John Huston

**John Marcellus Huston** bio je američki filmski režiser, scenarist i glumac. Pisao je scenarije za većinu od ukupno 37 igranih filmova koje je režirao, a mnogi se i danas smatraju klasicima: *Malteški soko* (1941), *Blago Sierra Madre* (1948), *Otok Largo* (1948), *Džungla na asfaltu* (1950), *Afrička kraljica* (1951), *Moulin Rouge*, *Neprilagođeni* i *Čovjek koji bi da bude kralj*. Tokom svoje 46-godišnje karijere imao je 15 nominacija za *Oscara*, osvojivši ga dvaput, a režirao je i filmove u kojima se pojavljuju njegov otac Walter i kći Anjelica, koji su također osvojili *Oscara* u različitim filmovima.

Većina Hustonovih filmova bili su adaptacije značajnih romana, koji često prikazuju "herojsku potragu," kao što su Moby Dick, ili Crvena medalja za hrabrost. U mnogim njegovim filmovima, različite grupe ljudi, dok se bore za zajednički cilj, postaju osuđeni na propast, formiraju "destruktivno savezništvo", dajući filmovima dramatičnu i vizualnu napetost. Mnogi od njegovih filmova uključuju teme kao što su religija, smisao, istina, sloboda, psihologija, kolonijalizam i rat.

Prije nego što je postao holivudski filmski stvaralac, bio je amaterski bokser, novinar, pisac kratkih priča, slikar portretist u Parizu, konjički jahač u Meksiku, kao i autor dokumentarnih filmova za vrijeme Drugog svjetskog rata. U Hollywoodskoj filmskoj industriji Huston je često nazivan "titanom", "buntovnikom" i "renesansnim čovjekom". Autor Ian Freer ga opisuje kao "Ernest Hemingway kina", filmaš koji se "nikada nije bojao da se suočava sa rješavanjem teških problema." 

## Rane godine 
John Huston je bio jedino dijete Rhea-e (rođene Gore) i Waltera Hustona rođenog kanađanina, čije je originalno ime bilo Walter Houghston. Johnov otac, koji je bio škotsko-irskog porijekla, bio je također glumac, u početku u vodvilju, a kasnije i u filmovima. Jednom se bio odrekao glumačke karijere da bi našao stalno zaposlenje kao građevinski inženjer, iako se u roku od nekoliko godina vratio na scenu. On će kasnije postati veoma uspješan na Broadwayu, a potom i u filmovima.

Hustonovi roditelji su se razveli 1913, kada mu je bilo 6 godina, pa je zbog toga veliki dio svog djetinjstva proveo u internatima. Tokom ljetnih odmora, on je putovao sa svakim od svojih roditelja odvojeno; sa svojim ocem po vodviljskim turnejama, i sa svojom majkom po konjičkim utrkama ili drugim sportskim događajima. Mladi Huston je u velikoj mjeri učio od svog oca dok je glumio na sceni, što ga je kasnije uvuklo u svijet glume. Neki kritičari, kao što je Lawrence Grobel, pretpostavili su da je njegov odnos prema majci možda bio uzrok raspada njegovih pet brakova, i zašto nijedna od njegovih veza nisu dugo trajale. Grobel je dalje napisao, "kada sam razgovarao sa nekim od njegovih žena koje su ga voljele, one su neminovno tvrdile da je njegova majka imala ključ za otključavanje njegove psihe."  Prema izjavi glumice Olivije de Havilland, "njegova majka je bila centralni lik. Uvijek sam imala osjećaj da sa Johnom upravljaju vještice. On je izgledao kao da ga progoni nešto destruktivno. Ako to nije bila njegova majka, to je onda bila njegova vizija majke." 

Potom se vratio u New York da bi živio sa svojim ocem, koji je tada nastupao u Broadwayjskim produkcijama, a John je imao nekoliko manjih uloga. Sjeća se, dok je gledao probe svog oca, fascinirala ga je mehanike glume:

Nakon kratkog perioda pojavljivanja na sceni, i nakon oporavka od operacije, putovao je sam po Meksiku. Tokom dvije godine provedenih tamo, između ostalih avantura, dobio je poziciju jahača kao počasni član meksičke konjice. Po povratku u Los Angeles, oženio je Dorothy Harvey djevojku koju je poznavao još iz srednje škole. Njihov brak je trajao samo godinu dana.

## Rana karijera kao pisac 
Tokom svog boravka u Meksiku, napisao je komad "Frankie i Johnny", na osnovu istoimene balade. Nakon uspješne prodaje, shvatio je da je pisanje privlačna karijera, pa se posvetio tome. Njegovo samopouzdanje je poraslo kada je H. L. Mencken, urednik popularnog časopisa, *American Mercury*, kupio dvije njegove priče, "Fool" i "Figure ratnika." U godinama koje slijede, njegove priče i članci pojavljuju se u časopisima: *Esquire*, *Theatre Arts*, i *New York Times*. Jedno vrijeme je također radio za časopis *New York Graphics*. Godine 1931, kada je imao 25 godina, preselio se u Los Angeles s nadom da piše za procvalu filmsku industriju, upravo u vrijeme kada nijemi film biva zaminjenjen sa zvučnim, i kada se javila potražnja za piscima.

Huston je postao priznati i cijenjeni scenarist. Stekao je mogućnost da ubijedi Warnere da mu daju priliku da režira, pod uslovom da mu njegov scenarij također postane hit. Huston piše:

Sljedeći scenarij na kojem je radio bio je *Visoka Sierra* (1941), koji je režirao Raoul Walsh. Film je postao hit što je bila Hustonova želja. To je bio film o jednom odbjeglom gangsteru, što je bila prva glavna uloga Humphreya Bogarta i načinio je od njega filmsku zvijezdu. Warneri su se držali  nagodbe, i dali su Hustonu slobodan izbor tema.

Po povratku u Hollywood 1946. nakon što se rat završio, bio je ko-scenarist na filmu *Stranac*, ali mu taj rad nije bio zvanično priznat. Film je režirao i producirao Orson Welles, koji je ujedno i glumio nacističkog ratnog zločinca koji je uspio da se doseli u Novu Englesku pod lažnim imenom.

### Blago Sierra Madre (1948) 
Njegov sljedeći projekat koji je napisao, režirao i kratko se pojavio kao amerikanac, od kojeg se traži da "pomogne američkom kolegi kojeg je napustila sreća", bio je Blago Sierra Madre (1948). To će postati jedan od filmova koji je utemeljio njegovu reputaciju  vodećeg filmskog stvaraoca. Film, u kojem također glumi Humphrey Bogart, je priča o tri skitnice koje se udružuju u potrazi za zlatom. Huston je dao sporednu ulogu svom ocu, Walteru Hustonu.

Warner Brothers Studio je u početku bio u nedoumici šta da radi sa filmom. Oni su dozvolili Hustonu da snima na lokaciji u Meksiku, što je bio "radikalan potez" za studio u to vrijeme. Također su bili svjesni toga da je Huston gradio reputaciju "jednog divljeg momka Hollywooda." U svakom slučaju, to se šefu studija Jacku Warneru u početku nije sviđalo. Ali sve sumnje Warnera su se ubrzo izgubile, kad je film stekao slavu kod javnosti i kritike. Hollywoodski pisac James Agee nazvao ga je "jednim od najljepših i vizualno najživljih filmova koje je ikada vidio." *Time magazin* ga je opisao kao "jednu od najboljih stvari koje je Hollywood uradio još otkad su filmovi počeli da pričaju."  Ova tema je također slična priči Blago Sierra Madre, gdje je pohlepa postala uzrok propasti bande.

U filmu glume Sterling Hayden i Hustonov dobar prijatelj, Sam Jaffe. Također, to je bila prva ozbiljna uloga za Marilyn Monroe, što Huston potvrđuje izjavom: "To je, naravno, bila uloga s kojom je Marilyn Monroe dobila svoj početak."  Bez obzira na "rezove" i slabu reakciju javnosti, historičar filma Michael Barson opisuje film kao "manje remek-djelo." 

### Afrička kraljica (1951) 
thumb|thumbtime=0:30|Isječci iz filma *Afrička kraljica*

Prije nego što je *Džungla na asfaltu* doživjela premijeru u kinima, Huston je već bio u Africi na snimanju *Afričke kraljice* (1951); priča koja se zasniva na popularnom romanu C. S. Forestera. U filmu, koji je kombinacija romantike, komedije i avanture, glume Humphrey Bogart i Katharine Hepburn. Barson ga naziva "jednim od najpopularnijih holivudskih filmova svih vremena." 

Deset godina Huston je planirao da snimi Melvilleov *Moby Dick*, pošto je smatrao da bi to bila odlična uloga za njegovog oca, Waltera Hustona. Međutim, njegov otac je umro 1950, pa je odabrao Gregoryja Pecka koji je igrao glavnu ulogu kapetana Ahaba. Film je sniman u periodu od tri godine na lokacijama u Irskoj, gdje je Huston tada živio. Ribarsko selo New Bedford, Massachusetts zajedno sa rivom je ponovo izgrađeno;  jedrenjak u filmu je napravljen da bude sposoban za plovidbu; izgrađena su tri kita od čelika, drveta i plastike. Međutim, film nije imao uspjeha na kino blagajnama, a neki kritičari, kao što je David Robinson, ukazuju na to da film nije imao "misticizam knjige" i time je "izgubio svoj značaj."  "Ovo je priča o Freudovom silasku u predjele crne kao pakao, ljudsku podsvijest, i kako je on tu unio malo svjetla."

Huston objašnjava kako je počeo da se zanima psihoterapijom kao predmetom filma: 

### Noć iguane (1964) 
Za svoj sljedeći film Noć iguane, Huston još jednom putuje u Meksiko. Adaptira pozorišni komad Tennesseeja Williamsa. U filmu se pojavljuju zvijezde kao što su Richard Burton i Ava Gardner, i bio je nominiran za nekoliko nagrada Akademije. Snimanje je privuklo mnogo pažnje, zbog Burtona koji se pojavio u Meksiku sa svojom suprugom Elizabethom Taylor. Hustonu se toliko svidio grad u kojem je obavljeno snimanje, da je odlučio da kupi kuću tamo.

### Biblija:Knjiga postanka (1966) 
Producent Dino De Laurentis putuje u Irsku da pita Hustona da režira film Biblija:Knjiga postanka. Iako je De Laurentis imao ambicije za širu priču, shvatio je da tema ne može biti adekvatno pokrivena i ograničava priču na prvu polovinu Knjige Postanka. Huston je uživao režirajući film, pošto je imao priliku da se prepusti svojoj ljubavi prema životinjama. Osim režije on je također igrao ulogu Noe i glasa Boga. Film je prošao loše na kino blagajnama, međutim, sa budžetom od 18 miliona dolara, to je bio najskuplji film u njegovoj karijeri.

### Čovjek koji bi da bude kralj (1975) 
Možda jedan od Hustonovih najcjenjenih filmova 1970-tih, Čovjek koji bi da bude kralj doživio je kritički i komercijalni uspjeh. Huston je planirao da snimi ovaj film još od 1950-tih godina, prvobitno sa svojim prijateljima Humphreyjem Bogartom i Clarkom Gableom. Na kraju su glavne uloge pripale Seanu Conneryju i Michaelu Caineu. Film je snimljen na lokacijama u Sjevernoj Africi i bio je hvaljen zbog starinskog načina prikazivanja fantazije i zabave. Steven Spielberg je izjavio da je film bio jedan od njegovih inspiracija za Otimače izgubljenog kovčega.

### Mudra krv (1979) 
Nakon snimanja filma *Čovjek koji bi da bude kralj*, Huston je imao najdužu pauzu između režiranja filmova. Svoj povratak je obilježio sa filmom Mudra krv koji je bio neuobičajen i pomalo kontroverzan snimljen prema istoimenom romanu. Tu je Huston pokazao svoju vještinu kao pripovjedač i odvažnost kada su u pitanju teške teme kao što je religija.

### Ispod vulkana (1984) 
Ispod vulkana je bio posljednji Hustonov film s radnjom u Meksiku a glavnu ulogu  je imao Albert Finney u ulozi ambasadora alkoholičara  na samom početku Drugog svjetskog rata. Film je zaradio dobar prijem kod kritičara, a posebno Finneyjeva gluma očajnog i depresivnog alkoholičara. Film je također doživio i uspjeh kod nezavisnog kruga.

### Mrtvi (1987) 
Mrtvi bilo je posljednje filmsko ostvarenje Johna Hustona. To je adaptacija kratke klasične priče Jamesa Joycea što je možda bilo jedno od Hustonovih najličnijih ostvarenja, kako zbog njegovog irskog državljanstva tako i zbog njegove strasti za klasičnom literaturom. Većinu filma režirao je iz invalidskih kolica, i koristio je spremnik s kiseonikom da diše tokom posljednjih nekoliko mjeseci života. Film je bio nominiran za dva Oskara, i dobio je pohvale od strane kritičara. Roger Ebert ga je stavio na svoju *Listu najvećih filmova* za koje tvrdi da su jedni od najboljih ikada snimljenih. Huston je umro skoro četiri mjeseca prije datuma objavljivanja filma.

## Kao glumac 
Pred kraj svoje karijere počeo je da se pojavljuje u različitim filmovima. Režiser Otto Preminger ga je 1963. pitao da li bi glumio bostonskog prelata u filmu Kardinal, i prema pisanju autora Philipa Kempa, on je "briljirao u filmu". Bio je nominiran za Oskara za najbolju sporednu mušku ulogu. Kao i mnogi drugi, imao je jako malo učešća kao glumac i režiser za film iz 1967. *Casino Royale*. Zatim se 1974. pojavljuje u filmu Romana Polanskog *Kineska četvrt*, kao glavni korumpirani biznismen, te kao John Hay, državni sekretar za vrijeme Theodorea Roosevelta, u filmu *Vjetar i lav*. Huston je uživao u glumi i nikad je nije uzimao za ozbiljno. "To je sigurna stvar", jednom je rekao, "i oni vas plaćaju skoro isto kao i za režiju."  On je također igrao Lawgivera u filmu Bitka za Planetu majmuna.

Huston je bio poznat generaciji ljubitelja Tolkienovih priča Srednje zemlje kao glas čarobnjaka Gandalfa u Rankin/Bassovoj animiranoj adaptaciji Hobbita iz (1977) i Povratku kralja iz (1980).

## Filmske teme 
Hustonovi filmovi imali su svoju dubinu prema ljudskoj prirodi i ljudskim problemima. Oni su ponekad uključivali scene ili kratke dijaloge koji su bili izuzetno proročanski i odnose se na pitanja životne sredine koji su dospjeli do javne svijesti tek u budućnosti, u periodu koji je započeo oko 1970; primjeri uključuju filmove kao što su *Neprilagođeni* i *Noć iguane*. Huston je provodio duge večeri nakon snimanja lumpujući u kazinima Nevade, okružen novinarima i lijepim ženama, kockajući se uz piće i pušeći cigare.

Prema Kaminskom, Hustonove priče su se često bavile "propalim poduhvatima" od strane različitih grupa ljudi. Grupe će istrajavati iako su im šanse male, i na početku su osuđeni na propast zahvaljujući okolnostima koje su stvorile nemoguću situaciju.

U svom pregledu *Grada izobilja* Roger Ebert je napisao: "On je fasciniran likovima autsajdera i gubitnika. U njegovim filmovima junaci nikada ne postižu ono šta imaju za cilj. Sam Spade, u *Malteškom sokolu*, gubi jednog partnera, i jednu ženu za koje je mislio da bi im mogao vjerovati. Svako je gubitnik u filmovima: *Blago Sierra Madre*, zlato u vidu prašine biva izgubljeno u vjetru, Ahab u *Moby Dicku*, karijera oficira kojeg igra Marlon Brando u filmu *Odsjaji u zlatnom oku*, čak i Bogart i Hepburn u filmu *Afrička kraljica*, niko ne ispunjava svoje planove. *Afrička kraljica* ima sretan završetak, ali se osjeća izvještačeno i smiješno, a sam brodić strada pri uništavanju njemačkog parobroda." 

## Tehnika režiranja 
George Stevens Jr. napominje da se mnogi režiseri oslanjaju na montažu nakon snimanja kako bi oblikovali konačnu verziju, Huston je umjesto toga kreirao svoje filmove dok su se snimali: "Ja većinom ne poznajem montažere mojih filmova", rekao je Huston. Glumac Michael Caine je primijetio njegovu tehniku​​: "Većina režisera ne znaju šta žele, tako da snimaju  sve što mogu da zamisle; oni koriste kamere kao mitraljeze. John koristi kameru kao snajper." 
Hustonov kip koji ga prikazuje kako sjedi u svojoj režiserskoj stolici, postavljen je na Trgu Johna Hustona u Puerto Vallarti u Meksiku.

## Privatni život 
Za producenta Georga Stevensa, Huston je simbolizirao "intelekt, šarm i fizičku snagu" u filmskoj industriji. Zatim dodaje: "On je bio jedan od najharizmatičnijih režisera koje sam znao; govorio je umirujućim, melodičnim glasom koji je često bio oponašan, ali je bio jedinstven za njega". 
* Evelyn Keyes (1916-2008) - Hustonovi su usvojili sina Pabla, porijeklom iz Meksika.
* Enrica Soma (1929-1969) - Imali su dvoje djece: kćer, Anjelicu Huston, i sina Walter Anthony "Tony" Huston, sada advokat i otac glumca Jacka Hustona. Soma je imala i kćer, Allegru Huston, kao rezultat vanbračne afere sa Johnom Juliusom Norwichem; Huston je tretirao djevojčicu kao svoje sopstveno dijete nakon Somine smrti četiri godine kasnije. 
* Celeste Shane - u svojoj autobiografiji *Otvorena knjiga*, Huston je se prisjeća kao "krokodila", te navodi da je imao imao priliku da svoj ​​život ponovi, ne bi se ženio peti put.

Četiri njegova braka završili su razvodom. Njegova četvrta supruga, Enrica Soma, poginula je u saobraćajnoj nesreći 1969. godine, dok su bili u braku. Osim što je imao djecu sa Somom, imao je i sina, glumca Dannyja Hustona, sa književnicom Zoe Sallis.

Među njegove prijatelje ubrajaju se Orson Welles i Ernest Hemingway. Humphrey Bogart je bio jedan od njegovih najboljih prijatelja i Huston je održao oproštajni govor na njegovoj sahrani.

Huston je posjetio Irsku 1951. godine i boravio je u Luggali, okrug Wicklow, u kući Garecha Brownea, člana porodice Guinness. Nakon toga još je nekoliko puta posjetio Irsku i tokom jedne od tih posjeta kupio je i obnovio kuću u džordžijanskoj arhitekturi, St Clerans, od Craughwella, okrug Galway. Od 1960. do 1971. godine služio je kao *Master of Fox Hounds (MFH)* lovačkog društva okruga Galway - čuveni "Galway Blazers" - čije se uzgajivačnice nalaze na Craughwellu. Huston se 1964. godine odrekao svog američkog državljanstva i postao je irski državljanin. Njegova kćer Anjelica pohađala je školu Kylemore Abbey u Irskoj dugi niz godina. Filmska škola pri Irskom nacionalnom univerzitetu Galway sada nosi njegovo ime.

Huston je bio vrstan slikar koji je napisao u svojoj autobiografiji: "Ništa nije igralo važniju ulogu u mom životu". Kao mladić studirao je umjetnost na *Smith School of Art* u Los Angelesu, ali je napustio školu nakon nekoliko mjeseci. Kasnije je studirao na *Art Students League of New York*. Slikao je tokom cijelog svog života i imao je atelje u svakoj od njegovih kuća. Posjedovao je raznoliku zbirku umjetnina, uključujući i značajnu kolekciju predkolumbovske umjetnosti.

Bio je strastven pušač, a 1978. dobio je dijagnozu emfizeme. Tokom zadnje godine svog života nije mogao disati više od dvadeset minuta bez upotrebe boce s kisikom. Umro je u svom iznajmljenom domu 28. augusta 1987. godine u Middletownu, Rhode Island od upale pluća kao posljedica bolesti pluća. Huston je ukopan na groblju *Hollywood Forever Cemetery* u Hollywoodu u blizini svoje majke.

thumb|thumbtime=16:03|James Stewart u filmu *Winning Your Wings* (1942)

## Filmografija 
### Režiser 
### Scenarist
### Glumac
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1906.
Kategorija:Umrli 1987.
Kategorija:Američki glumci
Kategorija:Američki režiseri
Kategorija:Američki scenaristi
Kategorija:Američki filmski producenti
Kategorija:Independent Spirit za najboljeg režisera
Kategorija:Biografije, Nevada (Missouri)