Elizabeta I, kraljica Engleske

**Elizabeta I** (; 7. septembar 1533 – 24. mart 1603) bila je kraljica Engleske i Irske od 1558. do smrti 1603. Ponekad nazivana **Kraljica djevica**, **Glorijana** (slavljena) ili **Dobra kraljica Bess**, Elizabeta je bila peti i posljednji monarh iz dinastije Tudor. Bila je kćerka kralja Henrika VIII i njegove druge supruge Anne Boleyn, koja je pogubljena dvije i po godine nakon Elizabetinog rođenja. Anin brak sa Henrikom VIII je poništen, a Elizabeta je proglašena nelegitimnom kćerkom. Njen polubrat Edvard VI je na samrti dao krunu Jane Grey ignorišući svoje dvije polusestre Elizabetu i Mariju. Edvardova volja je proglašena nevažećom i Marija je postala kraljica svrgavajući Jane Grey. Tokom Marijine vladavine, Elizabeta je bila zatvorenik godinu dana zbog sumnje da je podržavala protestantske pobunjenike.

mini|300px|centar|Autograf Elizabete I

Nakon kratkih vladavina polubrata i polusestre, čiji se način upravljanja zemljom razlikovao u svakom pogledu, njeno 44-godišnje kraljevanje dovodi do porasta engleske moći i uticaja u svijetu. U trenutku kada je došla na tron, primjeri dviju prethodnih žena koje su vladale Engleskom nisu obećavali mirnu i uspješnu vladavinu nove kraljice. Čak i oni koji su je podržavali nadali su se da će se udati i vlast prepustiti mužu, ali Elizabeta je imala druge planove. Ona je jednom zauvijek vratila Englesku protestantizmu. Vrijeme njene vladavine prozvano je "Zlatnom Elizabetinom erom", u kojoj je rasla ekonomska moć Engleske, cvjetala nauka, filozofija i kultura. Tokom njene "zlatne vladavine" započinje kolonizacija Sjeverne Amerike i osniva se Britanska istočnoindijska kompanija.

Opisivana je kao stroga i razdražljiva vladarica. Za razliku od mnogih drugih monarha, bila je škrta na dodijeljivanju titula i časti; samo je sedam ljudi zaslužilo njeno odlikovanje. Elizabetina strategija, koju najbolje opisuje njen moto *"video et taceo"* (vidim ali šutim), često ju je spašavala od pogrešnih političkih odluka i onih vezanih za udaju  , koja se nije nikada desila.

## Rane godine 
### Djetinjstvo 
[mini|lijevo|Korica manuskripta kojeg je jedanaestogodišnja Elizabeta izvezla i poklonila svojoj maćehi, [Katherine Parr. Radi se o kontroverznom djelu Margarete Angulemske zvano *Ogledalo grešne duše*, kojeg su rimokatolički teolozi proglasili herezom. Stihove je u Englesku donijela Elizabetina majka, koja je služila na dvoru protestantski nastrojene princeze Margarete, a Elizabeta ih je prevela sa francuskog.]]
Bila je prvo i jedino preživjelo dijete Anne Boleyn i engleskog kralja Henrika VIII. Rođena je malo ranije nego što je očekivano, 7. septembra 1533. u palači Placentia u Greenwichu, između tri i četiri sata poslijepodne. Njen otac je porekao vrhovnost pape, odvojio englesko katoličanstvo od rimokatoličanstva i osnovao Crkvu Engleske kako bi oženio njenu majku i sa njom dobio nasljednika. Dvorski astrolozi i liječnici predviđali su rođenje muškog djeteta, ali rođena je djevojčica i imenovana po svojoj nani, Elizabeti od Yorka.

U trenutku svog rođenja Elizabeta je bila jedina službena nasljednica engleske krune, budući da je njena starija polusestra Marija, iz Henrikovog poništenog braka sa Katarinom Aragonskom, smatrana vanbračnim djetetom. Anne se bojala da će Marija predstavljati prijetnju Elizabetinoj poziciji nasljednice. Henrik je zato otpustio sve sluge ledi Marije i poslao je u zamak Hatfield, gdje je zajedno sa ostalom poslugom dvorila svoju dvadeset godina mlađu polusestru. Anne je bila brižna majka koja je često posjećivala svoju kćerku i pritom se redovito sukobljavala sa pastorkom. Anne je gurala Elizabetu ispred Marije kada god je to bilo moguće i tiho je ohrabrivala Henrika da favorizira Elizabetu, jer je to bio jedini način da se ona sama održi na dvoru. Ogorčena Marija je kasnije bila jako hladna prema sestri tokom njene adolescencije.

Nekoliko kasnijih trudnoća Elizabetine majke završilo je ili pobačajem ili rođenjem mrtvorođenih sinova, što je Henrika podsjetilo na njegov neuspjeli brak sa Katarinom. Henrik je usprkos svemu silno želio sina koji bi osigurao kontinuitet dinastije Tudor. Kako je Elizabeta bila jedino preživjelo dijete koje je Anne Boleyn rodila Henriku, ubrzo je dospjela u kraljevu nemilost. Henrik je svu svoju pažnju počeo posvećivati Jane Seymour, a kako je sa njom želio dobiti zakonitog sina morao je poništiti svoj brak sa Anne. Stoga je Elizabetina majka 1536. bila optužena za vještičarenje, preljub i incest sa bratom, te je osuđena i pogubljena odrubljivanjem glave 19. maja iste godine. Njen brak sa Henrikom je poništen, a tada trogodišnja Elizabeta proglašena vanbračnom kćerkom i izbačena iz nasljedne linije.
mini|Elizabetina starija polusestra, Marija I, 1544..
Henrik se samo 11 dana nakon Anninog pogubljenja oženio njenom dvorjankom, Jane Seymour. Jane je Henriku rodila toliko željenog sina, Elizabetinog polubrata Edvarda, te umrla desetak dana nakon njegovog porođaja. Elizabeta je na Edvardovom kršetnju nosila krizom (odjeću za krštenje) i ubrzo je dodana Edvardovom ličnom dvoru kao njegova dvorjanka.

Elizabeta je bila domišljata i inteligentna djevojčica koje je izuzetno voljela učiti.

Nakon neslagnja oko pitanja treba li Mariji suditi za ubistvo Henrika Stuarta, odlučeno je da će biti provedeno samo ispitivanje. Ono je održavano od oktobra 1568. do januara 1569. Na ispitivanje jesu uticale političke pogodnosti, ali Elizabeta nije željela osuditi Mariju zbog ubistva. Ispitivanje se baziralo na Marijine lične dokumente pronađene u Edinburghu, između ostalog uključujući grupu od osam pisama od Marije upućenih Hepburnu, za kojih se danas vjeruju da su lažna.

Godine 1570. Karlo IX, kralj Francuske, je pregovarao sa Elizabetom i pokušao je uvjeriti da pomogne Mariji vratiti škotsku krunu. Kao preduvjet Elizabeta je tražila da Marija ratificira Sporazum iz Edinburgha, kojim bi Elizabetu priznala za zakonitu englesku kraljicu i odrekla se svojih zahtjeva za englesku krunu. Marija je to opet odbila, ali su pregovori nastavljeni. Zavjera čiji je cilj bilo ujedinjenje Marije i Thomasa Howarda, 4. vojvode od Norfolka, u bračnu uniju, natjerala je Elizabetu da prekine pregovore sa Karlom IX, a parlament je 1572. izglasao zakon kojim se Mariji oduzima pravo na prijestolje. Elizabeta je otišla do te mjere da je 1584. zatražila da se potpiše dokument koji bi spriječio svakoga da profitira od njenog (Elizabetinog) ubistva. Iako taj dokument nije nikada ozakonjen, potpisale su ga stotine ljudi, uključujući i samu Mariju.

Marija je vremenom postajala teret koji Elizabeta nije mogla niti htjela podnositi. Tokom godina umiješala se u nekoliko zavjera sa ciljem ubistva Elizabete, dizanja katoličkog ustanka i preuzimanja engleske krune uz pomoć Francuske i Španije. Nakon devetnaest godina zatvora, Marija je, zbog pretpostavljenog učestvovanja u Babingtonskoj zavjeri čiji je cilj bio zbacivanje Elizabete, osuđena za veleizdaju i 8. februara 1587. pogubljena nestručnim odrubljivanjem glave.

Uprkos njenom uplitanju u vojna pitanja i kontroli koju je ostvarivala nad svojim komandantima dok su ovi bili unutar granica njenog kraljevstva, te iste vojskovođe koji su zadobili Elizabetino povjerenje često su je držali neinformisanom i ona je uglavnom bila potpuno neupoznata sa situacijom na ratištima van Engleske.

Proglašenjem Jakova VI Škotskog Jakovom I Engleskim, sa historijske i dinastičke scene u Engleskoj sišla je dinastija Tudor, a englesko prijestolje zauzeli su članovi dinastije Stuart.

## Naslijeđe 
Kraj rata sa Španijom i smanjenje poreza naveli su neke ljude na lagano olakšanje u trenutku Elizabetine smrti. Navedena su samo djela u kojima je Elizabetin lik značajan.

### Likovna, literalna i muzička djela 
* Elizabeta I je, kao i njen otac, bila nadarena pjesnikinja. Njena djela su skupljena i objavljena pod naslovom *Elizabeth I: Collected Works*.
* Brojni portreti koji su veličali Elizabetu I preživjeli su do danas. Njene godine su skrivane, a njeno djevičanstvo je slavljeno.
* Elizabeta I je lik u drami *Maria Stuart* napisanoj 1801. od strane autora Friedricha Schillera.
* Elizabeta I je lik u romanu *Kenilworth*, kojeg je 1821. objavio Walter Scott. Roman govori o tragičnoj sudbini Amy Robsart, prve supruge Roberta Dudleya.
* U operi Geatana Donizettia, *Maria Stuarda* iz 1834, Elizabeta je jedna od glavnih likova.
* Ledi Elizabeta Tudor je jedna od sporednih likova u romanu *Kraljević i prosjak*, autora Marka Twaina.
* Maxwell Anderson dramatizirao je događaje iz Elizabetinog života u dvijema svojim najpopularnijim komadima, *Elizabeth the Queen* (1930.) i *Mary of Scotland* (1933.).
* Benjamin Britten napisao je operu *Gloriana* koja opisuje odnos između Elizabete i grofa od Essexa. Opera je bila namjenja za krunidbu kraljice Elizabete II, održanu 1953.

### Film i televizija 
Elizabetu I su glumile:

* Sarah Bernhardt u kratkom njemom filmu *Les Amours de la reine Élisabeth* iz 1912. 
* Film prikazuje Elizabetinu aferu sa grofom od Essexa;
* Maria Koppenhöfer u njemačkom filmu *Das Herz der Königin* o Mariji I Škotskoj 1940;
* Jane Wenham u BBC-jevoj seriji *An Age of Kings* iz 1960;
* Judith Anderson u seriji *Elizabeth the Queen*, adaptaciji drame Maxwella Andersona iz 1968;
* Glenda Jackson u BBC-jevoj seriji *Elizabeth R* iz 1971. Za ulogu Elizabete I dobila je dvije Emmy nagrade;
* Cate Blanchett u filmu *Elizabeth* iz 1998. i u filmu *Elizabeth: The Golden Age* iz 2007. Za ulogu u oba filma nominirana je za nagradu za najbolju glumicu;
* Judi Dench u filmu *Zaljubljeni Shakespeare* iz 1998. i dobila nagradu.
* Helen Mirren u mini seriji *Elizabeth I* iz 2005.

## Reference 
## Porijeklo 
## Također pogledajte 
* Babingtonska zavjera
* Crkva Engleske
* John Dee

## Vanjski linkovi 
* Queen Elizabeth I; Biography, Portraits, Primary Sources 
* Queen Elizabeth I
* Queen Elizabeth I (1533-1603) 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Kraljevi Irske
Kategorija:Ženski monarsi
Kategorija:Tudori
Kategorija:Rođeni 1533.
Kategorija:Umrli 1603.
Kategorija:Biografije, Greenwich