Ilijaš

**Ilijaš** je naseljeno mjesto i općina koja se nalazi u Kantonu Sarajevo, sjeverozapadno od grada Sarajeva. Po popisu stanovništva 2013. godine općina Ilijaš se sastoji od 74 naseljenih mjesta.

## Geografija 
Smješten je sjeverozapadno od Sarajeva, u dolini rijeke Bosne, i uz magistralni put Sarajevo–Tuzla. Pripada Kantonu Sarajevo Federacije Bosne i Hercegovine. Graniči sa općinama: Visoko, Breza, Vareš i Olovo koje pripadaju Zeničko-dobojskom kantonu, općinama Sokolac i Istočni Stari Grad, koje pripadaju Republici Srpskoj i općinama Vogošća, Stari Grad, Novi Grad, Centar i Ilidža koje pripadaju Sarajevskom kantonu.

Mjesto Ilijaš se sastoji iz naseljenih mjesta: gradić Ilijaš, i predgrađa među kojima je naselje Misoča, kao i Podlugovi, Lješevo, Stari Ilijaš i Malešići.

Općina se nalazi na raskrsnici puteva koji je povezuju sa susjednim općinama, kao i sa svim dijelovima BiH. Smješten je na nadmorskoj visini od 500 do 1200 m, površine 308,6&nbsp;km2. Odlikuje je ravničarsko-brežuljkasti i planinsko-brdski teren. S obzirom na geografske karakteristike prostor koji zauzima općina, moguće je podijeliti na dvije cjeline: donji i gornji Ilijaš.

Ukupna površina šuma i šumskog zemljišta na području općine Ilijaš iznosi 16249 ha.

Na području opštine nalazi se više lokaliteta sa mineralnim sirovinama, uključujući nalazište mangana u Čevljanovićima, nalazište vapnenca u Gajevima - Vrela i Rači, nalazište kamena eruptivca u Koritima, nalazište kamena škriljca u Misoči, nalazište kvarca u Podroli i Čevljanovićima.

Na prostoru Srednje, u  Draževićima, registrirano je nalazište žive izuzetnog kvaliteta koje nije do sada eksploatisano. Na području Podlipnika registrirano je izvorište termalne vode a na potezu Srednje – Čevljanovići izvorište mineralne vode.

Bijambare su zakonom zaštićeno područje od strane Sarajevskog kantona, i to zaštićeno područje pete kategorije. Nalazi se lijevo od magistralne ceste Sarajevo - Tuzla uz rub Nišićke visoravni između sela Nišići i Krivajevići. Prostire se na 370 hektara i obuhvata gustu crnogoričnu šumu, pašnjake, brojne kraške fenomena kao što su vrtače i ponori dvaju potoka, te osam bijambarskih pećina.

## Historija 
### Prahistorija i antika 
Područje današnjeg Ilijaša naseljeno je od davnina, a arheološki nalazi potvrđuju prisustvo materijalnih ostataka iz rimskog doba. U stručnoj literaturi i arheološkim pregledima registrirani su rimski nalazi iz samog Ilijaša i njegove okoline, uključujući fragment reljefa s prikazom Atisa u Ilijašu te kasnoantičke nalaze u Podlugovima.

Antički nalazi svjedoče da je prostor ilijaške kotline bio uključen u šire komunikacijske i naseobinske tokove centralne Bosne, a njegova blizina sarajevskom i visočkom području činila ga je dijelom važnog unutrašnjeg bosanskog prostora još u rimsko doba.

### Srednji vijek 
U ranom srednjem vijeku uz Bosnu i porječja Vogošćice, Ljubine, Misoče i Stavnje formirana je župa Vogošća odnosno Vidogošća. U drugoj polovini 14. i u 15. stoljeću na ovom prostoru naročit značaj dobija srednjovjekovni grad Dubrovnik u Višnjici kod Ilijaša, koji je bio političko i upravno središte šire okolice.

Stari grad Dubrovnik prvi put se u sačuvanim izvorima spominje 11. juna 1404. godine. Istraživanja i novija stručna literatura potvrđuju njegov značaj kao jednog od važnijih utvrđenih gradova srednjovjekovne Bosne u području između sarajevske i visočke kotline. Arheološko područje – Stari grad Dubrovnik u Višnjici kod Ilijaša je proglašeno nacionalnim spomenikom 8. oktobra 2003. godine.

U neposrednoj blizini Dubrovnika nalazi se nekropola u Kopošićima, jedna od najpoznatijih nekropola stećaka u centralnoj Bosni. Za nju se vezuje ukop velikog bosanskog kneza Batića Mirkovića, a vrijednost lokaliteta dodatno povećava natpis na njegovu stećku, važan za poznavanje bosanskog plemstva kasnog srednjeg vijeka.

Osim Dubrovnika i Kopošića, na području općine nalaze se i drugi značajni srednjovjekovni lokaliteti, među njima nekropola sa stećcima u Srednjem te ostaci srednjovjekovnog grada i nekropole iznad sela Luka. Prema stručnom radu Zijada Halilovića, lokalitet u Luki nalazio se na prostoru srednjovjekovne župe Vrhbosna, a nakon teritorijalnih promjena bio je sastavni dio zemlje Pavlovića.

### Osmansko doba 
Nakon osmanskog osvajanja Bosne, područje Ilijaša uključeno je u osmanski upravni i društveni sistem, dok su neka starija srednjovjekovna središta izgubila dotadašnju političku važnost. Kontinuitet naseljenosti u osmanskom periodu potvrđuju groblja uz džamije i stariji nadgrobni spomenici koji se spominju u lokalnim pregledima historije općine.

Iako Ilijaš u osmanskom razdoblju nije imao urbani značaj kakav će dobiti u novijem vremenu, prostor njegove današnje općine ostao je povezan sa širim ekonomskim i saobraćajnim tokovima srednje Bosne.

### Austro-Ugarska i početak modernog razvoja 
Savremeni razvoj Ilijaša počeo je u doba austrougarske uprave, kada su intenzivirani eksploatacija šuma, rudnih i metalurških resursa te povezivanje lokalnog prostora sa željezničkim i industrijskim sistemom Bosne i Hercegovine. U literaturi o urbanizaciji i industrijskom razvoju susjednih područja Ilijaš se ubraja među manje bosanskohercegovačke centre željezne industrije koji su se snažnije razvijali upravo od kraja 19. stoljeća.

Poseban značaj za privredni razvoj imala je šumska pruga Ilijaš–Misoča, povezana s eksploatacijom šume i preradom drveta u dolini Misoče, što je Ilijaš dodatno uključilo u moderni industrijski pejzaž Bosne i Hercegovine.

### 20. stoljeće 
U 20. stoljeću Ilijaš se profilirao kao izrazito industrijski gradić. Poslije Drugog svjetskog rata donesena je odluka Vlade SR Bosne i Hercegovine od 5. septembra 1952. o osnivanju preduzeća iz kojeg se razvila Željezara Ilijaš, dok je prvi proizvodni kapacitet pušten u rad u novembru 1954. Upravo uz željezaru i druge industrijske pogone nastaje moderni urbani identitet Ilijaša.

Industrijski rast pratili su razvoj saobraćaja, radničkih naselja i širenje privredne baze, pa je Ilijaš u drugoj polovini 20. stoljeća postao jedno od lokalnih industrijskih središta sjevernog dijela sarajevske regije.

### Rat u Bosni i Hercegovini i poratni period 
Tokom rata u Bosni i Hercegovini Ilijaš i njegova općina pretrpjeli su teška razaranja, ljudske gubitke i prisilna raseljavanja stanovništva. Dan reintegracije općine obilježava se 29. februara, datum koji se u lokalnoj memoriji veže za povratak dijela općine u ustavno-pravni poredak Federacije Bosne i Hercegovine.

Rat je teško pogodio i industrijsku osnovu grada. Prema podacima Željezare Ilijaš, preduzeće je tokom rata bilo uništeno i devastirano, a proizvodnju je počelo obnavljati 1999.  

## Stanovništvo 
Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Ilijaš (u to vrijeme jedna od 5 prigradskih općina Grada Sarajeva) imala je 25.184 stanovnika, raspoređenih u 77 naselja. 
Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, općina Ilijaš je, gotovo u cjelini, ušla u sastav Federacije Bosne i Hercegovine. U sastav Republike Srpske ušla su naseljena mjesta Sirovine, Šljeme i Vuknić, te dijelovi naseljenih mjesta Lipnik i Rakova Noga.

### Općina Ilijaš 
### Naselje Ilijaš 
## Privreda 
Strateški sektori jačanja ekonomske osnove općine Ilijaš su: industrija, turizam i komplementarne usluge, kultura, sport, rekreacija, trgovina, obrazovanje - osnovno obrazovanje. Industrija je pažljivo ekonomski i ekološki profilirana kao održiva - prerada drveta, proizvodnja pića, mašinska industrija, prerada poljoprivrednih proizvoda, itd.

## Znamenitosti 
Na području općine nalazi se značajan broj kulturno-historijskih i prirodnih znamenitosti. Srednjovjekovni grad Dubrovnik i nekropola stečaka u Kopošićima proglašeni su za nacionalne spomenike od interesa za BiH od strane Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH. Od prirodnih znamenitosti važno je istači Bijambarsku pećinu i kanjon rijeke Misoče.

## Kultura 
Ustanova koja se bavi kulturnim djelatnostima na području općine je KSC i Radio Ilijaš. Na području općine djeluju i Bošnjačka zajednica kulture "Preporod" Ilijaš i Hrvatsko kulturno društvo "Kulin Ban".

### Nacionalni spomenici 
## Također pogledajte 
* Kanton Sarajevo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanični sajt općine Ilijaš

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Kantonu Sarajevo
*
Kategorija:Bivše prigradske općine Sarajeva