Žene u Bosni i Hercegovini

[mini|Djevojka iz [Sarajevo|Sarajeva, Austro-Ugarska, između 1890 i 1900. godine.]]
mini|Muslimanska bosanska žena i djevojka, rani 20. vijek
**Žene u Bosni i Hercegovini** su evropske žene koje žive i koje su iz Bosne i Hercegovine. Prema Međunarodnom fondu za poljoprivredni razvoj (IFAD), žene u Bosni i Hercegovini pogođene su trima vrstama tranzicije nakon rata u BiH: "Tranzicija iz rata u mir", ekonomska tranzicija i politička tranzicija. Nakon Drugog svjetskog rata brzi ekonomski rast i industrijalizacija ublažili su siromaštvo i ubrzali uvođenje bosanskohercegovačkih žena u radnu snagu u raznim profesijama, uključujući snažnu zastupljenost žena u STEM-u, što ostaje istina i danas.

## Pozadina 
Bosna i Hercegovina proglasila je suverenitet 1991. godine, a nezavisnost od bivše SFR Jugoslavije 1992. godine. Rat u BiH odgovoran je za ekstremna djela nasilja i ekonomski kolaps. Danas je Bosna i Hercegovina multietničko i multireligijsko društvo - stanovništvo čine: Bošnjaci 50,11%, Srbi 30,78%, Hrvati 15,43% i ostali; dok je vjerski sastav: muslimani 50,7%, pravoslavci 30,75%, rimokatolički 15,19%, 1,15 kao ostali i 1,1% kao agnostici ili ateisti. Većina stanovništva je ruralno: samo 39,8% ukupnog stanovništva je urbano. Stopa pismenosti za dob od 15 i više godina viša je za muškarce (99,5%) nego za žene (97,5%) - procjena 2015.

## Ravnopravnost spolova 
Vođeni ustavom Bosne i Hercegovine, državni zakon o ravnopravnosti spolova iz 2003. godine usvojen je radi promocije i unapređenja ravnopravnosti muškaraca i žena. Zakoni koji se odnose na izbore, kao i drugi zakoni, izmijenjeni su i dopunjeni u skladu s ustavom. Kao rezultat, zakon o izboru predviđa da "30% svih kandidata moraju biti žene".

Prije nego što je 2003. godine na snagu stupio novi Krivični zakon, zakon o silovanju u Bosni i Hercegovini sadržavao je zakonsko izuzeće za brak i glasilo je: "*Ko silom ili prijetnjom neposrednog napada prisiljava ženu, koja nije njegova supruga, na seksualni odnos na njen život ili tijelo ili život ili tijelo osobe koja joj je bliska, kazniće se zatvorom od jedne do deset godina*".

## Rodne uloge 
Bosna i Hercegovina ima kulturnu i vjersku patrijarhalnu tradiciju prema kojoj se od žena očekuje da budu pokorne muškarcima. Od žena se očekuje da obavljaju većinu kućanskih poslova, uključujući kuhanje, čišćenje i odgoj djece. Ekonomska devastacija rata negativno se odrazila na učešće žena u ekonomiji, iako su žene bolje integrirane u poljoprivredni posao nego u drugim oblastima.

U poslijeratnoj Bosni i Hercegovini žene su pokretačka snaga za promjene. Nakon rata, rezultirajući efekti uključivali su smanjenje njihovog javnog i socijalnog položaja, a neke su se žene odlučile putovati izvan zemlje u potrazi za poslom. Žene iz ruralnih područja često su marginalizovanije zbog nižeg nivoa obrazovanja i sklonosti tradiciji, što nalaže da moraju biti podređene muškarcima. Žene i muškarci bosanski muslimani bili su među žrtvama tokom te bitke, žene su se borile u odbrani tvrđave Buzin, i pružali su otpor Austrijancima na tvrđavi Četin.

Prema neosmanskim zapisima o ratu između Osmanlija i Austrijanaca, žene Bosanaca smatrale su se militarističkim i igrale su ulogu u bosanskom uspjehu u borbi protiv austrijskih napadača.

Francuski izvještaj opisuje hrabrost u borbi žena bosanskih muslimana koje su se borile u ratu.

Prema C. Fraser-u: "Poligamija, tako svojstvena muhamedanskim zemljama, ne prevladava u velikoj mjeri u Bosni, a oba spola uživaju privilegiju da izaberu svoje saputnike za život. Neudata žena pojavljuje se u javnosti bez vela, a majci porodice ukazuje se poštovanje. U svim tim aspektima oni se uvelike razlikuju od stanovnika istočnih zemalja."

Prema AJ Schemu: "Poligamija nikada nije stekla prevagu među prosjacima. Žene idu zastrte u javnost, ali kod kuće uživaju slobodu i privilegiju veću od one turskih žena. Mlade žene smiju primati pažnju od mladića, a mladić koji razmišlja o braku smije provesti večer sa svojom zaručnicom, dok ona od njegova pogleda sjedi skrivena zidom ili roletom. Turski historičar govori o bosanskim ženama da su se, kada su prvi zarobljenici izvedeni na turski dvor u Brusi, prije zauzimanja Carigrada, glavarima činili kao živi geniji iz Raja." 

Prema Jánosu Asbóthu: "U međuvremenu, iz vrtova na obroncima brda, monotono pjevanje, u oštrim nosu i glavama, odzvanja gradom. Uprkos strogim haremima i velovima, djevojke znaju kako privući pažnju mladih. Oni koji izađu u šetnju nikad se ne umore pohvaliti lijep glas proporcionalno prodornoj kreštavosti njegovih tonova. Očarana mladost prati zvukove i prikrada se vrtnoj ogradi i tako započinje većina bosanskih brakova. Momak je možda poznavao pjevačicu od djetinjstva, kada još nije nosila veo, već samo sjajnu tkaninu preko glave. Možda je ugledao punu djevojku posljednjih dana prije nego što je uzela veo. Ako je pravi mladić, srndać si dozvoljava da se, nakon nekoliko takvih posjeta živice, uvuče u razgovor; nakon tjedan dana, možda ona podigne veo. Ako bi mogao jednom da je uhvati za ruku kroz ogradu ili kroz zveket na kapiji, to je znak slaganja; a onda, pod uvjetom da mladi naiđu na odobrenje roditelja, ništa više ne stoji na putu njihovoj sreći. Osim toga, pod budnim okom majke stvari teško mogu ići toliko daleko ako roditelji ne odobravaju mladića. Postoje prevaranti koji će se tako uzastopno igrati s nekoliko djevojaka; ali ubrzo postaju zloglasne, a majke upozoravaju svoje kćeri na njih."

Nakon što su muškarci bosanski muslimani nestali tokom rata, kako bi se razvele, njihove supruge postale su Hanbali ili Shafi'i umjesto Hanafi, jer su Hanafije morale čekati jako dugo prije nego što je razvod mogao biti dozvoljen od supruga nestalog u ratu.

## Seksualno nasilje tokom rata 
Žene su pretrpjele masovno seksualno nasilje i seksualno ropstvo tokom Rata u BiH i Genocida u BiH, kada je nasilje poprimilo rodno ciljani oblik upotrebom silovanja. Procjene ukupnog broja žena silovanih tokom rata kreću se od 12.000 do 50.000.

Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (ICTY) proglasio je da je "sistematsko silovanje" i "seksualno porobljavanje" u vrijeme rata bio zločin protiv čovječnosti, drugi nakon ratnog zločina genocida. 

## Reproduktivna prava 
desno|mini| Bosanska plesačica, 1869.
Procjena 2015.

* Stopa smrtnosti majki iznosi 11 umrlih po 100.000 živorođenih. i ratifikaciju Istanbulske konvencije.

## Također pogledajte 
* Ženski antifašistički front Bosne i Hercegovine, feministička organizacija iz Drugog svjetskog rata

## Reference 
### Bibliografija 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* https://bhas.gov.ba/data/Publikacije/Bilteni/2024/FAM_00_2023_TB_1_BS.pdf

Kategorija:Bosanskohercegovačko društvo
Kategorija:Bosanskohercegovačka kultura
Kategorija:Žene u Bosni i Hercegovini