsku pod Publijem Kvintilijem Varom, zaustavljaju rimsku ekspanziju u Germaniju te praktički uspostavljaju rijeku Rajnu kao trajnu granicu između svijeta u kome se govori latinski i svijeta u kome se govori njemački.
* Mladi Klaudije se nakon smrti zaručnice Livije Meduline ženi za Plauciju Urgulanilu.
* Legio II *Augusta*, XX *Valeria Victrix* i XIII *Gemina* su poslane u Germaniju kako bi preuzele mjesto Legio XIX i druge dvije rimske legije uništene u Teutoburškoj šumi.
* Rimske finansije su nakon rata u Iliriku i katastrofe u Teutoburškoj šumi pod pritiskom, pa car August uvodi dva nova poreza - 5 % na nasljedstvo i 1 % na promet.
* August, u nastojanju da popravi demografsku sliku Rima, odnosno poveća broj djece, donosi *Lex Papia Poppaea* - zakon kojim su uvedene sankcije za celibat i brakove bez djece.
* Katuvelauni napadaju Trinovante i zauzimaju njihovo sjedište Kamulodunum.
* Lui Kuai, kineski markiz od Zuzianga, napada vojvodstvo Fuchong pod vlašću njegovog brata Liu Yinga.  Lui Kuai je poražen i ubijen u bitci.
* Ovidije, koji je prognan u Tomis, završava pjesmu pod nazivom Ibis.
* Kraj pobune Ilirskog plemena ’’Daesitata’’ u okolini Sarajeva. Ilirija postaje dio Rimskog carstva.
* Bitka kod Teutoburške šume.

## Rođeni 
* 17.11. — Vespazijan, rimski car (u. 79)

## Umrli 
* Publije Kvintilije Var, rimski vojskovođa u bitci u Teutoburškoj šumi (samoubistvo).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
10.

Godina **10** (**X**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Dolabele i Silana** ili, rjeđe, '*godina 763. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "10 ." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Publije Kornelije Dolabela služi kao rimski konzul.
* Rimska provincija Ilirik je podijeljena na Panoniju i Dalmaciju.
* Kineski car-uzurpator Wang Mang u nastojanju da preduhitri pobune protiv svoje vlasti zabranjuje privatnu trgovinu i posjedovanje samostrijela. Zabrana se, međutim, ne provodi striktno, a što će omogućiti Liu Xiu, budućem caru Guangwuu da nabavi samostrijele za svog brata Liu Yana (poznatog kao Bosheng) i Li Tonga.
* Ovidije dovršava *Tristia* ("Tuge", 5 knjiga) i *Epistulae ex Ponto'' ("Pisma sa Crnog mora", 4 knjige), djela u kojima opisuje svoju tugu uzrokovanu vlastitim izgnanstvom.
* Nestankom indo-grčkih kraljevstava prestaju postojati posljednje samostalne helenističke države. (približni datum)
* Među germanskim plemenima se kao posebna grupa počinju izdvajati Irminoni. (približni datum)

## 10. u temama 
## Rođeni 
* Heron iz Aleksandrije, grčki inženjer (u. cca. 70)
* Liu Penzi, marionetski "car" Kine (u. 27)

## Umrli 
* Didim Halkenter, grčki učenjak i gramatičar (rođ. cca. 63. p. n. e.)
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
8.

Godina **8.** (**VIII**) bila je prijestupna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Kamila i Kvinktilijana** ili, rjeđe, '*godina 761. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "8." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* Službeni početak ere Chushi kineske dinastije Han.
* Marko Furije Kamil, Sekst Nonije Kvintilijan i Lucije Apronije postaju rimski konzuli.
* Vonon I postaje kralj Partskog Carstva.
* Nakon što je dovršio *Metamorfoze*, rimski pjesnik Ovidije započinje pisati 6 knjiga po imenu *Fasti'' (Festivali), posvećenih prvih šest mjeseci godine, a koji su važan izvor podataka o rimskom kalendaru.
* 3.8. — Veliki ilirski ustanak: Rimski general Tiberije nanosi poraz pobunjenim Delmatima na rijeci Batin (Bathinus).
* Tinkomar, svrgnuti kralj britskog plemena Atrebata bježi iz Britanije u rimsku Galiju; Epil postaje novi kralj.
* Car August naređuje da se Vipsanija Julija (Julija Mlađa) progna. Bivši konzul Lucije Emilije Paul i njegova porodica su osramoćeni. Car August također naređuje da se razvrgnu zaruke mladog Klaudija za Paulovu kćer Emiliju Lepidu. Umjesto toga se Klaudija pokušava vjeriti za Liviju Medulinu.
* Ovidije je prognan iz Rima na Crno more kraj Tomisa (današnja Constanţa).
* zima - Kineski carski regent Wang Mang uništava pobunu Chai Ija, čime stiče još jedan povod za osnivanje vlastite dinastije Xin.
* Izgrađen je Ara Apakis.

## 8. u temama 
## Rođeni 
* Tit Flavije Sabin, rimski konzul i brat cara Vespazijana (u. 69)

## Umrli 
* Markus Valerius Msala Korvinus, Rimski vojskovođa
* Marko Valerije Mesala Korvin, rimski vojskovođa (rođ. 64. p. n. e.)
## Napomene i reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
Stjepan Džalto

**Stjepan Džalto**, bosanskohercegovački pisac i katolički svećenik, rođen je 21. oktobra 1931. godine u Voljicu kod Gornjeg Vakufa. Osnovnu školu završio je u Gornjem Vakufu, gimnaziju u Rijeci i Zagrebu, a teologiju u Đakovu. Objavio je dvadesetak knjiga priča, pjesama, romana i putopisa. U bliskom je srodstvu sa Davorom Džaltom, umjetnikom, filozofom i historičarem umjetnosti. Umro je 24. septembra 2008.

## Djela 
* *Selo Svađalovo*, pripovijetke, (Zagreb,1972.);
* *Gladne i nemirne godine*, roman, (Zagreb,1974.),
* *Priče iz Pasjih Korita*, roman (Zagreb,1982.);
* *Svečev kafić*, pripovijetke (Mostar,1988.);
* *Spontanosti*, pjesme (Mostar,1988.);
* *Mladenački raj i njegov sjaj*, pripovijetke (Đakovo,1989.);
* *Pod Jurcanovim orahom*, roman (Zagreb,1990.);
* *Eva i ja*, pripovijetke (Zagreb,1995.)
* *Novo selo*, roman (Zagreb,1995.);
* *Čudna zemlja*, roman (Zagreb,1995.);
* *Birane stranice*, izbor iz djela (Bol-Sarajevo,1995.);
* *Župna kronika*, pripovjetke (Mostar,1995.);
* *Trzaji*, pjesme (Mostar,1995.);
* *Zvonimirovo*, roman (Zagreb,1996.);
* *Fra Marijanova Bosna*, pripovijetke (Zagreb,1997.);
* *Birane stranice II.*, izbor iz djela (Zagreb, 1997.);
* *Krv i suze*, pjesme, drama (Zagreb, 1998.);
* *S ljudima*, crtice (Zagreb, 1998.);
* *Drug nastavnik iz predvojničke*, roman (Zagreb,1999.),
* *Posljednji dominikanac*, putopisna proza (Dominikanska naklada Istina, Zagreb, 2000.)
* *Spaljeno ognjište*, pripovijetke (Uskoplje,2001.);
* *Pismo i druge drame*, drame (Zagreb,2002.)

Kategorija:Rođeni 1931.
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Biografije, Gornji Vakuf-Uskoplje
Kategorija:Umrli 2008.
79.

Godina **79.** (**LXXIX**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Augusta i Vespazijana** ili, rjeđe, '*godina 832. *Ab urbe condita***. Oznaka "79." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* Poznata erupcija vulkana **Vezuv*' u blizu grada Pompeji.

## Rođeni 
## Umrli 
* 23. juni - Vespazijan, rimski car
*Kesius Basus, Rimski pjesnik

## Reference 
## Vanjski linkovi
Matija Divković

mini|Naslovna strana Divkovićeve knjige *Nauk krstjanski* (prvo izdanje iz 1611)
**Matija Divković** (Jelaške kod Vareša, 1563 – Olovo, 1631) bio je bosanskohercegovački i hrvatski vjerski pisac, franjevački svećenik, koji ima historijsku zaslugu kao utemeljitelj bosanskohercegovačke književnosti.

## Biografija 
Divković se rodio 1563. godine u Jelaškama kod Vareša. O njegovu životu nema mnogo podataka. Postao je franjevcem Bosanske provincije i svoje nauke završio u Italiji. U Sarajevu je služio kao kapelan (od 1609), a kasnije je radio u Kreševu i u Gradovrhu kao lektor. Također je radio u Olovu, gdje je i umro 1631.
mini|*I ovo istomači aliti privede iz jezika diačkoga u pravi i istiniti jezik bosanski.* (Linije 6-8)
Glavna djela su mu vjersko poučni spisi na narodnom jeziku (kojeg on naziva slovinski, ilirski ili bosanski), pisani na bosančici (*Besjede*, *Mletci* /1616/, *Nauk krstjanski* /1616/). Pored njegovog najpoznatijeg djela *Nauka krstjanskog* Divković je napisao *Sto čudesa aliti zlamenja blažene i slavne Bogorodice Divice Marije* (Venecija 1611) i *Besjede svrhu evanđelja nediljni jeh .*Pisao je osebujnim istočnobosanskim, šćakavsko-ijekavskim narječjem protakanim ikavizmima.

Citat iz knjige *Nauk krstjanski* 1611:
"*I ovo istomači aliti privede iz jezika diačkoga u pravi i istiniti jezik bosansk*i." 

## Vanjski linkovi 
* Tekst o Matiji Divkoviću u enciklopediji Leksikografskog zavoda "Miroslav Krleža"
* Franjevac Matija Divković - autor prve štampane knjige u Bosni i Hercegovini na narodnom jeziku (1611.)
* Divković - pisac triju značajnih djela
* *Nauk Krstianski*, u Mnecieh 1641., digitalizirano u Bayerische Staatsbibliothek

## Literatura 
* 

## Reference 
Kategorija:Franjevci (svećenici)
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Rođeni 1563.
Kategorija:Umrli 1631.
Kategorija:Biografije, Vareš
Kategorija:Hrvatski pisci
410.

Godina **410.** (**CDX**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Honorija i Teodozija** (ili, rjeđe, '*godina 1163. *Ab urbe condita'''''). Oznaka 410. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
*Visigoti po vodstvom Alarika opljačkaju Rim.

## Rođeni 
## Umrli 
*Alarik, kralj Visigota.

## Reference 
## Vanjski linkovi
1814.

**1814.** (MDCCCXIV) bila je redovna godina koja počinje u subotu po gregorijanskom kalendaru i redovna godina koja počinje u četvrtak po julijanskom kalendaru, 1814. godina naše ere (CE) i godine AD, 814. godina drugog milenija, 14. godina 19. vijeka i 5. godina decenije 1810-tih 19. vijeka. Od početka 1814. godine, gregorijanski kalendar je bio 12 dana ispred julijanskog kalendara, koji je ostao u lokalnoj upotrebi do 1923. godine.
## Događaji 
* Engleski vojnici opljačkali Washington u Ratu iz 1812.
* 1. april - U Londonu instalirane prve lampe plinskog uličnog osvjetljenja.
[lijevo|mini|250x250piksel|[24. august: Britanske trupe zauzimaju Washington DC, glavni grad Sjedinjenih Američkih Država, i pale američki Kapitol i Bijelu kuću nakon što su predsjednik Madison i članovi Kongresa pobjegli.]]

## 1814 u temama 
## Rođeni 
* 19. juli – Samuel Colt, američki izumitelj
* 11. august – Ivan Mažuranić, hrvatski pjesnik i političar
* 13. august – Anders Jonas Ångström, švedski fizičar
* 15. oktobar – Mihail Ljermontov, ruski književnik
* 6. novembar - Adolphe Sax,  belgijski pronalazač i muzičar; izumitelj saksofona

## Umrli 
* 29. januar – Johann Gottlieb Fichte, njemački filozof
* 29. maj – Jozefina de Beauharnais, francuska carica

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://archive.org/details/bookofdaysforlit00jone
1690.

**1690.** (MDCXC) je bila uobičajena godina koja počinje u nedjelju po gregorijanskom kalendaru i uobičajena godina koja počinje u srijedu po julijanskom kalendaru, 1690. godina Common Era (CE) i Anno Domini (AD), 690. godina 2. milenija, 90. godina 17. vijeka i 1. godina decenije 1690-ih. Od početka 1690. godine, gregorijanski kalendar je bio 10 dana ispred julijanskog, koji je ostao u lokalnoj upotrebi do 1923. godine.
[mini|300x300piksel|[11. juli|11. jul : Engleski kralj Vilijam III pobeđuje bivšeg kralja Džejmsa II u bici kod Bojna.]]
[mini|300x300piksel|[16. oktobar : Britansko-kanadski izaslanici zahtijevaju da generalni guverner Frontenac preda Novu Francusku (sada Kvebek) ili se suoči sa invazijom.]]
[desno|mini|147x147piksel|[Susanna Montgomerie, grofica od Eglintona, rođena 1. januara]]
## Događaji 
* Utemeljen grad Kalkuta.
* Otkrivena planeta Uran. 13. decembar – Planetu Uran je prvi vidio i snimio prvi engleski kraljevski astronom, John Flamsteed, koji je pogrešno katalogizira kao zvijezdu 34 Bika.

## 1693. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.lindahall.org/about/news/scientist-of-the-day/francis-baily/
* https://www.oxforddnb.com/display/10.1093/ref:odnb/9780198614128.001.0001/odnb-9780198614128-e-1077?d=%2F10.1093%2Fref%3Aodnb%2F9780198614128.001.0001%2Fodnb-9780198614128-e-1077&p=emailA8vBb3mNZ230Y
Sead Fetahagić

**Sead Fetahagić** (Žepče, 23. decembar 1935 – Sarajevo, 28. decembar 2010) bio je bosanskohercegovački pisac kratkih priča, romanopisac, novinar, dramski pisac, pozorišni kritičar i publicist.

Njegova prva knjiga pripovjedaka ”Četvrtak poslije petka”, izdana 1960, unijela je u bosanskohercegovačku literaturu moderan izraz. Slijedi zbirka priča ”Go čovjek na krečnjaku” (1970) i eksperimentalni roman ”Drugo kraljevstvo smrti” (1990). Pisao je za radio, film i televiziju, a na pozorišnim scenama izvedene su mu komedije ”Kolo oko kaktusa”, ”Znam za jadac”, ”Velika rasprodaja” i ”Kako je počelo”. Bio je dugogodišnji pozorišni kritičar lista ”Oslobođenje”. U ratnom vremenu, koje je proveo u okruženom Sarajevu, istakao se svojim satričnim kolumnama u ”Oslobodenju” i sarajevskom ”Svijetu”.

## Djela 
* *Četvrtak poslije petka*, priče, Svjetlost, Sarajevo, 1960.
* *Go čovjek na krečnjaku*, priče, Svjetlost, Sarajevo, 1976.
* *Drugo kraljevstvo smrti*, roman, Glas, Banja Luka, 1989.
* *Velika rasprodaja*, drama, Poslovna zajednica profesionalnih pozorišta BiH, Sarajevo, 1990.
* *Tako je počelo*, drama, Vodnikova domačija, Ljubljana, 1995.
* *Poljubi pa ostavi*, roman, Bosanska knjiga, Sarajevo, 1996.
* *Iz pozadine*, publicistika, Krug 99, Sarajevo, 2000.
* *Jednog dana jedna žena negdje*, roman, Omnibus, 2003.

## Nagrade 
* Nagrada "Mladosti", 1960.
* Fund for Free Expression Award U.S.A. 1993.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1935.
Kategorija:Umrli 2010.
Kategorija:Biografije, Žepče
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Članovi P.E.N. Centra Bosne i Hercegovine
Selim Arnaut

**Selim Arnaut** (rođen u Zenici 24. maja 1962) je bosanskohercegovački književnik i kolumnista sedmičnjaka *Ljiljan*.

## Biografija 
Studirao je filozofiju sa sociologijom na Filozofskom fakultetu u Sarajevu. Nakon završenog studija u Sarajevu, zajedno sa književnikom Zilhadom Ključaninom, pokreće časopis Književna Revija. Posljednji broj časopisa, kojeg je uredio zajedno sa prozaistom Karimom Zaimovićem, izašao je pred rat u BiH.

## Objavljena djela 
**Poezija**
*"Krov", pjesme, Sarajevo, 1988.
*"Krov i nove pjesme", drugo, dopunjeno izdanje, Sarajevo, 1990.
*"Zašto ne znam opisati grad", pjesme, Ljubljana, 1994.
**Proza**
*"Boja kućne građe", roman, Sarajevo, 1997.
**Publicistika**
*"O čemu govorimo kad govorimo o Bosni"

## Nagrade 
***1989.** Brankova nagrada za zbirku pjesama "Krov"
*Nagrada Mlada Struga za zbirku pjesama "Krov"

## Reference 
Arnaut,Selim
Arnaut,Selim
Arnaut,Selim
Arnaut,Selim
Arnaut,Selim
Kategorija:Članovi P.E.N. Centra Bosne i Hercegovine
Kategorija:Živi ljudi
Omer Humo

**Omer Humo** (1808 - 1880) je autor prve štampane Alhamijado knjige u Sarajevu 1875. godine, Sehletul-Vusul. Rođen je u Mostaru 1808. godine, a radio je u Mostaru, Stocu i Konjicu, kao mualim i muderis. Istakao se kao žestok borac za očuvanje bosanskog jezika, i predlagao da se nastava održava na bosanskom jeziku, "tako da je svi razumiju".

Umro je 1880. godine u Sarajevu.
## Vanjski linkovi 
*http://makdizdar.ba/?p=819
*http://muzejhercegovine.com/index.php?option=com_content&task=view&id=63&Itemid=34
*http://www.diwanmag.com.ba/arhiva/diwan2/sadrzaj/sadrzaj6.htm 
## Reference 
Humo,Omer
Kategorija:Rođeni 1808.
Kategorija:Umrli 1880.
Humo,Omer