open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Osredak

* Osredak (Cazin), naselje u općini Cazin.
* Osredak (Gornji Vakuf-Uskoplje), naselje u općini Gornji Vakuf-Uskoplje.
* Osredak (Krupa na Uni), naselje u općini Krupa na Uni.
* Osredak (Srebrenica), naselje u općini Srebrenica.
* Osredak (Stanari), naselje u općini Stanari.
* Osredak (Vareš), naselje u općini Vareš.
* Osredak (Zenica), naselje u općini Zenica.

## Također pogledajte 
* Osredci
Natrij-tiosulfat

**Natrij-tiosulfat** je stabilna natrijeva so, nestabilne tiosulfatne kiseline.

## Reakcije 
Ako se u vodeni rastvor doda kiselina nakon kratkog vremena oslobađa se sumpor u vidu žutog taloga. Zbog oslobađanja nestabilne tiosulfatne kiseline, ona se raspada na sumpor i sumpor-dioksid:

:\mathrm{\ Na_2S_2O_3 + 2\ HCl \rightarrow 2\ NaCl + H_2O + S + SO_2}

## Osobine 
Natrij-tiosulfat gradi bezbojne kristale koji se kristaliziraju sa 5 molova vode (pentahidrat), te je dobro rastvorljiv u vodi. Pri otapanju se naglo hladi zato što je entalpija hidratacije manja od energije kristalne rešetke te se nedostajuća energija (toplota) dobija iz okolnog sistema. Ovaj pentahidrat Na2S2O3 · 5 H2O se još zove i *so za fiksiranje* koja se koristi za fiksiranje filma pri izradi fotografija. Također se upotrebljava i u industriji papira i tekstila, radi uklanjanja viška hlora.

## Reference 
Kategorija:Spojevi sumpora
Zagorje

**Bosna i Hercegovina**:

* Zagorje (Posušje), naselje u općini Posušje
* Zagorje (župa), srednjovjekovna župa u Bosni i Hercegovini

**Crna Gora**:

* Zagorje (Berane), naselje u općini Berane

**Hrvatska**:

* Zagorje (Hrvatska), geografska regija u Hrvatskoj
* Zagorje (Krnjak), naselje u općini Krnjak, Karlovačka županija
* Zagorje (Kršan), naselje u općini Kršan, Istarska županija
* Zagorje (Ogulin), naselje grada Ogulina, Karlovačka županija
* Zagorje (Slunj), bivše naselje grada Slunja, Karlovačka županija
* Donje Zagorje, naselje grada Ogulina, Karlovačka županija
* Gornje Zagorje, naselje grada Ogulina, Karlovačka županija

**Slovenija**:

* Zagorje (Kozje), naselje u općini Kozje, regija Savinjska
* Zagorje (Pivka), naselje u općini Pivka, regija Primorsko-notranjska
* Zagorje (Sveti Tomaž), naselje u općini Sveti Tomaž, regija Podravska
* Zagorje ob Savi, grad u regiji Zasavskoj

**Srbija**:

* Zagorje (Vučitrn), naselje u općini Vučitrn, Kosovskomitrovički okrug

## Također pogledajte 
* Krapinsko-zagorska županija
* Zagora
Vrelo (čvor)

* Izvor, vrsta snažnog i oblinog izvora vode

U Bosni i Hercegovini:

* Vrelo (Cazin), naselje u općini Cazin
* Vrelo (Rogatica), naselje u općini Rogatica
* Vrelo (Šekovići), naselje u općini Šekovići
* Petrovo Vrelo, naselje u općini Glamoč
* Vrelo Bosne, izvor rijeke Bosne
* Vrelo Bune, izvor rijeke Bune

U Hrvatskoj:

* Vrelo Koreničko, naselje u općini Plitvička Jezera, Ličko-senjska županija
* Crno Vrelo, naselje grada Slunja, Karlovačka županija
* Glinsko Vrelo, naselje grada Slunja, Karlovačka županija

U Srbiji:

* Vrelo (Aleksinac), naselje u općini Aleksinac
* Vrelo (Babušnica), naselje u općini Babušnica
* Vrelo (Kuršumlija), naselje u općini Kuršumlija
* Vrelo (Niš), naselje u općini Niš
* Vrelo (Ub), naselje u općini Ub
* Vrelo (rijeka), rijeka u Srbiji
Kranj

mini|280px|Kranj, rimokatolička crkva "Sv. Kancijan"
**Kranj** () je naseljeno mjesto i gradska općina, te službeni grad u Sloveniji i sjedište Gorenjske regije.

## Geografija 
Nalazi se oko 20 kilometara sjeverozapadno od glavnog grada Ljubljane, tačnije na mjestu gdje se rječica Kokra ulijeva u Savu. Sa Ljubljanom je povezan autoputem, a ista saobraćajnica (E61) u suprotnom smjeru se nastavlja dalje prema Jesenicama, austrijskoj granici, Villachu i Münchenu.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kranj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, gradska općina Kranj je imala 55.029 stanovnika, od čega u samom Kranju 36.874.

### Gradska općina Kranj 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Kranj.*

### Kranj (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1957. povećano za naselja **Čirčiče**, **Drulovka**, **Gorenja Sava**, **Gorenje**, **Huje**, **Kalvarija**, **Klanec**, **Labore**, **Orehek**, **Primskovo**, **Rupa**, **Stražišče**, **Struževo**, **Šmarjetna Gora** i **Zlato Polje** koja su ukinuta. U 1988. povećano za dio naselja Breg ob Savi.*

## Galerija

Datoteka: Kranj - Grad Kieselstein 01.jpg|zamak "Kieselstein"
Datoteka: Kranj (Savski otok) (3).JPG|most Savski otok
Datoteka: Kranj (Ljubljanska c) (1).JPG|most na Savi
Datoteka: Layerjeva hiša v Kranju.jpg|kuće u starom dijelu grada
Datoteka: Kranj, straatzicht3 foto3 2011-07-20 14.47.jpg|gradski detalj
Datoteka: Kranj Savska cesta.JPG|Savska cesta
Datoteka: Kranj - Koroška cesta 5.jpg|Koroška cesta
Datoteka: Gimnazija Kranj.jpg|Slovenski trg i zgrada Kranjske gimnazije
Datoteka: Kranj - Maistrov trg.jpg|Maistrov trg
Datoteka: Kranj Prešernova.JPG|Prešernova ulica
Datoteka: Kranj Main Square 01.jpg|glavni trg, detalj
Datoteka: Kranj Glavni trg 1.JPG|zgrade na glavnom trgu
Datoteka: Kranj Center 05.jpg|kuća na uglu Prešernove i Jenkove ulice
Datoteka: Kranj - Glavni trg.jpg|glavni gradski trg
Datoteka: Kranj5.jpg|centar
Datoteka: Kranj City Hall 01.jpg|gradska vijećnica
Datoteka: Kranj (Pungert) - cerkev sv. Fabiana, Boštjana in Roka (2012-01).jpg|crkva na Pungertu "Sv. Fabijan, Boštjan i Rok"
Datoteka: Kranj Sv. Jožef.JPG|rimokatolička crkva "Sv. Jožef"
Datoteka: Galerija Prešernovih nagrajencev, Kranj.jpg|muzej Gorenjske
Datoteka: Presernov gaj 2.jpg|Prešernov gaj, spomen-park
Datoteka: Vojašnica Kranj.jpg|kasarna
Datoteka: Vodovodni stolp v Kranju.jpg|vodotoranj
Datoteka: Sava Kranj.jpg|tvornica guma "Sava"
Datoteka: Kranj-train station-front.jpg|željeznička stanica
Datoteka: HE Kokra 01.jpg|hidroelektrana na rijeci Kokri
Datoteka: Kranj - skakalnica Bauhenk.jpg|skijaška skakaonica "Bauhenk"

## Također pogledajte
* Spisak gradskih općina u Sloveniji

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Gorenjskoj regiji
*
Ivan, princ od Asturije

**Ivan Aragonski i Kastiljski** (28. juni 1478 - 4. oktobar 1497) bio je jedini sin kastiljske kraljice Izabele I i aragonskog kralja Ferdinanda II. Kao jedini sin Katoličkih kraljeva Ivan je bio iznad svojih sestara u nizu nasljednika i nosilac titula princa od Asturije (kao majčin prijestolonasljednik) i princa od Girone (kao očev prijestolonasljednik) od rođenja do smrti.

## Status 
Rođenje muškog nasljednika učvrstilo je poziciju njegove majke, koja se tada borila sa svojom sestričnom Ivanom za kastiljsku krunu. Njegova starija sestra Izabela je izgubila titulu princeze od Asturije u njegovu korist. Godinu dana kasnije umro mu je djed po ocu, aragonski kralj Ivan II, te je princ od Asturije postao i princ od Girone, prestolonasljednik svog oca.

## Brak 
S osamnaest godina oženjen je nadvojvotkinjom Margaretom Austrijskom, kćerkom Maksimiljana I, cara Svetog Rimskog Carstva. Umro je šest mjeseci nakon vjenčanja, na putu za Portugal, gdje se njegova sestra Izabela udavala. Njegova udovica je bila trudna u trenutku njegove smrti i kasnije rodila mrtvorođenu djevojčicu, koja bi postala prestolonasljednica da je bila rođena živa.

## Naslijeđe 
Ivanova smrt zaslužna je za dolazak Habsburgovaca na španski tron; da on nije umro, dinastija Trastámara bi ostala na vladarskom tronu. Nakon Ivanove smrti titula princa od Asturije i prijestolonasljednička pozicija otišla je njegovoj starijoj sestri Izabeli, zatim njenom sinu Mihaelu i naposljetku Ivanovoj mlađoj sestri Ivani, koja je i naslijedila svoje roditelje.

Kristofor Kolumbo je 1492. godine novootkriveno kubansko ostrvo nazvao *La isla Juana*, prema tadašnjem prijestolonasljedniku Ivanu.

## Porodično stablo 
mini|lijevo|Krštenje princa od Asturije

Kategorija:Prinčevi od Asturije
Kategorija:Trastámare
Kolibri

**Kolibri** (*Trochiliformes*) je red ptica koji ima samo jednu porodicu, *Trohilidae*. Kako su bliski srodnici porodicama Apodidae i Hemiprocnidae, neki ih naučnici svrstavaju zajedno s njima u red Apodiformes.
 
Porodica kolibrija ima više od 100 rodova i oko 330 - 340 vrsta. 

## Izgled i građa tijela 
Kolibri su uglavnom vrlo malene ptice. Najmanji kolibri koji je u isto vrijeme i najmanja ptičja vrsta uopće, *Mellisuga helenae*, dugačak je, zajedno s kljunom i repnim perima, samo 6 cm. Najveća vrsta je *Patagona gigas* a veliki su oko 25 cm. Većina kolibrija ima šareno perje, u pravilu s metalnim odsjajem. Grlo mužjaka je često sjajno crveno, plavo ili smaragdno zeleno.

Posebno obilježje kolibrića je kljun, koji je kod gotovo svake vrste drugačiji. Tako vrsta *Ensifera ensifera* ima kljun dug 10 cm, što je gotovo jednako koliko mu je dugačak ostatak tijela. Suprotno tome, kljun vrste *Ramphomicron microrhynchum* je dug samo 5 mm. Nekim vrstama kljun je savijen prema dole, nekim prema gore, a zajedničko im je samo to, da je svaki prilagođen sasvim određenom tipu cvijeta, tako da svaka vrsta ima svoju vlastitu ekološku nišu, čime se izbjegava konkurencija među vrstama. 

Jezik im je dugačak i može se ispružiti daleko iz kljuna. Na vrhu je rascijepljen i ima oblik cjevčice, što im omogućuje da lako piju nektar iz cvjetova. 

## Posebnosti 
Kolibri imaju vrlo visoku frekvenciju zamaha krilima, čak do 80 zamaha u sekundi. To im omogućuje let u stranu kao i unatrag, a mogu i ostati u zraku na jednom mjestu. Još jedna osobitost kolibrija je i da imaju osam pari rebara, dok ih druge ptice imaju uglavnom šest. Srce im ima 400 do 500 otkucaja u minuti, a broj udaha u minuti im je do 250. Za vrijeme sna, drastično im se smanjuje frekvencija otkucaja srca, inače bi, zbog vrlo brzog metabolizma, uginuli od gladi.

## Rasprostranjenost 
Kolibri u prirodi žive isključivo u Americi, i to sve od juga Aljaske pa do Ognjene zemlje.

## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Ptice
Smaragd

mini|desno|300px|Kristal smaragda
**Smaragd** (Be3Al2(SiO3)6) je kristal berila. Zelene je boje sa hromom u tragovima, a ponekad i vanadijumom. Izuzetno je cijenjen i po težini se smatra najvrijednijim dragim kamenom. Beril ima tvrdoću 7,5 do 8 po Mosovoj skali tvrdoće. Ipak efektivna tvrdoća smaragda je manja zbog fraktura i inkluzija. Većina smaragda ima dosta inkluzija (ubačenih dijelova) tako da se ipak lakše lome nego što bi se očekivalo po stepenu tvrdoće.

Smaragdi se javljaju u mnogo nijansi zelene i plavozelene boje. Postoji širok spektar jasnoće, koji zavisi od inkluzija i rascjepa kristala. Najveću cijenu dostiže jasno kamenje sa tamnom, ali živahnom bojom.

Većina smaragda se ulji, da bi se poboljšala jasnoća. Ulje od cedra se često koristi u tu svrhu, jer ima sličan indeks prelamanja. Pri trgovini dragim kamenjem ne prihvata se uljenje zelenim uljem.

U antičkom vremenu smaragdi su se kopali u Egiptu, Austriji i Svatu u sjevernom Pakistanu. Rijedak tip smaragda zvan "trapiš" nalazi se u Kolumbiji. Kolumbijski smaragdi su najcjenjeniji zbog jasnoće. Dobri smaragdi kopaju se i u Zambiji, Brazilu, Zimbabveu, Madagaskaru, Pakistanu, Indiji, Afganistanu i Rusiji. Vrijednost smaragda ovisi od brušenja, boje, jasnoće i broja karata.

## Svojstva koja određuju vrijednost 
Smaragdi, poput svih šarenih dragih kamenja, procjenjuju se prema četiri glavna parametra: boja, čistoća, rez i težina u karatima. Kada se klasificiraju šareni dragulji, boja je najvažniji kriterij. Međutim, kod klasifikacije smaragda, čistoća se smatra sekundarnom.

Smaragdi su dragulji koji su srednjeg do tamnog tona; umjesto toga, svijetli dragulji poznati su prema vrstama kao zeleni beril.

Smaragdi obično imaju mnogo uključenja i pukotina na površini. Za razliku od dijamanata, gdje se za procjenu čistoće koriste standardna povećala (povećanje od 10 puta), smaragdi se procjenjuju golim okom. Dakle, ako smaragd nema uključenja vidljiva golim okom (pretpostavlja se da je vid normalan), smatra se besprijekornim.

## Smaragdni kopovi 
Kolumbija je do danas najveći svjetski proizvođač smaragda, s udjelom od 50–95% svjetske proizvodnje, pri čemu količina ovisi o godini, izvoru i vrsti. Eksploatacija smaragda u Kolumbiji naglo se povećala posljednjeg desetljeća, povećavši se za 78% od 2000. do 2010. Tri glavne oblasti eksploatacije smaragda u Kolumbiji su Muzo, Coscuez i Chivor. Rijedak "trapiche" smaragd nalazi se u Kolumbiji, koji se prepoznaje po rarzio iz tog kamena.

Smaragdi se nalaze širom svijeta u zemljama kao što su Afganistan, Australija, Austrija, Brazil, Bugarska, Kambodža, Kanada, Kina, Egipat, Etiopija, Francuska, Njemačka, Indija, Kazahstan, Madagaskar, Mozambik, Namibija, Nigerija, Norveška, Pakistan, Rusija, Somalija, Južna Afrika, Španija, Švicarska, Tanzanija, Sjedinjene Države, Zambija i Zimbabve. U SAD-u, smaragdi su pronađeni u Connecticutu, Montani, Nevadi, Sjevernoj Karolini i Južnoj Karolini. Smaragdi su otkriveni na teritoriju Yukona u Kanadi 1998.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Minerali aluminija
Kategorija:Drago kamenje
Kategorija:Minerali berilija
Kategorija:Silikatni minerali
Izabela, princeza od Asturije (Trastámara)

**Izabela Aragonska i Kastiljska** (2. oktobar 1470 - 15. august 1498) je bila najstarije dijete i u dva navrata prestolonasljednica kastiljske kraljice Izabele I i aragonskog kralja Ferdinanda II, poznatih pod nazivom "Katolički kraljevi".

## Mladost 
Rođena je kao kćerka kastiljske infante Izabele i sicilijanskog kralja Ferdinanda II. Kada je njena majka 1474. godine naslijedila svog polubrata, Henrika IV, Izabela je postala njena prijestolonasljednica. Međutim, njen status u Aragoniji je bio komplikovaniji; bilo je prihvaćeno da žene mogu prenijeti pravo na krunu svojim potomcima, ali ne i da je i same mogu naslijediti. Ferdinand ju je stoga posebno imenovao svojom nasljednicom prije nego što je, plašeći se umiranja bez muškog nasljednika, 1475. godine otišao u bitku s portugalskim kraljem Alfonsom V. Sljedeće godine je dobila titulu princeze od Asturije, zvaničnu prijestolonasljedničku titulu.

Ostala je prestolonasljednica sve do rođenja brata Ivana, koji ju je potisnuo na drugo mjesto i preuzeo njenu titulu.

## Brak 
Godine 1490. udata je za portugalskog prijestolonasljednika Alfonsa. Alfons je umro već sljedeće godine i Izabela se vratila u Kastilju, gdje se trebala zarediti. Međutim, njeni roditelji su je odlučili preudati, te se 1497. godine udala za portugalskog kralja Manuela I, amidžu svog prvog muža, i tako postala portugalska kraljica. Iste godine umro je njen jedini brat. Njegova udovica, Margareta Austrijska, je nakon pola godine rodila mrtvorođenu kćerku, te je Izabela ponovo postala majčina prestolonasljednica i princeza od Asturije.

## Smrt i naslijeđe 
Mlada kraljica Izabela je umrla 15. augusta 1498. godine, rađajući svoje jedino dijete, Mihaela, koji je zato od samog rođenja bio nasljednik očeve portugalske krune, nanine kastiljske krune i djedove aragonske krune. Sam MIhael je umro 1500. godine, te je na čelo niza nasljednika došla Izabelina psihički nestabilna sestra Ivana. Izabelin udovac se oženio njenom sestrom Marijom i sa njom dobio kćerku Izabelu koja se udala za Ivaninog sina Karla. Njihov sin, Izabelin unuk, naslijedio je i na kratko ujedinio kraljevinu Španiju i kraljevinu Portugal.

## Porodično stablo 
Kategorija:Prinčevi od Asturije
Kategorija:Supružnici portugalskih vladara
Kategorija:Trastámare
Marija Aragonska i Kastiljska

**Marija Aragonska i Kastiljska** (29. juni 1482 - 7. mart 1517) je bila kastiljsko-aragonska infanta i portugalska kraljica kao druga supruga Manuela I.

Bila je treća preživjela kćerka i četvrto dijete Izabele I Kastiljske i Ferdinanda II Aragonskog, takozvanih "Katoličkih kraljeva".

Marijina starija sestra Izabela bila je prva supruga Manuela I. Izabela je umrla rađajući sina Miguela, koji je umro dvije godine nakon majke. Manuel je sada trebao novu suprugu i nasljednika, te su Katolički kraljevi odlučili svoju jedinu nezaručenu kćerku udati za njega. Brak je sklopljen 30. oktobra 1500. godine i učinio je Mariju portugalskom kraljicom.

Iz braka sa portugalskim kraljem rođeno je dvetero ili desetero djece, od kojih su dva sina postali kraljevi Portugala, a najstarija kćerka carica Svetog Rimskog Carstva.

Marija je umrla sa trideset i pet godina, a treća žena njenog supruga bila je Eleonora Habsburška, kćerka Marijine sestre Ivane.

Filip II Španski, sin Marijine najstarije kćerke, preuzet će portugalsku krunu kao Filip I Portugalski nakon dugotrajnih sukoba i nasljedne krize u Portugalu.

## Porodično stablo 
Kategorija:Supružnici portugalskih vladara
Kategorija:Trastámare
12. grupa hemijskih elemenata

[mini|[Živa]]
U **12. grupu hemijskih elemenata** spadaju: cink (Zn), kadmij (Cd) i živa (Hg). Elektronska konfiguracija zadnjeg energetskog nivoa (n-1)d10ns2. Popunjene d-orbitale ovih elemenata ne učestvuju u metalnoj vezi. Veza u elementarnom stanju je zasnovana samo na s-elektronima, koji su zbog dimenzija ovih atoma, dosta udaljeni od jezgra. Zbog toga je ta veza slaba, pa ovi elementi imaju nisko talište i vrelište (živa je tekućina na sobnoj temperaturi).

## Hemijske osobine 
Otpuštanjem s-elektrona, ovi elementi stvaraju uglavnom spojeve u kojima imaju oksidacijski broj (+2). To ukazuje na činjenicu da je (n-1)d10 vrlo stabilna konfiguracija. Ovi metali, odnosno njihovi ioni, grade kompleksne spojeve. Redoks-potencijal cinka i kadmija ima negativne vrijednosti, što ukazuje na to da se oni lahko oksidiraju u vodenim otopinama kiselina. Živa ima pozitivan redoks-potencijal, te pokazuje i osobine plemenitog metala.

## Elementi 
### Cink 
### Kadmij 
### Živa 
## Vanjski linkovi 
* Habashi, Fathi. *Discovering the 8th Metal: A History of Zinc*. International Zinc Association (IZA).
* Scoullos, Michael (31. 12. 2001). *Mercury — Cadmium — Lead Handbook for Sustainable Heavy Metals Policy and Regulation: Handbook for Sustainable Heavy Metals Policy and Regulation*. Springer Science & Business Media. .
* IUPAC: Inorganic Chemistry Division (1988). "New Notations in the Periodic Table" (PDF) iz *Pure & Applied Chemistry*, t. 60, br. 3, str. 431–436.
* Wąs, Bogdan; Misiak, Ryszard; Bartyzel, Mirosław; Petelenz, Barbara. "Thermochromatographic separation of 206,208Po from a bismuth target bombarded with protons" (PDF). *Nukleonika* 2006;51(sup. 2):S3–S5.
* C. R. Hammond. "The Elements" (PDF).

## Reference 
Kategorija:Periodni sistem
Hrast kitnjak

**Hrast kitnjak** (*Quercus petraea*) je bjelogorično drvo iz roda  hrastova, porodice Fagaceae. 

## Rasprostranjenost 
Raste na brežuljkastim i brdskim položajima, Srednje i Južne Evrope, te Zapadne Azije. U Bosni i Hercegovini je autohtona vrsta drveća.

## Izgled 
Naraste do 40 m u visinu. Debljina debla može biti i 1-3 m prsnog promjera. Kora debla, mnogo je tanja i pliće ispucala nego kod hrasta lužnjaka. Pupovi su smeđi, goli, čunjasto–ušiljeni. Izbojci su goli. Lišće je 8-12 cm dugo, obrnuto jajoliko, podjednakih lapova (5-7 pari), s donje strane slabije dlakavo uz srednju žilu. Peteljka je 1-3 cm duga. Plod je žir, kraći i deblji od žira, hrasta lužnjaka, jednolično svjetlo-žućkaste boje. Ima manje raskošnu krošnju nego hrast lužnjak. Ženski cvatovi kod hrasta lužnjaka imaju kratku stapku, dok kod hrasta kitnjaka nemaju stapku, već su sjedeći. Cvate u aprilu i maju, žirevi se drže 2-5 zajedno.

## Ekološke osobine 
Ne pojavljuje se na vlažnim tlima, slabo na vapnenastoj podlozi, voli kiselo tlo. Njegove šume su u velikoj mjeri iskrčene za potrebe poljoprivrede. Voli svjetlost, na zasjenu je manje osjetljiv od hrasta lužnjaka. Otporan je na prašinu i otrovne plinove. Njegovo drvo je vrlo visoke kvalitete. Uzgaja se u šumama do dobi od 120 godina. To mu je optimalna zrelost. Fiziološka zrelost je i do 1000 godina. 

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Fagaceae
Hrast medunac

thumb|*Quercus pubescens*
thumb|*Quercus pubescens*

**Hrast medunac** (*Quercus pubescens*) je bjelogorično drvo iz roda hrastova, porodice Fagaceae.

## Rasprostranjenost 
Raste u južnoj Evropi i zapadnoj Aziji. U Bosni i Hercegovini je autohtona vrsta. Raste u priobalnom jadranskom području iznad šume hrasta crnike te u toplim predjelima kontinentalnog dijela, tj. na južnim padinam s vapnenastom geološkom podlogom.

## Izgled 
Hrast medunac je do 20 m visoko drvo. Promjer debla u prsnoj visini je i preko 2 m. Deblo mu je većinom nepravilnog rasta. Kora je tamno - siva, uzdužno i poprečno ispucala. Pupovi su jajoliki, slabije dlakavi. Izbojci su pustenasti. Lišće je obrnuto jajoliko, 6 – 12&nbsp;cm dugo, tupih i grubo nazubljenih lapova, u početku s obje strane, a kasnije samo odozdo pustenasto. Ženski cvjetovi i plodovi gotovo sjede (kao kod hrasta kitnjaka). Žir je oko 2&nbsp;cm dug, rub kupule je nepravilno nazubljen, ljuske čvrsto prilegle, a kupula pustenasta. Kod hrasta medunca postoji velik broj formi.

## Ekološka svojstva 
Za uspijevanje treba više vode od hrasta crnike i manje je osjetljiv na mrazeve i zimske hladnoće. Kod pošumljavanja, treba paziti na porijeklo sjemena. Tla u kojima uspijeva su plitka i suha. Ako raste u dubokim i dobrim tlima postiže značajne dimenzije, no rijetko raste u takvim tlima. Raste na krševitim, vapnenastim i prisojnim terenima. Za uspijevanje treba puno svijetla i topline. Njegov korijenski sistem je vro prilagodljiv uvjetima u tlu. Korijenska mreža je široka i duboko se pruža izvan žilišta stabla. Jako je malo privrednih šuma hrasta medunca. To su uglavnom degadirane šume, šikare ili kamenjare. Šume hrasta medunca imaju turističku vrijednost te popravljaju hidrološke prilike i povećavaju količine pitke vode.
 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Fagaceae
Centimetar

**Centimetar** (simbol: **cm**) jedinica je za dužinu u metričkom sistemu mjerenja. Po vrijednosti je jednak stotom dijelu metra, koji je osnovna jedinica za dužinu u SI sistemu. Centimetar je otprilike dug koliko i širina kažiprsta prosječne odrasle osobe.

Po zapremini, jedan kubni centimetar je jednak jednom mililitru.

## Također pogledajte 
* Pretvaranje mjernih jedinica

Kategorija:Metar
Kategorija:Sistem jedinica centimetar-gram-sekunda
Kategorija:SI jedinice
Kategorija:100 (broj)
Kategorija:Redovi veličine (dužina)
Barry Altschul

**Barry Altschul** je američki jazz bubnjar.

## Biografija 
Rođen je 6. januara 1943. u New York

Od 1960. bio je učenik Charliea Persipa a krajem 60ih učenik Sama Ulana. U tom vremenu je redovno nastupao sa Paulom Blayom, sa kojim poslije i sarađuje. 1969. godine, sa Chick Corea, Dave Holland i Anthony Braxton osniva grupu *Circle*.

1972. godine,zajedno sa Anthonyom Braxtonom i Samom Riversom, koje je predvodio *Dave Holland*, snima album *Conference of the Birds* .

Istovremeno je sarađivao sa Paulom Blayom, Alanom Silvom i Andrew Hillom. U 80im je Altschal radio kao vođa grupe sa Rayom Andersonom i Markom Helias.

Poslije se Altschal povlači iz koncertnog rada. Od početka 2000. nastupa sa FAB-trio (Joe Fonda i Billy Bang) sa kojima 2003. izdaje i album.

### Diskografija
#Virtuosi, 1967 
#You Can't Name Your Own Tune, 1977 
#Another Time/Another Place, 1978
#For Stu, 1979 
#Somewhere Else, 1979
#Brahma, 1980 
#Irina, 1983 
#That's Nice, 1985 
#Transforming the Space, 2003

## Reference 
Kategorija:Američki bubnjari
Kategorija:Biografije, New York
Kategorija:Rođeni 1943.
Guarana

**Guarana** (Guaraná, [gu̯a.ɾa.'na] or [gu̯a.ɹa.'na]) je žbun ili nisko drvo iz familije Sapindaceae, koje raste u šumama Venecuele i sjevernog Brazila. Sjeme ove biljke je potentan stimulans centralnog nervnog sistema, sa termogenim i diuretskim dejstvom. Zbog ovog dejstva, Gvarani, narod Južne Amerike od davnina žvaće sjeme kao energetski tonik. Naziv biljke potiče od Tupi-Gvarani reči wara'ná.
## Također pogledajte 
* Anoreksici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sapindales
Klen (biljka)

**Klen** (lat. *Acer campestre*) je vrsta javora, rasprostranjena u većem dijelu Evrope, jugozapadnoj Aziji, kao i sjevernoj Africi (planina Atlas).

Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Kategorija:Sapindales
Steven Adler

**Steven Adler** je američki bubnjar. Bio je član grupe Guns N' Roses.

## Biografija 
Rođen je 22. januara 1965. godine u Clevelandu, država Ohio. U mladim je godinama, zajedno sa gitaristom Slashom, koji je poslije svirao u ''Guns N' Rosesima*, osnovao je grupu *Road Crew*. Sredinom 80ih godina, povezuju se sa Axl Roseom, Izzy Stradlinom i Duff McKaganom, sa kojima poslije sačinjava jedan od najpoznatijih rock grupa, *'Guns N' Roses.'*

Adler je svirao na dva uspješna albuma, *Appetite For Destruction* i *G N' R Lies*, ali je ukratko pred snimanje albuma *Use Your Illusion'' izbačen iz grupe, jer nije bio u stanju svoju ovisnost o heroinu da drži pod kontrolom. Zamijenio ga je Matt Sorum.

Steven Adler je svirao u grupi Adler's Appetite, koji je krajem januara 2006. godine imao par nastupa u Njemačkoj.

Kategorija:Američki bubnjari
Kategorija:Biografije, Cleveland (Ohio)
Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Živi ljudi
Klen

* Klen (biljka), vrsta javora.
* Klen (riba), vrsta riječne ribe.
* KLĒN, vrsta šampona, http://www.klenskin.com/ 
* Klen, hemijska industrija https://web.archive.org/web/20120404004735/http://www.klen.com.au/html/pro00.php
Hrast crnika

**Hrast crnika** (lat. *Quercus ilex*) je zimzeleno drvo iz roda hrastova, porodice Fagaceae. 

## Rasprostranjenost
Uspijeva u Sredozemlju. Autohtona je vrsta u Bosni i Hercegovini. Raste u bosanskohercegovačkom primorju i na ostrvima. Najvažnija je vrsta sredozemne zimzelene šumske vegetacije. U različitim je stanjima degradacije od makije do ljutih krških priobalnih kamenjara.

## Izgled
Naraste 10 do 20 m zavisno od kvaliteta staništa. Kora je mlađeg debla siva i glatka. Izbojci su pustenasti. Lišće je jajoliko ili duguljasto, 3-7 cm dugo, ušiljena vrha, cijela ruba na odraslim primjercima ili oštro napiljeno na izdancima. Odozgo je tamnozeleno i sjajno, a odozdo bijelo-pustenasto i kožasto. Peteljka je kratka. Plod je žir. Po više njih nalaze se na zajedničkoj stapci, a ljuske kupule čvrsto su prilegle i pustenaste. Drvo je teško i tvrdo. 

lijevo|mini|Lišće i rese u proljeće

## Ekološki zahtjevi
U mlađoj dobi podnosi puno zasjene, dok starija stabla trebaju puno svjetla. Dobro podnosi sušu. U prirodnom području pridolaska u ljetnim mjesecima, nekada jedva padne kap kiše. Prilagodio se na sušu kožastim listovima, uvućenim pučima, velikom korijenskom mrežom i dr. Vrlo je osjetljiv na niske temperature vazduha i tla. Tek iznikli hrast ne podnosi temperature ispod nule, a kambij stabiljke može podnijeti i do – 25 °C. Otporna je na visoke temperature. Nema velike zahtjeve prema tlu. Izbojna snaga iz panja je velika. Stabla crnike iz sjemena dožive do 1000 godina. 

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Fagaceae
Cer (drvo)

**Hrast cer** (*Quercus cerris*) je bjelogorično drvo,  iz roda hrastova porodice Fagaceae.

## Izgled 
Cer je do 40 m visoko drvo brežuljkastih i brdskih te krških šuma.

Kora debla je tamna, debela, uzdužno duboko izbražđena, a dno pukotine je crvenkasto obojeno.

Pupovi su sitni i trajno okruženi nitastim listićima.

Listovi su 6-12 cm dugi, do 6 cm široki, sa 4-9 ušiljenih lapova na svakoj strani, odozgo tamnozelene boje, sjajni i goli, a odozdo svijetlozeleni, hrapavi i nešto dlakavi.

Plod hrasta cera je žir, kao i kod svih hrastova. Kupula je vrčasta, na vrlo kratkoj stapci, a žir fino uzdužno izbrazdan. Ljuske su na kupuli končasto-čekinjave, savijene na sve strane. Žir sazrije tek u drugoj godini.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Fagaceae
Željeznica (pritoka Bosne)

**Željeznica** je rijeka u središnjoj Bosni i Hercegovini.

Dužina rijeke Željeznice od svog izvora do ušća u rijeku Bosnu je 26,9 kilometera. Na rijeci se nalazi hidrocentrala Bogatići, s instaliranom snagom od 6,5 MW, sagrađena nekoliko godina nakon Drugog svjetskog rata.

## Tok 
Željeznica nastaje od Godinjskog i Hrasničkog potoka. Oba potoka izviru u podnožju planine Treskavice i spajaju se kod naselja Turovi, općina Trnovo. Najatraktivnije mjesto u kanjonu Željeznice su Kazani. Na ovom lokalitetu voda je dugim nizom godina, jakim kretanjem i materijalom koji nosi, izdubila u svom dnu, u stjenovitoj podlozi, okrugla udubljenja, kazane – lonce, te se ima utisak kao da na tim mjestima voda ključa. Kazani su duboki od pola do jednog metra, promjera 30 do 70 centimetara, i često se susreću u koritu rijeke. Ovaj vrijedan prirodni fenomen ujedno predstavlja značajnu turističku atrakciju.

Njene veće pritoke su Crna Rijeka koja izvire ispod obronaka Jahorine i Trebevića, a u Željeznicu se ulijeva kod Trnova, rijeka Bijela koja je desna pritoka rijeke Željeznice, a izvire ispod obronaka Jahorine i Trebevića. Rijeka Bijela se u Željeznicu ulijeva kod naselja Kijevo. Pritoka Željeznice je i butmirska Tilava (Kasindolska rijeka), kao i hrasnička Večerica.  Ušće Željeznice u rijeku Bosnu se nalazi u Sastavcima, na zapadu Sarajevskog polja.

Željeznica čitavim svojim tokom protiče kroz najnaseljeniju i najindustraliziraniju regiju Bosne i Hercegovine – Sarajevsku regiju.  Zbog toga, a i zbog izostanka brige o okolišu rijeka Željeznica je jedna od najzagađenijih rijeka u zemlji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://radiosarajevo.ba/vijesti/bosna-i-hercegovina/posjetili-smo-prelijepi-i-opustajuci-kazani-u-kanjonu-zeljeznice-foto/161452 Kazani u rijeci
* Rijeka Željeznica 

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Sarajevska regija

mini|desno|300px|Pogled na Sarajevo, centar sarajevske regije
**Sarajevska regija** je makroregionalni prostor u koji se ubraja cijela Sarajevsko-zenička kotlina. Zahvata oko 1000&nbsp;km2 površine i oko milion stanovnika. Sarajevski makroregionalni prostor može se nazvati i središnjim dinarskim prostorom, ona povezuje mnoge manje regije (Lašvansku, Skopaljsku, Olovsku), te ima planinski obod od posebne važnosti (čine ga Bjelašnica, Treskavica, Igman, Visočica, Vranica, Ravna planina i Zvijezda). Glavno središte ovog makroregionalnog prostora (saobraćajno čvorište, privredni, kulturni administrativni, politički centar) je grad Sarajevo.

U upravno-administarativnom smislu ova regija obuhvata prostor kantona Sarajeva i Središnje Bosne, dio Zeničko-dobojskog kantona i romanijske regije u Republici Srpskoj. Na rubnim dijelovima ove regije osjeća se utjecaj Tuzle i Zenice. Ova regija je kroz historiju i danas, a posebno grad Sarajevo, bila veoma važan centar Jugoistočne Evrope, a procvat grad Sarajevo je doživio kao trgovački centar. U topografiji grada jasno su izdvojene faze njegovog razvoja: neolitska (Butmir), rimska (Ilidža), srednjovjekovna (Debelo Brdo, Brodac, Vojkovići), turksi Šeher (Baščaršija), austrijska jezgra (Marijin Dvor), razvoj grada do 1970, nove četvrti (Alipašino Polje), Olimpijsko selo (Dobrinja). Savremeni prostorni razmiještaj industrije i urbanizacije uz saobraćajnice spojio je grad Sarajevo sa njegovim satelitskim naseljima. On je najprije industrijsko središte, najstarija je metaloprerađivačka industrija, a ostale su prehrambena, hemijska, grafička i druge. Sarajevo je privlačan centar za brojne zdravstvene usluge šire okoline.

Zenica svoj centralitet duguje bogatim ugljenokopima, željeznoj rudi, te predratnom velikom rudarsko-metaluroškom kombinatu. Na tome su stvoreni uvjeti za razvoj drugih funkcija (prosvjetne, zdravstvene, kulturne...). Zenici gravitiraju Zavidovići i Žepče (značajni centri drvne industrije).

Lašvanska dolina (Travnik, Novi Travnik i Vitez) s jedne strane i Skopaljska dolina (Gornji Vakuf - Bugojno - Donji Vakuf) sa druge predstavljaju dvije mikroregije Srednje Bosne. Prva regija se poslije rata razvila u značajno trgovačko središte, a Vlašić u centar zimskog turizma, poznat po Vlašićkom siru. Dok je drugo područje ekonomski slabije razvijeno, zbog manjeg broja ulagača, ali uz viševijekovnu tradiciju vjerskog turizma (blizina Ajvatovice). Jajce kao nekadašnji gigant električne energije i hemijske industrije danas je podijeljena općina entitetskom granicom.

Kategorija:Regije Bosne i Hercegovine
Novi Bečej

mini|desno|300px|Lokacija općine Novi Bečej na karti Srbije
**Novi Bečej** (mađ. *Törökbecse*) je grad i sjedište istoimene općine u Vojvodini, Srbija. Po podacima iz 2004 općina zauzima površinu od 609&nbsp;km2. Po podacima iz 2002 godine u općini je živjelo 26.924 stanovnika, a u samom gradu 14.452 stanovnika.

## Historija 
Prvi spomen Novog Bečeja je iz 1332-1337 godine. U prvoj polovini 15. vijeka Novi Bečej je bio u posjedu srpskih despota. Ni u vrijeme Turaka nije opustio. 1717 godine imao je 20 popisanih srpskih domova i pripadao je bečkerečkom okrugu. Srpska crkva podignuta je 1742. U drugoj polovini 18. vijeka u Novom Bečeju je počelo naseljavanje Mađara. 1848 godine bile su krvave borbe, a 1886 izgorjela je trećina Novog Bečeja.

## Partnerski gradovi 
*  Mezőtúr

## Također pogledajte 
* Općine i naselja u Srbiji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Vojvodini
Kategorija:Općine u Srednjobanatskom okrugu
*
Gorski javor

mini|* Acer pseudoplatanus *
**Gorski javor** (lat. *Acer pseudoplatanus* je biljka iz porodice *Aceraceae*: javori.
## Opis 
Gorski javor naraste do oko 20-25 metara u visinu. Debla stabala su visoka i ravna, a krošnja je mala. Kora je sive boje, tanka, glatka, u starijoj dobi počinje se raspucavati u obliku pločica i otpadati sa debla (kao i kod platane). Izdanci su sivosmeđe boje. Pupovi su obavijeni velikim brojem zelenkastih ljuskica, čiji su vrhovi crne boje. Nalaze se unakrsno nasuprotni na izdancima. Listovi su peterokraki, karakovi su jajoliko duguljasti, na vrhu su ušiljeni, na rubu krupno napiljeni, režnjevi su šiljasti, a ukupna veličina listova može doseći 20 cm. Listovi su s gornje strane tamnozelene boje, donje su svijetlozelene boje s ćupercima bijelih dlačica u uglovima lisnih žila. Peteljka je duga, crvene boje. Plod se sastoji od dvije perutke koje su međusobno spojene pod uglom nešto manjim od 90 stepeni, sjemenka je orašćić, izbočena i pričvršćena na krilce mrežaste nervature. Korijen u početku razvija žilu srčanicu, a kasnije razvija više glavnih korijenovih žila.

## Rasprostranjenje 
Raste u brodovitom i planinskom području Evrope i Male Azije. Kod nas u Bosni i Hercegovini je autohtona vrsta drveća, dolazi na nadmorskoj visini do 1250 metara, najčešće u zajednici sa bukvom i jelom.

## Također pogledajte
*Biljka
*Klen
*Vrste javora
## Reference
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Kategorija:Sapindales
Bijeli sljez

**Bijeli sljez**, (lat. *Althaea officinalis*), je  trajna zljasta biljka visoka preko 1m. Cijela površina je prekrivena gustin svilastim dlakama, te su veliki i naborani listovi mehkani, sivkastozelene boje. U pazusima listova smješteni su veliki cvjetovi bijele ili svijetlo ružičaste boje. 

Bijeli sljez raste na vlažnim mjestima u srednjoj i južnoj Evropi, te zapadnoj Aziji. Najviše je rasprostranjen u kulturi za dobijanje droge visoke kvalitete. 

Bijeli sljez se koristi u medicinske svrhe:
* korijen (lat. *Althaeae radix*),
* list (lat. *Althaeae folium*) i
* cvijet (lat. *Althaeae flos*)
 
Bijeli sljez se uzgaja se i u vrtovima kao ukrasna biljka.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Malvales
Gossypium

**Gossypium** je rod biljaka iz porodice *Malvaceae*. Sjeme sadrži 27% ulja. Obradom se dobijaju važna tekstilna vlakna. Biljke od kojih se radi pamuk pripadaju ovom rodu.

Ima dobro razvijen vretenast korijen, urezano lišće, žućkaste cvjetove.

Sjeme pamuka je obraslo vlaknima prosječne dužine oko 30 mm; odvajanjem sjemena, tj. egreniranjem i raznim postupcima prečišćavanja, dobija se važna tekstilna sirovina, među najviše korištenim proizvodom u svijetu, uz ugalj i čelik u svjetskoj trgovini. Najveći proizvođači ove biljke su: SAD, Rusija, Indija, Egipat itd.

Pri klasifikaciji pojednih vrsta pamuka uzima se u obzir: 
#boja, sjaj, količina vlakna i vrsta nečistoće
#srednja i maksimalna dužima vlakna
#čvrstoća i finoća vlakna, ravnomjernost i dr.

## Također pogledajte 
* Pamuk

Kategorija:Malvales
Kategorija:Biogoriva
Kakaovac

**Kakaovac** (*Theobroma cacao*) je malo (4–8 m visine) zimzeleno stablo iz porodice *Sterculiaceae*, rasprostranjeno duboko u tropskim šumama i tropskim regijama Amerike.

Postoje dvije značajnije teorije o porijeklu divljeg kakaovca. Jedna grupa nauzčnika vjeruje da su orginalne vrste divljeg kakaovca rasle od jugoistočnog Meksika sve do rijeke Amazona, a kasnije bile kultivirane na ravnicama Južne Amerike. Najnovija proučavanja genetike te biljke pokazuju da kakaovac potiče iz tropskih područja Amazone, a poslije od strane čovjeka biva rasprostranjen do Srednje, čak i Sjeverne Amerike.

Plod (sjeme) kakaovca se koristi za dobijanje kakaa i čokolade.

Ova biljka danas uspijeva u ravničarskim područjima ispod Andi na visinama od 200–400 m, te oko rijeka Amazone i Orinoco. Za dobar rast i razvoj zahtjeva vlažnu klimu i redovite padavine. Listovi su cjeloviti, 10–40&nbsp;cm dugi i 5–20&nbsp;cm široki.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Malvales
Kategorija:Čokolada
Bagrem

**Bagrem** (lat. Robinia pseudoacacia) je drvenasta višegodišnja biljka koja pripada rodu lišićara. Bagrem spada u uskolisne biljke. Porijeklom je iz jugoistočnog dijela SAD, ali se proširila na Sjevernu Ameriku, Evropu i Aziju. U nekim područjima se smatra invazivnom vrstom.

## Ekonomski značaj 
Osušeni list bagrema koristi se kao hrana sitnih domaćih životinja (ovaca, koza), u zimskom periodu. Drvo bagrema koristi se kao tehnička građa, za izradu krovnih konstrukcija i šipova (stubova) za špalire, kod podizanja voćnjaka, malinara i kupinara. Bagrem je također i vrlo kvalitetno ogrijevno drvo.

Kategorija:Fabaceae
Jorgovan

**Jorgovan** (*Syringa* Mill.) rod je od 20-ak vrsta cvjetnica koji pripada porodici maslina (Oleaceae).

## Karakteristike 
Jorgovan je popularni ukrasni grm u parkovima i vrtovima. Cvjeta u aprilu i maju. Visina mu varira od dva do 10 metara.
U proljeće daje cvjetove konusnog ili piramidalnog oblika, svaki prečnika približno 1&nbsp;cm, ljubičaste, bijele ili blijedoružičaste boje.

## Rasprostranjenost 
Prirodno područje rasprostranjenosti roda su dijelovi jugoistočne Evrope i Male Azije. Jorgovan raste u krajevima gdje nema jakih mrazeva. Općenito raste na alkalnim tlima.

## Vrste 
**Syringa afghanica*
**Syringa emodi* 
**Syringa josikaea*
**Syringa komarowii* (sin. *S. reflexa*)
**Syringa mairei*
**Syringa microphylla*
**Syringa meyeri*
**Syringa oblata*
**Syringa persica*
**Syringa pinetorum*
mini|200px|Syringa vulgaris
**Syringa pinnatifolia*
**Syringa protolaciniata*
**Syringa pubescens* (sin. *S. julianae*, *S. patula*)
**Syringa reticulata* (sin. *S. pekinensis*) 
**Syringa spontanea*
**Syringa sweginzowii*
**Syringa tibetica*
**Syringa tomentella*
**Syringa villosa*
**Syringa vulgaris*
**Syringa wardii*
**Syringa wolfii*
**Syringa yunnanensis*

## Uzgoj i upotreba 
Osim navedenih vrsta razvili su se i mnogi hibridni oblici.
Pri podrezivanju treba biti oprezan zato što jorgovan na mladim granama proizvodi cvjetove tek poslije tri godine. Inače, proizvodi mnogo cvjetova i kad se ne podrezuje. Drvo jorgovana ima tradicionalnu upotrebu u graviranju, muzičkim instrumentima, drškama noževa itd.

## Simbolizam 
Ljubičasti jorgovan označava prvu ljubav, dok je bijeli simbol mladenačke nevinosti. U Grčkoj, Libanu i na Kipru čvrsto je povezan s Uskrsom jer cvjeta u to vrijeme, pa je prema tome dobio i naziv *paschalia* (koji se odnosi na Uskrs, posebno u pravoslavnoj kršćanskoj tradiciji). 
Spokane (Washington) poznat je kao *Grad jorgovana* i tu se svake godine održava festival jorgovana, zajedno s paradom jorgovana.

Kategorija:Oleaceae
Paradoks dijamant-voda

**Paradoks dijamant-voda** ili **Paradoks vrijednosti** je pojam u mikroekonomiji i vezuje se za graničnu vrijednost nekog dostupnog dobra. Paradoks vrijednosti je prvi postavio Adam Smith, u kojoj postavlja suštinsko pitanje: kako je moguće da dobra neophodna za čovjekov opstanak, kao što su voda ili zrak, imaju veoma nisku cijenu, dok druga poput dijamanata ili zlata imaju veoma visoku, iako nisu neophodna za opstanak. Ključna razlika između cijene vode i dijamanata je u razlici između ukupne korisnosti i granične korisnosti, kojom su određena ova dobra. Naime, obzirom da su dijamanti rijetki, a troškovi njegova vađenja veliki, relativna poželjnost njegove zadnje jedinice je velika, te samim time i cijena dijamanata.

Nasuprot tome, vode ima u izobilju, te je njena granična korisnost, a samim time i cijena, mala.

Razlika između ukupne i granične korisnosti za potrošača se naziva **potrošačeva dobit** ili **potrošačev višak**. On nastaje zato što potrošač plaća istu cijenu za svaku jedinicu kupljenog dobra, iako je ta cijena zapravo odraz vrijednosti posljednje kupljene jedinice.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ekonomija
Natrij-propionat

**Natrij propionat** je natrijeva so propionske (propanske) kiseline. To je bijela higroskopna so, koja se topi na 287&nbsp;°C. Upotrebljava se u prehrambenoj industriji kao konzervans (E281), kao i fungistatično sredstvo i dodatak hrani za goveda. U većim količinama je otrovan. Smrtonosna doza (kod miševa, oralno) iznosi 6332&nbsp;mg/kg tjelesne mase.

## Također pogledajte 
*Kalcij propionat (E282)
*Kalij propionat (E283)

## Vanjski linkovi 
* Natrij propionat 

## Reference 
Kategorija:Soli i estri karboksilnih kiselina
Kategorija:Aditivi sa E-brojem
Natrij-oksalat

**Natrij-oksalat** je so natrija sa oksalnom kiselinom. Sumarna mu je formula Na2C2O4. Pripada grupi oksalata.

## Osobine 
Natrij-oksalat je bezbojni prah koji ne djeluje higroskopno, te se umjereno rastvara u vodi. U etanolu i sličnim organskim otapalima se gotovo nimalo ne rastvara. 

## Dobijanje 
Natrij-oksalat se može dobiti reakcijom sode i oksalne kiseline:

:\mathrm{ H_2C_2O_4 + 2 \ NaOH \longrightarrow \ Na_2C_2O_4 + 2 \ H_2O} 

U industrijskim količinama se može praviti iz natrij-formijata pri temperaturi od 360 °C:

:\mathrm{ 2 \ HCO_2Na \longrightarrow \ Na_2C_2O_4 + \ H_2}

Javlja se u velikim količinama i kao nusprodukt industrijske proizvodnje aluminij-hidroksida. ("Tonerdehidrat").

## Upotreba 
Može se upotrijebiti za standardizaciju rastvora kalij-permanganata, koji se upotrebljava kod titracija. Iz njega se može dobiti i spoj natrij-željezo(III) oksalat koji se koristi pri galvanizaciji. Upotrebljava se i u pirotehnici, jer boji plamen u žuto/narandžastu boju. U metalurgiji našao je primjenu kod prerade rude vanadija (prijelaz vanadij-pentoksida u natrij-vanadat). Također se koristi kao pomoćni materijal u tekstilnoj industriji i kao dodatak specijalnim cementima. 

Kategorija:Oksalati
Natrij-fluoroacetat

**Natrij-fluoracetat** (također poznat i kao **natrij-monofluoracetat**) je so natrija sa fluoracetatnom kiselinom. To je bezbojan, veoma otrovan spoj.

## Dobijanje 
Dobija se reakcijom natrij-hidroksida, natrij-karbonata ili natrij-hidrogen karbonata, sa fluoracetatnom kiselinom:

:\mathrm{NaOH + CH_2FCOOH \longrightarrow CH_2FCOONa + H_2O}

:\mathrm{Na_2CO_3 + 2 \ CH_2FCOOH \longrightarrow\ } \mathrm{2\ CH_2FCOONa + CO_2 + H_2O}

:\mathrm{NaHCO_3 + CH_2FCOOH \longrightarrow\ } \mathrm{\ CH_2FCOONa + CO_2 + H_2O}

## Osobine 
Natrij-fluoracetat je prah bez boje i mirisa, koji je malo rastvorljiv u vodi. Njegova tačka topljenja iznosi oko 200&nbsp;°C. Otrovan je za miševe (oralno) u dozi od 0,1&nbsp;mg/kg

## Rasprostranjenost 
Ova so se može pronaći u preko 40 biljnih vrsta u Australiji, Brazilu i Africi. Naprimjer, ima ga u listovima južnoafričke biljke zvane "Gifblaar" (*Dichapetalum cymosum*). Odgovorna je za mnogobrojne smrti stoke zbog otrovnosti. Postoje podaci da je već jedan list ove biljke dovoljan da se usmrti ovca.

Smatra se jednim ne tako raširenim fluoroorganskim spojem. U veoma malim količinama moguće ga je dokazati čak i u listovima čaja. Smrtonosna doza za čovjeka iznosi oko 5 do 10&nbsp;mg/kg tjelesne mase. Manje doze mogu dovesti do oštećenja organa koji imaju veće energetske zahtjeve. (mozak, gonade, srce i pluća)

## Reference 
* Hüter F, *Moderne Nagetiervertilgungsmittel* u *Journal of Pest Science*, 23/1950, str.49–51.
* Goh CS, et.al., *Sodium monofluoroacetate (Compound 1080) poisoning in dogs.*, u *Aust Vet J.*, 83/2005, str.474–479, PMID 16119418

## Reference 
Kategorija:Acetati
Kategorija:Respiratorni toksini
Begej

**Begej** (rum. *Bega*) je rijeka u Rumuniji i Srbiji.

Izvire u planinama Poiana Ruscă, koje su dio Karpata. Teče kroz rumunske gradove Făget i Temišvar, a u Srbiji kroz Žitište, Banatski Dvor, Zrenjanin, Titel i druga manja mjesta.

Begej se uljeva u Tisu kod Titela.

Dužina Begeja iznosi 244 km, a od toga kroz Srbiju teče 76&nbsp;km, a kroz Rumuniju 178&nbsp;km.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20221012235247/https://www.riversnetwork.org/rbo/index.php/river-blogs/east-europe/itemlist/category/1019-tisza

Kategorija:Rijeke u Rumuniji
Kategorija:Rijeke u Srbiji
Hidroliza

**Hidroliza** je hemijska reakcija u kojoj dolazi do razlaganja neke supstance u reakciji sa vodom.

## Hidroliza soli 
### Soli slabe baze i jake kiseline 
Rastvaranjem amonijum hlorida u vodi dolazi do disocijacije soli:
:NH4Cl (s) + H2O (l) → NH4+ (aq) + Cl- (aq)
Po Brønstedovoj teoriji kiselina i baza NH4+ ion je donor protona i on prelazi na molekulu vode:
:NH4+ + H2O → NH3 + H3O+

Ioni Cl- nemaju tendenciju da prime H+ ione jer je kiselina HCl, koja bi nastala primanjem H+ iona, jaka kiselina i u vodenim rastvorima potpuno disocirana. Usljed prenosa protona s NH4+ iona na vodu, nastupilo je formiranje H3O+ iona, nosilaca kiselosti i njihova koncentracija raste, pH vrijednost rastvora opada (pH2O (l) → K+ (aq) + CN- (aq)

CN- ioni su konjugirana baza slabe cijanidne kiseline (HCN) i prema Brønstedu je to jaka baza, pa dolazi do primanja H+ iona od molekula vode:
:CN- + H2O → HCN + OH-

Ioni K+ nemaju tendenciju primanja OH- iona, jer je kalijum hidroksid potpuno disociran u vodenim rastvorima (jak elektrolit). Ovaj rastvor postaje bazičan zbog porasta koncentracije OH- iona. Rastvaranjem soli nastale od jake kiseline i slabe baze (npr. NH4Cl), zbog hidrolize nastaje kiseli rastvor. Rastvor nastao rastvaranjem soli nastale od slabe kiseline i jake baze (npr.KCN) je bazičan.

## Također pogledajte 
* Hemijska ravnoteža

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Hemijske reakcije
7. grupa hemijskih elemenata

U **7. grupu hemijskih elemenata** spadaju mangan (Mn), tehnecij (Tc) i renij (Re).

## Zastupljenost
Mangan se u prirodi pojavljuje kao mineral piroluzit (MnO2). Tehnecij je prvi element proizveden vještački, a posljednji je nađen u prirodi. Renij je izuzetno rijedak element (0,0007 ppm).

## Osobine
Elektronska konfiguracija ovih elemenata je: (*n*-1)d5*n*s2. Javljaju se u oksidacijskim stanjima od (+2) do (+7). Grade okside tipa MO2, gdje imaju oksidacijsko stanje (+4). Ti oksidi su amfoterni, a kiselost raste od mangana do renija.

## Upotreba
Mangan se upotrebljava u proizvodnji čelika i proizvodnji stakla. Tehnecij se upotrebljava u dijagnostičke svrhe u nuklearnoj medicini.

## Elementi
## Vanjski linkovi 
* http://www.rsc.org/periodic-table

## Reference 
Kategorija:Periodni sistem
Piroluzit

**Piroluzit** je mineral hemijskog sastava MnO2 i najvažnija je ruda mangana. Mangan se dobija iz MnO2 redukcijom pomoću natrija, magnezija, aluminija ili elektrolizom.

Datoteka:Pyrolusite_dendritic.jpg|Piroluzit (dendritni)
Datoteka:Pyrolusite_radiating.jpg|Piroluzit (igličasti)
Datoteka:Pyrolusite botryoidal.jpg|Piroluzit (grozdasti)

## Reference
Kategorija:Minerali mangana
Odžaci (Srbija)

mini|desno|300px|Lokacija općine Odžaci na karti Srbije
**Odžaci** su grad i sjedište istoimene općine u Vojvodini, Srbija. Po podacima iz 2004 općina zauzima površinu od 411 km2. Po podacima iz 2002 godine u općini je živjelo 35.582 stanovnika, a u samom gradu 9.940 stanovnika. Većinu stanovnika čine Srbi. Ime Odžaci je slovenska modifikacija turske riječi "odžak", što u prevodu znači dimnjak, odnosno u turskoj vojnoj terminologiji označava vojnu posadu. Stari mađarski naziv za grad je "Kéménd", koji se prvi put pominje 1522 godine i znači mali dimnjak. Kasnije se na mađarskom grad naziva "Hódság", dobiveno od turskog "Odzlak".

## Historija 
Prvo naselje su osnovali Turci sredinom 16. vijeka pod nazivom Učak. Sredinom 18. vijeka ovaj kraj su naselili Nijemci, a zatim i drugi narodi. Poslije Drugog svjetskog rata i iseljavanja Nijemaca, ovaj kraj se kolonizuje. Samo 1945 godine 465 porodica naseljavaju Odžake i druga mesta u okolini.

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Vojvodini
*
Kategorija:Općine u Zapadnobačkom okrugu