Divlji mak

[mini|Ilustracija biljke na plitkom [tlo|tlu (*Albrecht Meyer*)]]
thumb|Tri stadija cvijetanja običnog maka: pupoljak, cvijet, i kapsula
[mini|[Claude Monet – *Makovi* (1873.): veliki impresionista očito je bio impresioniran naslikanim krajolikom.]]

**Divlji mak** (obični mak), poljski mak ili žitni mak,  a i  crveni mak  ili **bulka** i **turčinak**, turčin cvijet, pa glavobolj, boliglava, purpelica i pucalica – sve su to uže ili šire poznati nazivi za biljku pod naučnim imenom *Papaver rhoeas*.

To je vrsta zeljaste cvjetnice iz porodice makovi (lat. *Papaveraceae*). Poznat je kao poljoprivredni korov, posebno u žitnim poljima, a nakon Prvog svjetskog rata i kao simbol mrtvih vojnika. Prije pojave herbicida,  ovog maka   je ponekad bio toliko u izobilju na poljoprivrednim poljima  da se moglo zaključiti da je ova biljka tu ustvari usjev. Međutim, jedina vrsta porodice *Papaveraceae* koja se  uzgaja kao ratarska kultura u velikom obimu je *Papaver somniferum*, opijumski mak.

## Opis
*Papaver rhoeas*  je varijabilna jednogodšnja uspravna biljka koja proizvodi dugovječne sjemenke u čahutrama. Na Sjevernoj hemisferi  niče  i cvjeta u proljeće, a dozrijevaju u jesen. Stabljika je visoka oko 20 do 90&nbsp;cm.
### Izgled i list
Crveni mak  je listopadna,  jednogodišnja ili (rijetko) dvogodišnja zeljasta biljka, koja naraste od 20 do 90 centimetara.  U  mrežastoj strukturi nalaze se povezane cijevi sa mliječnim sokom. Malo razgranata stabljika je relativno tanka  i dlakava. Uspravna je, slabo razgranata i dlakave.

Grubo, čekinjasto lišće je kopljasto i  izduženo, dugo do  oko 15 centimetara, jednostavno dvostruko izdijeljeno  s grubo urezanim i  oštro nazubljenim  sekcijama. Listovi su sivozeleni i pokriveni  stršećim sivim dlačicama.

Zavisno od prirode tla, korijen može biti i veoma dug i razgranat.

### Cvijet, plodovi i sjemenke
Pupoljci se nalaze se na dugim drškama i obično su prema tlu usmjereni. U krunici imaju četiri, tanke i nježne  latice. Cvjetovi su krupni (prečnika do oko 5 do 10&nbsp;cm), upadljivi,  svijetlocrveni do tamnocrveni, rijetko bijeli. Nalaze se na dugim drškama

Period cvjetanja je od maja do jula. Cvjetovi su na stabljici  usamljeni, vršni. Dvospolni su i radijalne simetrije, sa četverostrukim cvijetnim omotačem. Pri otvaranju cvijeta, dva dlakava poklopca pupoljka  otpadnu. Latice su zajedno uvezane  u korijenu i to  nepravilno. Promjera su  od 5 do 10&nbsp;cm u relativno velikioj krunici i mogu se znatno razlikovati po veličini. Četiri  svijetlocrvene do  purpurne, rijetko bijele ili ljubičaste latice na dnu imaju crnu mrlju, koja je često uokvirena bijelom linijom. Vrlo su tanke i krhke i pomalo liče na tanjušni cigaretpapir, po čemu se lako identificiraju.

Cvijet ima oko 164 prašnika. Kratki konusni  disk tučka ima oko 10  (5-18) radijalnih  zraka. Latice su obično duge  10–22&nbsp;mm,  do dva puta duže od  širine, a na bazi zaobljene.  Kapsula ploda sadrži nekoliko stotina do hiljada sjemenki; nepotpuna je, sa lažnim pregradama među kojima su tamne bubrežaste sjemenke.

## Ekologija
Poljski mak  je zeljasta  biljka  s polurozetom, mezomorfna terofita.  Zavisno od dubine  tla,  njegov razgranati  korijen doseže dubinu i do 1 metar.

U Evropi ga ima širom kontinenta, uključujući i Bosnu i Hercegovinu, gdje obično  raste u obrađenim poljima, osobito sa strnim žitaricama, po komunikacijskim nasipima, suhim livadama i kamenjarima, a i u šikarama (sub)mediteranske oblasti.

Bilke  cvjetaju samo dva do tri dana. Cvjetovi su samooplodni.  U nektaru su diskoidno-bubrežasta polenova zrnca.  Crvenu boju  latica (od  antocijana)  slijepi za crveni dio spektra  vjerojatno vide kao plavo ljubičastu, ali na UV svjetlu,  pčele je primjećuju  zbog njihove jake percepcije UV zraka. Crna mrlja u korijenu latica je posljedica superpozicijom plave i crvene boje .

Cvijet proizvodi   2,5 miliona zeleno-crnih  polenovih zrna; ovaj neuobičajeno veliki broj je nadmašio samo božur.  Širenje polena se odvija po dnevnoj ritmici. Većinom je obilato oko 10 sati ujutro.  U prugastom rascjepu tučka je jajna ćelija, sa prostorom za  pristup raznih insekata. Moguće je čak i oprašivanje pomoću vjetra.

## Porijeklo
Porijeko bulke nije pouzdano poznato. Kao i za mnoge ostale biljke kao područja porijekla se navode Evropa (Amerikanci) i Južna Evropa (sjeverni Evropljani). Ipak, njegov nativni zavičaj uključuje Zapadnu Aziju, Sjevernu Afriku i Evropu.. Poznato je da se javlja sa agrikulturom Staroga svijeta od ranih vremena, kada je bio simbol za plodnost zemljišta.

Poznat je i sterilni hibrid   *Papaver dubium*  x  *P. hungaricum*,  koji je intermedijaran po svim karakterima *P. rhoeas*.

## Upotreba
Neke sorte turčinka se uzgajajaju za dekoraciju okućnica i bašti.  *P. rhoeas* sadrži alkaloid roeadin, koji je blagi sedativ.

U narodnoj medicini, crveni mak  se upotrebljava za liječenje smetnji u disajnim organima, želucu ili za smirenje duševnih bolesnika. Čajevi i slični pripravci, a nekad i sirup  se spravljaju za ublažavanje kašlja, osobito jačeg kod male djece. Upotrebljvaju se i za liječenje upale grla i pluća, astme i bronhitisa.

U kulinarstvu, sjemenke se upotrebljavaju jao aromatični dodatak raznim kolačima i pecivima. Latice se koriste za prirodno bojenje alkoholnih i bezalkoholnih pića i napitaka.

## Galerija

Datoteka:Amapolas en Valdemoro (Comunidad de Madrid) 01.jpg|Polje crvenih makova
Datoteka:Poppy-closeup.jpg|Makov cvijet

Datoteka:CornPoppies.JPG|Makovi na proplanku
Datoteka:Polish Poppies.JPG|Krajolik s divljim makovima
Datoteka:Mohnblume 1.jpg|Cvijetbi pupoljak
Datoteka:Mohnblume 2.jpg|Otvaranje pupa
Datoteka:Coquelicot fleur.jpg|Cvijet
Datoteka:Papaver rhoeas flor detalle.jpg|Tučak i prašnici
Datoteka:CapsellesCoquelicots.jpg|Biljka sa zrelim kapsulama
Datoteka:Graines de coquelicots.JPG|Raspukla zrela kapsula i sitne sjemenke

## Reference
## Također pogledajte
*Biljka
*Opijum
*Alkaloid

## Vanjski linkovi
* Eintrag auf dem privaten Portal *Heilkräuter-Seiten*.
* Robert W. Kiger, David F. Murray: *Papaver.*: - textgleich online wie gedrucktes Werk, In: Flora of North America Editorial Committee (Hrsg.): *Flora of North America North of Mexico.* Volume 3: *Magnoliidae and Hamamelidae*, Oxford University Press, New York und Oxford, 1997, .
* Verbreitung auf der Nordhalbkugel bei *Den virtuella floran*.
* Artikel über die Verwendung in der Volksheilkunde auf dem privaten Portal *Heilpflanzenkatalog*. 
* Malta Wild Plants - *Papaver rhoeas*

Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Kategorija:Ranunculales
Kategorija:Korovi
Kategorija:Baštenske biljke