open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John M. Martinis

**John Matthew Martinis** (San Pedro, 1958), američki je fizičar i profesor na Univerzitetu Kalifornije u Santa Barbari. Poznat je po svom radu na razvoju kvantnih računara baziranih na supravodnicima. Godine 2019. vodio je tim u Googleu koji je prvi demonstrirao kvantnu nadmoć koristeći procesor *Sycamore*.

Godine 2025. dobio je Nobelovu nagradu za fiziku zajedno sa svojim bivšim mentorom Johnom Clarkeom i kolegom Michelom Devoretom za eksperimentalne dokaze makroskopskih kvantnih fenomena u supravodljivim krugovima.

## Biografija 
Martinis je rođen u San Pedru u Kaliforniji. Njegov otac bio je porijeklom iz mjesta Komiža na otoku Visu (Hrvatska), odakle je emigrirao u SAD. Diplomirao je fiziku na Univerzitetu Kalifornije u Berkeleyju 1980. godine, a doktorirao na istom univerzitetu 1987. pod mentorstvom Johna Clarkea.

Karijeru je započeo u Nacionalnom institutu za standarde i tehnologiju (NIST) u Boulderu, gdje je radio na razvoju elektronike za mjerenje pojedinačnih elektrona. Godine 2004. prešao je na Univerzitet Kalifornije u Santa Barbari (UCSB), gdje drži katedru za eksperimentalnu fiziku.

Godine 2014. pridružio se kompaniji Google kako bi osnovao i vodio njihov odjel za kvantno računarstvo (Google Quantum AI). Tu je vodio razvoj 53-kbitnog procesora *Sycamore*, koji je 2019. izvršio zadatak koji bi klasičnom superračunaru trebao hiljade godina. Iz Googlea je otišao 2020. godine zbog neslaganja oko vodstva tima te je kasnije suosnovao kompaniju *Qolab*.

## Istraživački rad 
Martinisov rad fokusira se na supravodljive kbite (kvantne bitove). Njegova grupa na UCSB-u i u Googleu značajno je poboljšala vjernost (fidelity) i stabilnost supravodljivih krugova, što je omogućilo izgradnju većih i pouzdanijih kvantnih procesora. Njegov rani rad s Clarkeom i Devoretom na Berkeleyju bio je ključan za razumijevanje kvantnog tuneliranja u makroskopskim sistemima, što je 2025. nagrađeno Nobelovom nagradom.

## Nagrade i priznanja 
* Fritz London Memorial Prize (2014) – za rad na supravodljivim kbitima.
* Nagrada John Stewart Bell (2021) – za fundamentalna istraživanja u kvantnoj mehanici.
* Nobelova nagrada za fiziku (2025) – za otkriće makroskopskog kvantnog tuneliranja.

## Također pogledajte 
* Kvantni računar
* Supravodljivost
* Google Quantum AI

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Martinis grupe na UCSB

Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Američki fizičari
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Parlament Slovenije

**Parlament Slovenije** () je neformalna oznaka za opće predstavničko tijelo slovenačke nacije i zakonodavno tijelo Republike Slovenije.

Prema Ustavu Slovenije, opće predstavničko tijelo slovenačke nacije je Državni zbor. Javnost u Sloveniji često sam Državni zbor naziva Slovenskim parlamentom. Međutim, Državni svet, kao predstavničko tijelo osnovnih društvenih grupa, također obavlja manji dio zakonodavne funkcije.

Stavovi stručnjaka i javnosti o tome da li je Parlament Slovenije dvodoman ili jednodoman se razlikuju, iako ga većina smatra nepotpuno dvodomnim. U odluci iz 2008. godine, Ustavni sud Slovenije prepoznao je Parlament Slovenije kao nepotpuno dvodoman.

## Historija 
Prvo slovenačko zakonodavno tijelo bio je *Landtag* (sabor) Vojvodstva Kranjske u okviru Austro-Ugarske. Osnovan je 1867. i zasjedao je do 1918. godine, a sastojao se od jednog doma sa 37 delegata zaduženih za lokalna pitanja.

Pravni kontinuitet današnjeg parlamenta prati se od Ustavotvorne skupštine Narodne Republike Slovenije izabrane 27. oktobra 1946. Skupština je 17. januara 1947. preimenovana u Narodnu skupštinu NR Slovenije. Godine 1953. skupština postaje dvodomna, a Ustavom iz 1963. dobija pet domova (zborova).

Nakon Ustava iz 1974. zadržana je trodomna struktura sa Društveno-političkim zborom, Zborom općina i Zborom udruženog rada. Demokratske reforme 1990. donijele su višestranačke izbore, a Ustav iz 1991. uspostavio je trenutnu strukturu sa Državnim zborom (90 poslanika) i Državnim svetom (40 članova).

## Sjedište 
Državni zbor i Državni svet zasjedaju u modernističkoj zgradi na Trgu republike u Ljubljani, koju je projektovao arhitekt Vinko Glanz (građena 1954–1959). Neostvareni projekt parlamenta arhitekte Jožeta Plečnika nalazi se na kovanici slovenačkog eura.

## Literatura 
* Mojmir Mrak; Matija Rojec; Carlos Silva-Jáuregui. *Slovenia: From Yugoslavia to the European Union*. World Bank Publications, 2004.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Državni zbor Republike Slovenije 
* Državni svet Republike Slovenije

Kategorija:Parlamenti u Sloveniji
Kategorija:Politika u Sloveniji
Kategorija:Vlade u Sloveniji
Dijagnoza isključenja

**Dijagnoza isključenja** ili **isključenjem** (*per exclusionem*) je dijagnoza medicinskog stanja do koje se dolazi procesom isključenja, što može biti neophodno ako se prisustvo ne može utvrditi sa potpunom pouzdanošću na osnovu anamneze, pregleda ili testiranja. Takva eliminacija drugih razumnih mogućnosti je glavna komponenta u provođenju diferencijalne dijagnoze.
Dijagnoza isključenjem se obično postavlja tamo gdje je naučno znanje oskudno, posebno tamo gdje ne postoje sredstva za provjeru dijagnoze objektivnom metodom. Također se često javlja tamo gdje postoje objektivni dijagnostički testovi, ali se ne provodi opsežno dijagnostičko testiranje ili dovoljno istraživanje diferencijalne dijagnoze od strane multidisciplinarnog tima, zbog finansijskih ograničenja ili pristranosti u procjeni (nejednakost u zdravstvu).

Najveća kategorija dijagnoza isključenjem uočava se među psihijatrijskim poremećajima gdje se prisustvo fizičke ili organske bolesti mora isključiti kao preduvjet za postavljanje funkcionalne dijagnoze.

## Primjeri
Primjer takve dijagnoze je "groznica nepoznatog porijekla": da bi se objasnio uzrok povišene temperature, moraju se isključiti najčešći uzroci neobjašnjive groznice (infekcija neoplazma ili bolest kolagena i vaskularnih bolesti).

Ostali primjeri uključuju:
* Fibromialgija
* Stillova bolest s početkom u odrasloj dobi
* Behçetova bolest
* Bellova paraliza
* Sindrom peckanja usta
* Hronični rekurentni multifokalni osteomijelitis
* Dugi COVID
* Neprikladna sinusna tahikardija
* Psihogena polidipsija
* Shizofrenija
* Poremećaj somatskih simptoma
* Sindrom iznenadne smrti dojenčeta
* Sindrom torakalnog otvora
* Tolosa–Huntov sindrom
* Sistemski juvenilni idiopatski artritis

## Također pogledajte 
* Idiopatija
* Dijagnoza korpe za smeće

## Reference 
Kategorija: Medicinska terminologija
Kategorija: Medicinska dijagnoza
Nilski krokodil

mini|*Crocodylus niloticus*

**Nilski krokodil** (*Crocodylus niloticus*) je vrsta krokodila koja živi u Africi i jedna je od najvećih postojećih vrsta gmizavaca. Rasprostranjen je u većem dijelu podsaharske Afrike i na Madagaskaru, gdje nastanjuje različite slatkovodne ekosisteme. Poznat je po čestim napadima na ljude i smatra se opasnim predatorom u mnogim područjima.

Naziv roda *Crocodylus* potiče od grčke riječi *krokodeilos*, koja se tumači kao „šljunak koji gmiže“ ili kao naziv vezan za Nil i obalu pune kamenja, dok *niloticus* na latinskom znači „nilski“.

## Prehrana 
Prehrana nilskog krokodila mijenja se tokom života, odražavajući rast i promjene u veličini tijela. Mladi se u početku hrane kukcima, sitnim vodenim beskičmenjacima i drugim manjim životinjama, zatim prelaze na vodozemce, manje gmazove i ptice.

Odrasli nilski krokodili su oportunistički predatori čiju prehranu u velikoj mjeri čine ribe, ali love i razne druge kralježnjake koji dolaze na vodu. Mogu napasti gotovo svaku životinju koja im priđe obali, uključujući antilope, zebre, bivole, mlade vodenkonje i druge veće sisavce. Poznato je da ponekad napadaju i ljude, zbog čega se ubrajaju među najopasnije velike predatore Afrike.

Lovna strategija se uglavnom zasniva na iznenadnim zasjedama iz plitke vode, pri čemu krokodil koristi prikriven položaj i nagli zamah snažnim repom i tijelom da bi zgrabio plijen. Plijen se obično odvlači pod vodu i utaplja, a veći komadi se kidaju snažnim uvijanjem tijela koje pomaže da se otkinu zalogaji.

## Historija 
Nilski krokodil je poznat ljudskim zajednicama u Africi još od antičkih vremena i često se spominje u historijskim izvorima. U starom Egiptu imao je važnu ulogu u religiji i mitologiji, gdje je bio povezan s božanstvom Sobekom. Tokom 19. i 20. stoljeća intenzivno je lovljen zbog kože i kao „štetočina“, što je dovelo do opadanja brojnosti u mnogim područjima. Uvođenjem mjera zaštite i regulisanog korištenja vrsta se u nekim državama djelimično oporavila, iako lokalne populacije i dalje mogu biti ugrožene.

## Literatura 
* 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Gmizavci u Africi
Kategorija:Krokodili u Africi
Cimicifobija

**Cimicifobija** je specifična fobija koja se odnosi na iracionalni strah od smrdibuba (*Cimex* spp.), poznatih i kao stjenice ili stink bugs. Osobe koje pate od cimicifobije doživljavaju intenzivan strah, nelagodu ili paniku pri pogledu, prisustvu ili pomisli na ove insekte.

## Etimologija 
Naziv fobije potiče od latinskog *Cimex* što znači “smrdibuba” i grčke riječi *phobia* što znači “strah”. U nekim slučajevima, za precizniju klasifikaciju može se koristiti i termin **Pentatomophobija**, od latinskog *Pentatoma*, roda smrdibuba.

## Simptomi 
Simptomi cimicifobije mogu uključivati:

* Intenzivan osjećaj panike ili nelagode pri pogledu na smrdibube.
* Fizičke reakcije poput ubrzanog pulsa, znojenja, drhtanja ili mučnine.
* Izbjegavanje prostorija, voća, povrća ili lokacija gdje se smrdibube pojavljuju.
* Opsesivno čišćenje, provjeravanje ili izbjegavanje kontakta sa životnim okruženjem insekata.

## Uzroci 
Cimicifobija može nastati iz različitih razloga:

* Negativno ili traumatsko iskustvo u prošlosti sa smrdibubama.
* Saznanje o njihovoj sposobnosti da ispuštaju neugodan miris kao odbrambeni mehanizam.
* Genetska predispozicija ka anksioznim poremećajima ili fobijama.

## Liječenje 
Liječenje cimicifobije se uglavnom temelji na principima tretiranja specifičnih fobija:

# **Kognitivno-bihevioralna terapija (KBT)** – mijenjanje negativnih obrazaca mišljenja i ponašanja.
# **Postepeno izlaganje (Exposure Therapy)** – kontrolisano suočavanje s insektima, počevši od slika, preko umjetnih ili mrtvih buba, pa do živih smrdibuba.
# **Relaksacione tehnike** – duboko disanje, progresivno opuštanje mišića za kontrolu anksioznosti.
# **Psihoterapija** – identifikacija uzroka straha i razvijanje strategija suočavanja.
# **Samopomoć** – edukacija o insektima, korištenje zaštitnih mjera i postupno smanjenje izbjegavanja.

## Značaj 
Cimicifobija, iako rijetka, može značajno utjecati na kvalitet života osobe, posebno u područjima gdje su smrdibube česte. Pravilno liječenje može smanjiti intenzitet straha i omogućiti normalno funkcionisanje u svakodnevnim aktivnostima.
Astronavigacija

[desno|mini|327x327piksel|Dijagram tipičnog nautičkog [Sekstant|sekstanta, alata koji se koristi u nebeskoj navigaciji za mjerenje ugla između dva objekta posmatrana pomoću optičkog nišana.]]
**Astronavigacija** je metoda određivanja položaja i kursa broda, aviona ili drugog vozila pomoću nebeskih tijela, kao što su Sunce, Mjesec, planete i zvijezde. Tradicionalno je bila ključna za dugolinijsko pomorsko i zrakoplovno kretanje prije uvođenja modernih satelitskih navigacijskih sistema.
desno|mini|300x300piksel|Korištenje morskog sekstanta za mjerenje visine Sunca iznad horizonta
desno|mini|300x300piksel|

### Princip rada 
Astronavigacija se temelji na mjerenju ugla između nebeskog tijela i horizonta pomoću instrumenata kao što je sextant. Zatim se pomoću tablica i matematičkih proračuna određuje geografska širina i dužina posmatrača.

* Geografska širina se određuje mjerenjem visine Sunca ili poznate zvijezde iznad horizonta u tačno određeno vrijeme.
* Geografska dužina zahtijeva precizno mjerenje vremena lokalnog i referentnog (najčešće Greenwich) i proračun pomoću vremenske razlike.

Za proračune se tradicionalno koriste astronomske tablice (na primjer *Nautical Almanac*) i precizni hronometri.

### Instrumenti 
Najvažniji instrumenti u astronavigaciji su:

* Sextant – mjeri uglove između nebeskog tijela i horizonta.
* Hronometar – precizan sat za određivanje vremenske razlike, ključan za računanje dužine.
* Astrolab i quadrant – stariji instrumenti za mjerenje visine nebeskih tijela.
* Astronomske tablice i računalo – koriste se za preračunavanje mjerenja u geografske koordinate.

### Primjena 
Astronavigacija je korištena stoljećima za plovidbu na otvorenom moru, kada nisu postojali GPS sistemi. Danas se koristi:

* Kao rezervna metoda u pomorskoj i avionskoj navigaciji.
* Za edukaciju i trening navigatora.
* U amaterskom jedrenju i ekspedicijama gdje elektronski sistemi nisu dostupni.

### Prednosti i ograničenja 
Prednosti:
* Ne zahtijeva elektronske uređaje ili komunikaciju sa satelitima.
* Pouzdana metoda u uvjetima kada GPS signali nisu dostupni ili su ometeni.

Ograničenja:
* Potrebna je dobra vidljivost nebeskih tijela i horizonta.
* Zahtijeva precizne instrumente i matematičko znanje.
* Sporiji i zahtjevniji proces u odnosu na modernu elektronsku navigaciju.

### Budućnost 
Iako je GPS i moderni elektronski sistemi gotovo potpuno zamijenili astronavigaciju u svakodnevnoj praksi, ona ostaje važna za:

* Obrazovne svrhe i tradiciju pomorske nauke.
* Sigurnost i rezervo metode u slučaju otkazivanja elektronike.
* Takmičenja u klasičnom jedrenju i navigaciji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.ebsco.com/research-starters/science/navigation
Biološko ratovanje

Biološko ratovanje predstavlja upotrebu mikroorganizama, toksina ili drugih bioloških agenasa za nanošenje štete ljudima, životinjama, biljkama ili ekosistemima u cilju vojne prednosti. Ova vrsta ratovanja spada u kategoriju oružja za masovno uništavanje i podliježe međunarodnim zakonima, uključujući Konvenciju o biološkom oružju (BWC) iz 1972. godine.
### Historija 
Primjena bioloških agenasa u sukobima datira još iz antike:

* Tokom srednjeg vijeka, vojske su zaražavale bunare i opsjednuta mjesta kako bi širile bolesti.
* U 18. i 19. vijeku, tokom kolonijalnih ratova, dokumentovane su upotrebe zaraženih pokrivača i stoke protiv lokalnog stanovništva.
* Tokom 20. vijeka, nekoliko država je razvijalo programe biološkog oružja, uključujući Sjedinjene Američke Države, Sovjetski Savez i Japan (jedinica 731).
### Agensi i metode 
Biološko ratovanje uključuje:

* Bakterije: npr. *Bacillus anthracis* (antraks) ili *Yersinia pestis* (kuga).
* Virusi: npr. variola (velike boginje) ili virusi hemoragijske groznice.
* Toksini: npr. botulinum toksin i ricin.
* Metode širenja: aerosol, kontaminacija hrane ili vode, zaražena stoka i biljke.

### Posljedice 
Primjena biološkog oružja može imati dugoročne i katastrofalne posljedice:

* Masovno obolijevanje i smrtnost kod ljudi.
* Ekološke štete i kontaminacija zemljišta ili vode.
* Socijalna i ekonomska destabilizacija pogođenih područja.
### Međunarodni zakoni i regulativa 
Konvencija o biološkom oružju (BWC, 1972) zabranjuje razvoj, proizvodnju i posjedovanje biološkog oružja. Ujedinjeni narodi i druge međunarodne organizacije nadgledaju implementaciju zabrana i kontrolu bioloških agenasa. Moderni standardi biosigurnosti u laboratorijama (Biosafety Level 1-4) sprečavaju neovlašteni pristup opasnim mikroorganizmima.

### Etika i izazovi 
Biološko ratovanje izaziva ozbiljna etička pitanja zbog neselktivnog utjecaja na civile i životnu sredinu. Teško je razlikovati prirodne epidemije od onih izazvanih namjerno, što otežava odgovornost i pravne mjere. Napredak u biotehnologiji i sintetičkoj biologiji povećava rizik od neovlaštene proizvodnje bioloških agenasa.

## Reference 
## Vanjski linkovi i literatura 
# Wheelis, M. (2002). *Biological Warfare at the 1346 Siege of Caffa*. Emerging Infectious Diseases, 8(9), 971–975.
# Carus, W. S. (2001). *Biological Warfare: A Historical Perspective*. Washington, D.C.: National Defense University Press.
# Tucker, J. B. (2000). *Historical Trends Related to Bioterrorism: An Empirical Analysis*. Emerging Infectious Diseases, 6(6), 631–640.
# United Nations Office for Disarmament Affairs. *Convention on the Prohibition of the Development, Production and Stockpiling of Bacteriological (Biological) and Toxin Weapons and on their Destruction* (BWC, 1972).
* http://disarmament.unoda.org/en/our-work/weapons-mass-destruction/biological-weapons
Sonar

Sonar (akronim od *Sound Navigation and Ranging*) je tehnologija koja koristi zvučne talase za detekciju objekata, mjerenje udaljenosti i mapiranje podvodnog okruženja. Sonar se široko koristi u brodskom transportu, podmorničkoj navigaciji, ribarstvu, istraživanju okeana i vojnim operacijama.

### Princip rada 
Sonar funkcioniše emitiranjem zvučnih impulsa koji se šire kroz vodu. Kada talasi naiđu na prepreku, oni se odbijaju i vraćaju do uređaja. Na osnovu vremena koje je potrebno da se signal vrati i njegovog intenziteta, može se odrediti udaljenost, veličina i oblik objekta. Postoje dvije osnovne vrste sonara:

# Aktivni sonar – emituje zvučni signal i mjeri odjek. Koristi se za preciznu detekciju i mapiranje podvodnog terena.
# Pasivni sonar – ne emituje signal, već detektuje zvukove iz okoline. Najčešće se koristi u vojne svrhe, za otkrivanje podmornica ili brodova.

### Primjena u navigaciji 
U navigaciji, sonar pomaže u sigurnom kretanju brodova i podmornica kroz plitke vode, područja sa skrivenim prepreka­ma i u lošim vremenskim uslovima. Moderni sistemi integriraju sonar sa GPS-om i elektronskim kartama, omogućavajući precizno pozicioniranje i planiranje ruta.

### Primjena u transportu 
Sonar tehnologija je ključna za sigurnost i efikasnost morskog transporta:

* Sigurnost plovidbe: Otkrivanje prepreka i drugih plovila u stvarnom vremenu.
* Ribarstvo: Identifikacija jata ribe i procjena dubine vode.
* Istraživanje i infrastruktura: Mapiranje morskog dna za izgradnju podvodnih cjevovoda, kablova i luka.

### Prednosti i ograničenja 
Prednosti:

* Omogućava detekciju objekata i dubine u uvjetima slabog osvjetljenja ili mutne vode.
* Povećava sigurnost plovidbe i preciznost navigacije.
* Široka primjena u civilnom i vojnom sektoru.

Ograničenja:

* Zvuk se širi sporije u vodi nego elektromagnetni valovi u zraku, što može ograničiti brzinu mjerenja.
* Utjecaj temperature, saliniteta i dubine može smanjiti preciznost.
* Aktivni sonar može biti čujan za morski život i izazvati smetnje u ekosistemu.

### Budućnost 
Razvoj novih tehnologija, poput multifrekventnog i digitalnog sonara, omogućava detaljnije i preciznije mape morskog dna, bolje sisteme za automatsku navigaciju i integraciju sa autonomnim brodovima i podmornicama.
----
Univerzalna decimalna klasifikacija (UDK)

Univerzalna decimalna klasifikacija (UDK) je sistem bibliotečko‑informacijske klasifikacije koji se koristi za organizaciju i katalogizaciju knjiga i drugih bibliotečkih materijala prema temama. UDK omogućava jednostavno pretraživanje i pronalaženje informacija u bibliotekama i arhivima širom svijeta.

### Historija 
UDK je razvijen početkom 20. stoljeća na osnovu Dekadske klasifikacije Melvilia Deweya. Prvi izdaci UDK‑a pojavili su se 1905. godine, a od tada je sistem stalno ažuriran i prilagođavan modernim potrebama bibliotečkog i informacionog sektora.

### Struktura 
* UDK koristi decimalnu numeraciju, gdje se svaka tema označava brojevima, a podteme se dodaju decimale radi preciznijeg označavanja.
* Sistem omogućava kombinovanje brojeva radi označavanja interdisciplinarnih tema.
* Standardni oblik uključuje osnovnu numeraciju od 0 do 9, sa dodatnim simbolima za specifične kategorije.

### Primjena 
* Biblioteke i arhivi koriste UDK za katalogizaciju i raspoređivanje građe.
* Sistem se primjenjuje u naučnim, obrazovnim i javnim bibliotekama.
* Omogućava međunarodnu standardizaciju klasifikacije informacija.

### Prednosti i značaj 
* Omogućava logičnu i sistematsku organizaciju informacija.
* Pojednostavljuje pretraživanje i pronalaženje literature.
* Podržava međunarodnu razmjenu informacija i standardizaciju u bibliotečkom sektoru.

### Reference 
# Slavic, A. (2010). *Universal Decimal Classification: Principles and Application*. The Hague: UDC Consortium.
# Aitchison, J., Gilchrist, A., & Bawden, D. (2000). *Information Science and Technology: UDC Applications*. London: Library Association Publishing.
# UDC Consortium – *Universal Decimal Classification*, official website: udcc.org
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2026 – masovni start (muškarci)

Utrka u **biatlonu** u utrci masovnog starta u muškoj konkurenciji na 15&nbsp;km na Zimskim olimpijskim igrama 2026. održala se u biatlonskom kompleksu Südtirol Arena u Antholzu 20. februara 2026. s početkom u 14:15 sati po lokalnom vremenu.

## Pravila takmičenja
## Rezultati 
## Osvojene medalje 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Erika Jänkä

**Erika Jänkä** rođena 23. novembra 1995. u Perhu je finska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Erika Jänkä je nastupila samo jednom na olimpijskim igarama i to na ZOI 2022, ali nije osvajala medalje. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat bilo 73-o mjesto u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 3:36.6&nbsp;min bila sporija od pobjednice norveške biatlonke Marte Olsbu Røiseland. Najbolji rezultat u štafetnim utrkama je 16-o mjesto na ZOI 2022. u štafeti s Mari Eder, Nastassijom Kinnunen i Suvi Minkkinen, kada su za jedan krug pretečeni od pobjedničke švedske štafete u sastavu: Linn Persson, Mona Brorsson, Hanna Öberg i Elvira Öbergn.
 
### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na četiri Svjetska prvenstva od SP 2019. do SP 2024, ali nije osvajala medalje.  Najbolji rezultat joj je bilo 54-o mjesto na SP 2023. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s tri promašaja i 7:17.2&nbsp;min zaostatka bila iza pobjednice Hanne Öberg. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat jedanaesto mjesto na SP 2020. u  štafeti s Kaisom Mäkäräinen, Mari Eder i Suvi Minkkinen.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu imala je 17. marta 2017. u sezoni 2017/17. u norveškom Holmenkollenu u utrci na 7,5&nbsp;km kada je osvojila 102-o mjesto s tri promašaja i zaostatkom od 5:28.5&nbsp;min iza pobjednice, finske biatlonke Mari Eder. Najbolji nastup u karijeri joj je 45-o mjesto u utrci na 7,5&nbsp;km u sezoni 2022/23. u norveškom Holmenkollenu 18. marta 2023, a u štafeti sedmo mjesto u sezoni 2022/23. u Kontiolahtiju 1. decembra 2022. s Nastassijom Kinnunen, Mari Eder i Suvi Minkkinen.

### Finska prvenstva 
## Prestanak karijere 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1995.
Kategorija:Biografije, Perho
Kategorija:Finski biatlonci
Kategorija:Finski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kontinentalna država

350px|mini|desno|Kontinentalne zemlje

**Kontinentalne** ili **neobalne države** su države koje nemaju obalu na moru ili okeanu. Danas postoje 44 međunarodno priznate države koje nemaju izlaz na svjetski okean.

Kontinentalna ili unutrašnja mora su ona mora koja nisu direktno povezana s okeanima ili su s njima povezana vrlo uskim prolazima, poput Baltičkog mora, Crnog mora ili Sredozemnog mora. Neka od takvih vodenih površina imaju status jezera, poput Kaspijskog ili Aralskog jezera. Danas postoje dvije takve države:

* Lihtenštajn
* Uzbekistan

### Gotovo neobalne države 
Neke države imaju relativno kratku morsku obalu u odnosu na ukupnu dužinu svojih granica, pa se u literaturi ponekad opisuju kao gotovo neobalne države, odnosno države čija je obalna linija kraća od približno 5 % ukupne dužine državne granice. Takav položaj otežava im pristup svjetskim pomorskim putevima i snažno utiče na trgovinu i ekonomski razvoj.

Primjeri takvih država su:
* Demokratska Republika Kongo
* Bosna i Hercegovina
* Irak
* Jordan
* Republika Kongo
* Togo
* Slovenija
* Belgija

## Literatura 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Države
Državni zbor Republike Slovenije

**Državni zbor Republike Slovenije** (skraćeno: **Državni zbor**) je najviše predstavničko i zakonodavno tijelo Republike Slovenije te donji dom slovenskog parlamenta. Slovenski parlament je dvodoman i čine ga Državni zbor i Državni savjet.

## Historija 
Državni zbor je počeo s radom nakon parlamentarnih izbora održanih 6. decembra 1992., kada je istekao mandat Skupštini Republike Slovenije. Prva konstitutivna sjednica održana je 23. decembra 1992.

## Nadležnosti 
Državni zbor donosi zakone i druge opće akte te odlučuje o ključnim pitanjima državne politike u okviru ustavnih ovlaštenja. U okviru nadzorne uloge može provoditi parlamentarnu istragu i obavljati nadzor nad radom Vlade. Također ima važnu ulogu u imenovanju i razrješenju određenih nosilaca najviših državnih funkcija, u skladu sa slovenskim pravnim okvirom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Državnog zbora Republike Slovenije
Walt Disney Pictures

**Walt Disney Pictures** je američka filmska produkcijska kuća u vlasništvu kompanije *The Walt Disney Company* koja uglavnom proizvodi porodične i dječije filmove namijenjene za sve uzraste. Jedini izuzetak je film *Pirati s Kariba: Prokletstvo Crnog bisera* iz 2003. koji je u Sjedinjenim Američkim Državama bio označen oznakom PG-13, što znači da nije bio namijenjen djeci mlađoj od 13 godina.

Kompanija je osnovana 1. aprila 1983. nakon izdvajanja iz Walt Disney Productions kako bi se razdvojila filmska produkcija od ostalih korporativnih operacija. U njenom sastavu su Walt Disney Animation Studios (ranije poznat kao Walt Disney Feature Animation) i DisneyToon Studios, a cjelokupna produkcijska kuća dio je grupacije The Walt Disney Studios.

## Historija 
Tokom svoje historije, studio je postao prepoznatljiv po visokobudžetnim ostvarenjima koja se često baziraju na klasičnim bajkama i književnim djelima, čime je učvrstio poziciju globalnog lidera u porodičnoj zabavi. Pored sopstvene produkcije, Walt Disney Pictures redovno sarađuje sa studijima kao što je Pixar Animation Studios na razvoju inovativnih animiranih filmova, posebno nakon što je Disney kupio Pixar 2006. godine u poslu vrijednom 7,4 milijarde dolara.

## Djelomična filmografija 
* *Snjeguljica i sedam patuljaka* (1937.)
* *Pinokio* (1940.)
* *Bambi* (1942.)
* *Pepeljuga* (1950.)
* *Petar Pan* (1953.)
* *Mala sirena* (1989.)
* *Kralj lavova* (1994.)
* *Potraga za Nemom* (2003.)
* *Pirati s Kariba: Prokletstvo Crnog bisera* (2003.)
* *Pirati s Kariba: Mrtvačeva škrinja* (2006.)
* *Pirati s Kariba: Na kraju svijeta* (2007.)
* *Čarobnjakov šegrt* (2010.)
* *Pirati s Kariba: Nepoznate plime* (2011.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Filmski studiji u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Kompanije u Kaliforniji
Kategorija:Disney
Državni svet Republike Slovenije

**Državni svet Republike Slovenije** (bosanski: Državno vijeće) predstavlja gornji dom slovenskog parlamenta s prvenstveno savjetodavnom i nadzornom ulogom. Prema Ustavu Slovenije, ovo tijelo zastupa socijalne, ekonomske, profesionalne i lokalne interese u državi.

## Nadležnosti 
Državni svet učestvuje u zakonodavnom procesu kroz nekoliko ključnih mehanizama:
* **Odložni veto:** Može zahtijevati od Državnog zbora da ponovo odlučuje o već izglasanom zakonu prije njegovog proglašenja.
* **Zakonodavna inicijativa:** Ima pravo predlagati nove zakone ili izmjene postojećih propisa.
* **Savjetodavna uloga:** Daje mišljenja o svim pitanjima iz nadležnosti parlamenta, uključujući budžet i ustavne promjene.
* **Nadzorna uloga:** Može zahtijevati uvođenje parlamentarne istrage i pokrenuti postupke pred Ustavnim sudom za ocjenu ustavnosti.

## Sastav 
Tijelo se sastoji od 40 članova (vijećnika) koji se biraju na mandat od pet godina:
* 22 predstavnika lokalnih interesa;
* 6 predstavnika negospodarskih djelatnosti (kultura, nauka, zdravstvo, obrazovanje);
* 4 predstavnika poslodavaca;
* 4 predstavnika zaposlenih (sindikati);
* 4 predstavnika poljoprivrednika, zanatlija i samostalnih zanimanja.

Mandati predstavnika lokalnih interesa vezani su za općine i regije iz kojih dolaze, a biraju ih lokalna predstavnička tijela.

## Literatura 
* 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Državnog sveta Republike Slovenije

Kategorija:Parlament Slovenije
Slovenija
Nastassia Kinnunen

**Nastassia Kinnunen** rođena 14. marta 1985. u Garadoku, BSSR, SSSR kao **Natasija Viktarauna Duborezova** (, ) je nekadašnja bjeloruska i od 2018. finska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Nastassia Kinnunen je nastupila dva puta na olimpijskim igarama: na ZOI 2014. za Bjelorusiju, a na ZOI 2022. za Finsku. Najbolji plasman u pojedinačnoj konkurenciji ostvarila je na ZOI 2014. u utrci na 7,5&nbsp;km osvojanjem 33-eg mjesta, kada je s jednim promašajem zaostala 1:22.9&nbsp;min iza pobjednice slovačke biatlonke Anastasiye Kuzmine. U štafetnim utrkama je osvojila deveto mjesto na istim igrama u mješovitoj štafeti s Ljudmilom Kalinčik, Vladimirom Čepelin i Jevgenijom Abramenkom, kada su sa zaostatkom od 1:03.9&nbsp;min bili iza pobjedničke norveške štafete u sastavu: Tora Berger, Tiril Eckhoff, Ole Einar Bjørndalen i Emil Hegle Svendsen

### Skijaško trčanje 
### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na šest Svjetskih prvenstava od SP 2012. do SP 2023., ali nije osvojale medalje.  Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji joj je jedanaesto mjesto na SP 2015. u utrci na 7,5&nbsp;km je s dva promašaja i 1:10.6&nbsp;min zaostatka bila iza pobjednice Marie Dorin Habert. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat četvrto mjesto na SP 2012. u štafeti s Nadzejom Skardzinom, Ljudmilom Kalinčik i Darjom Domračevom. 

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu imala je 10. decembra 2010. u sezoni 2010/11. u austrijskom Hochfilzenu u utrci na 7,5&nbsp;km kada je osvojila 55-o mjesto s tri promašaja i zaostatkom od 2:58.9&nbsp;min iza pobjednice, slovačke biatlonke Anastasiye Kuzmine. Najbolji nastup u karijeri joj je sedmo mjesto u utrci sprinta na 7,5&nbsp;km u sezoni 2011/12. u njemačkom Oberhofu 6. januara 2012, a u štafeti dva druga mjesta: u sezoni 2011/12. u italijanskom Antholzu 21. januara 2012, s Nadzejom Skardzinom, Ljudmilom Kalinčik i Darjom Domračevom; te u sezoni 2014/15. u austrijskom Hochfilzenu 13. decembra 2014, s Nadzejom Skardzinom, Nadeždom Pisarevom i Darjom Domračevom.

### Finska prvenstva 
## Prestanak karijere 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1985.
Kategorija:Biografije, Garadok
Kategorija:Finski biatlonci
Kategorija:Finski skijaši-trkači
Kategorija:Bjeloruski biatlonci
Kategorija:Bjeloruski skijaši-trkači
Kategorija:Finski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Bjeloruski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 2010.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Aktivni biatlonci
Venla Lehtonen

**Venla Lehtonen** rođena 10. marta 1995. u Imatri je finska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Venla Lehtonen je nastupila dva puta na olimpijskim igarama: na ZOI 2018. i ZOI 2026, ali nije osvajala medalje. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat bilo 63-o mjesto na ZOI 2026. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 2:55.3&nbsp;min bila sporija od pobjednice norveške biatlonke Maren Kirkeeide. Najbolji rezultat u štafetnim utrkama je sedmo mjesto na ZOI 2026. u štafeti s Inkom Hämäläinen, Sonjom Leinamo i Suvi Minkkinen, kada su sa zaostatkom od 2:28.7&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Camille Bened, Océane Michelon, Lou Jeanmonnot i Julia Simon.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na četiri Svjetska prvenstva od SP 2019. do SP 2024, ali nije osvajala medalje.  Najbolji rezultat joj je bilo 40-o mjesto na SP 2024. u utrci potjera na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i 5:19.4&nbsp;min zaostatka bila iza pobjednice Julia Simon. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat deseto mjesto na SP 2019. u  mješovitoj štafeti s Kaisom Mäkäräinen, Terom Seppälä i Ollijem Hiidensalo.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu imala je 8. decembra 2017. u sezoni 2017/18. u austrijskom Hochfilzenu u utrci na 7,5&nbsp;km kada je osvojila 95-o mjesto s pet promašaja i zaostatkom od 4:28.0&nbsp;min iza pobjednice, bjeloruske biatlonke Darje Domračeve. Najbolji nastup u karijeri joj je sedmo mjesto u utrci potjere na 10&nbsp;km u sezoni 2024/24. u francuskom Annecy-Le Grand-Bornandu 21. decembra 2024, a u štafeti dva četvrta mjesta u sezoni 2025/26: u Hochfilzenu 13. decembra 2025. sa Inkom Hämäläinen, Sonjom Leinamo i Suvi Minkkinen; te u Oberhofu 10. januara 2026. u istom sastavu.

### Finska prvenstva 
## Prestanak karijere 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1995.
Kategorija:Biografije, Imatra
Kategorija:Finski biatlonci
Kategorija:Finski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2018.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Aktivni biatlonci
Alkiona

U grčkoj mitologiji **Alkiona** () bila je jedna od sedam Plejada, kćeri Atlasa i Plejone ili rjeđe Etre. Privukla je pažnju Posejdona i rodila mu nekoliko djece, koja su u izvorima dobila različita imena: Hirijej, Hiperenor i Etuza; Hiperes i Antas; i Epopej. Sa smrtnikom Antedonom, Alkiona je postala majka ribara Glauka, koji je kasnije transformisan u morskog boga.

## Etimologija 
Alkiona dolazi od grčke riječi alkyón (ἀλκυών), što se odnosi na morsku pticu sa žalosnom pjesmom ili posebno na pticu vodomara. Značenja riječi su neizvjesno jer se smatra da je alkyón predgrčkog, neindoevropskog porijekla. Međutim, narodna etimologija ih je povezala sa háls (, "slana voda, more, sol") i kyéo (, "zamišljam"). Alkyóne se prvobitno piše sa glatkim znakom disanja, ali ovo lažno porijeklo koje počinje sa grubim znakom disanja (transliteriranim kao slovo H) dovelo je do uobičajenih pogrešnih pisanja halkyón () i Halkyóne (), i stoga je naziv jedne od ptica vodomara na engleskom Halcyon.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* Athenaeus of Naucratis. *The Deipnosophists or Banquet of the Learned.* London. Henry G. Bohn, York Street, Covent Garden. 1854. Online version at the Perseus Digital Library.
* Athenaeus of Naucratis. *Deipnosophistae*. Kaibel. In Aedibus B.G. Teubneri. Lipsiae. 1887. Greek text available at the Perseus Digital Library.
* Hyginus, *Fabulae from The Myths of Hyginus* translated and edited by Mary Grant. University of Kansas Publications in Humanistic Studies. Online version at the Topos Text Project.
* M. Grant and J. Hazel, ''Who's Who in Greek Mythology*, David McKay and Co Inc, 1979
* Pausanias, *Description of Greece* with an English Translation by W.H.S. Jones, Litt.D., and H.A. Ormerod, M.A., in 4 Volumes. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1918. Online version at the Perseus Digital Library
* Pausanias, *Graeciae Descriptio.* *3 vols*. Leipzig, Teubner. 1903. Greek text available at the Perseus Digital Library.
* Apollodorus, *The Library* with an English Translation by Sir James George Frazer, F.B.A., F.R.S. in 2 Volumes, Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1921. Online version at the Perseus Digital Library. Greek text available from the same website.
* Publius Ovidius Naso, *The Epistles of Ovid.'' London. J. Nunn, Great-Queen-Street; R. Priestly, 143, High-Holborn; R. Lea, Greek-Street, Soho; and J. Rodwell, New-Bond-Street. 1813. Online version at the Perseus Digital Library.

Kategorija:Grčka mitologija
Kategorija:Plejade
Anne de Besche

**Anne de Besche**, rođena 27. maja 2000. u Oslu, je norveška i od 2025. danska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Anne de Besche je nastupila samo jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2026. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat bilo 16-o mjesto na ZOI 2026. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 1:26.8&nbsp;min bila sporija od pobjednice norveške biatlonke Maren Kirkeeide u štafetnim utrkama nije nastupala.

### Svjetska prvenstva 
Anne de Besche nije nastupala na Svjetskim prvenstvima.

### Svjetski kup 
Prvi nastup de Besche u Svjetskom kupu bio je u sezoni 2025/26. Na prvom nastupu u njemačkom Ruhpoldingu 16. januara 2026. u utrci na 7,5&nbsp;km osvojila je 78-o mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 2:44.4&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Hannu Öberg. U štafetnim utrkama nije nastupala. 

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

## Reference 
Kategorija:Rođeni 2000.
Kategorija:Biografije, Oslo
Kategorija:Norveški biatlonci
Kategorija:Danski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Danski olimpijci u biatlonu
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2026 – masovni start (žene)

Utrka u **biatlonu** u utrci masovnog starta u ženskoj konkurenciji na 12,5&nbsp;km na Zimskim olimpijskim igrama 2026. održala se u biatlonskom kompleksu Südtirol Arena u Antholzu 21. februara 2026. s početkom u 14:15 sati po lokalnom vremenu.

## Pravila takmičenja
## Rezultati 
## Osvojene medalje 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Andrej Gjurov

mini|Andrej Gjurov (2022)

**Andrej Atanasov Gjurov** (; * 31. decembar 1975., Goce Delčev) je bugarski političar (PP). Od februara 2026. premijer je Bugarske.

Na parlamentarnim izborima u Bugarskoj u novembru 2021. Gjurov je izabran u Narodnu skupštinu kao kandidat liberalne stranke *Nastavljamo promjenu* (PP). Na parlamentarnim izborima u oktobru 2022. i aprilu 2023. ponovo je biran u Narodnu skupštinu, gdje je bio predsjednik poslaničkog kluba svoje stranke. Od jula 2023. obnaša funkciju guvernera Bugarske narodne banke. Predsjednica Ilijana Jotova povjerila mu je 12. februara 2026. mandat za sastavljanje prijelazne vlade. On i njegova vlada položili su zakletvu u parlamentu 19. februara 2026. Glavni zadatak njegove vlade je priprema parlamentarnih izbora zakazanih za april 2026.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Premijeri Bugarske
Kategorija:Bugarski političari
Kategorija:Poslanici Narodne skupštine Bugarske
Kategorija:Bugarski ekonomisti
Kategorija:Nastavnici univerziteta
Kategorija:Rođeni 1975.
Kategorija:Živi ljudi
Margie Freed

**Margie Freed** rođena 10. novembra 1997, u Denveru, Colorado je američka biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Margie Freed je nastupila samo jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2026. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat 21-o mjesto na ZOI 2026. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s jednim promašajem zaostala 3:04.3&nbsp;min iza pobjednice francuske biatlonke Julia Simon, koja je završila utrku s jednim promašajem. Najbolji rezultat u štafetnim utrkama joj je 14-o mjesto na ZOI 2026. u mješovitoj štafeti s Maximom Germainom, Campbellom Wrightom i Deedrom Irwin, kada su sa zaostatkom od 3:27.7&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Éric Perrot, Quentin Fillon Maillet, Lou Jeanmonnot i Julia Simon; kao i 18-o mjesto u štafeti s Deedrom Irwin, Lucindom Anderson i Joanne Reid, kada su sa zaostatkom od 6:26.7&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Camille Bened, Océane Michelon, Lou Jeanmonnot i Julia Simon.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na jednom Svjetskom prvenstvu i to na SP 2025, ali nije osvajala medalje. Najbolji rezultat joj je bilo 64-o mjesto na SP 2025. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s četiri promašaja i 2:58.6&nbsp;min zaostatka bila iza pobjednice Justine Braisaz-Bouchet. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat 19-o mjesto na istom prvenstvu u štafeti s Chloe Levins, Deedrom Irwin i Lucindom Anderson, kada su za jedan krug pretečeni od francuske štafete u sastavu: Lou Jeanmonnot, Océane Michelon, Justine Braisaz-Bouchet i Julia Simon.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu imala je 25. novembra 2023. u sezoni 2023/24 u švedskom Östersundu u utrci mješovite štafete, kada je s Maximom Germainom, Jakeom Brownom i Kelsey Joan Dickinson,
osvojila 14-o mjesto. Najbolji nastup u karijeri joj je 31-o mjesto u utrci na 12,5&nbsp;km u sezoni 2025/26. u češkom Novém Městi na Moravě 23. januara 2026, a u štafeti šesto mjesto u sezoni 2025/26: u Oberhofu 10. januara 2026. s Deedrom Irwin,  Lucindom Anderson i Joanne Reid.

## Kraj karijere 
## Privatni život 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1997.
Kategorija:Biografije, Denver
Kategorija:Američki biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Američki olimpijci u biatlonu
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kategorija:Živi ljudi
Mišić kvadriceps

Mišić **kvadriceps femoris**  ili lat. ***musculus quadriceps femoris*** = butni četveroglavi mišić,  također zvani  **ekstenzor kvadricepsa**, **kvadriceps** ili **kvadricepsi**,  je velika mišićna grupa koja uključuje četiri dominantna mišića na prednjoj strani bedra. To je jedini ekstenzorni mišić koljena, koji formira veliku mesnatu masu koja prekriva prednju i bočne strane femura. Naziv potiče od latinskog femurski četveroglavi mišić.

## Struktura
[left|thumb| Kvadriceps se sastoji od četiri odvojena mišića ([musculus vastus intermedius nije prikazan jer se nalazi duboko u odnosu na musculus rectus femoris)]]

### Dijelovi
Mišić kvadriceps femoris podijeljen je na četiri odvojena mišića ('glave'), s prvim površinskim u odnosu na ostala tri preko femura (od trohantera do kondila):
* Mišić rectus femoris zauzima sredinu bedra, pokrivajući većinu ostala tri mišića kvadricepsa. Izvire od iliuma (kosti)|iliuma]]. Nazvan je po svom ravnom toku.
* Mišić vastus lateralis se nalazi na *lateralnoj strani* femura (tj. na vanjskoj strani bedra). Iako ovaj mišić ima varijabilnu prezentaciju, on dosljedno potiče od proksimalnog femura, proteže se između mišića vastus lateralis i vastus intermedius, te se distalno učvršćuje na medijalnoj strani patelne baze.

## Funkcija
Sva četiri dijela kvadricepsa su snažni ekstenzori ekstenzori koljena.

## Klinički značaj
Mišić kvadricepsa femorisa je meta za manualnu terapiju i fizioterapiju kod povreda usljed ponavljajućeg naprezanja, kao što je skijanje.
Mišić kvadriceps femoris je najčešće mjesto nastanka upale *myositis ossificans*.

## Društvo i kultura
### Obuka
thumb| *Ekstenzija nogu* je izolacijska vježba za kvadriceps.
U treningu snage, kvadricepsi se vježbaju pomoću nekoliko modusa za noge, uključujući čučanj, potisak nogama i ekstenzija nogu.

## Etimologija
Pravilan latinski oblik množine pridjeva *quadri* bio bi *quadricipites*. U modernoj engleskoj upotrebi, *quadriceps* se koristi i u jednini i u množini. Često se koristi oblik jednine *quadricep*, nastao leđnom formacijom.

## Dodatne slike

File:Knee diagram.svg| Tetiva kvadricepsa spaja se s gornjim dijelom koljenske čašice (patela)
File:Gray432 color.png| Poprečni presjek kroz sredinu butine
File:Gray1238.png| Kvadriceps čini glavninu prednjeg dijela bedra

## Također pogledajte
* Tetiva zadnje lože
* Gluteusni mišići

## Reference
## Vanjski linkovi
* 
* 

Kategorija: Mišići
Kategorija: Mišići butnog dijela
Kategorija: Prednji dio butnog dijela
Kategorija: Mišići donjih ekstremiteta
Komplikacije trudnoće

**Komplikacije trudnoće** su zdravstveni problemi tokom trudnoće, uključujući one tokom porođaja i postporođajnog perioda.  Uključuju i novonastale i već postojeće probleme. dok se one nakon porođaja nazivaju postporođajnim poremećajima. Dok mnogi simptomi trudnoće predstavljaju očekivane promjene, ostali zahtijevaju daljnja istraživanja.

Uobičajeni tipovi uključuju visok krvni pritisak u trudnoći, uključujući preeklampsiju ; gestacijski dijabetes ; prijevremeni porođaj, postporođajnu depresiju ; pobačaj ; mrtvorođenče ; infekcije, uključujući infekcije tokom trudnoće i nakon porođaja ; anemiju uzrokovanu nedostatkom željeza ; i hiperemezu gravidarum. i 1,5% trudnoća u Kanadi. U 2020. godini komplikacije su rezultirale sa 287.000 smrtnih slučajeva majki širom svijeta, od čega se oko 95% dogodilo u zemljama u razvoju, naročito u podsaharskoj Africi. Gotovo sve žene imaju neke probleme nakon porođaja, kao što su bolovi u donjem dijelu leđa, problemi s dojkama, hemoroidi, mučnina i umor. Dok zdravstvene probleme nakon šest mjeseci prijavljuje otprilike trećina.

## Reference
Prijevremeni izbori u Bosni i Hercegovini 2012.

**Prijevremeni izbori u Bosni i Hercegovini** **2012.** bili su vanredni lokalni (općinski) izbori koji su održani samo u Vukosavlju 16. januara 2012. Izbori su održani 9 mjeseci prije nego planirani lokalni izbori u oktobru, a održani su zbog prestanka mandata načelnika Amira Zahirovića koji je preuzeo poslanički mandat u Narodnoj skupštini Republike Srpske nakon općih izbora 2010.

Pravo glasa imalo je 3995 glasača, a svoje biračko pravo iskoristilo je njih 2141 (53,59%). Broj važećih glasačkih listića je 2112 (98,65%), a broj nevažećih 29 (1,35%).

## Rezultati 
### Vukosavlje 
## Također pogledajte 
* Izbori u Bosni i Hercegovini
** Izbori u Federaciji Bosne i Hercegovine
** Izbori u Republici Srpskoj
* Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2010.
* Lokalni izbori u Bosni i Hercegovini 2008.
* Lokalni izbori u Bosni i Hercegovini 2012.

## Reference 
2012
2012
2012
Kategorija:2012. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Izbori u 2012.
Kategorija:Izbori u Evropi 2012.
Kategorija:Izbori u Bosni i Hercegovini 2012.
2012
Rob Jetten

**Rob Arnoldus Adrianus Jetten** (rođen 25. marta 1987. u Veghelu) nizozemski je političar socijalliberalne stranke Democrate 66 (D66). Od 23. februara 2026. obavlja dužnost premijera Nizozemske i predvodi Kabinet Jetten.

Lider D66 postao je 12. augusta 2023, a u periodu 2022–2024. bio je ministar za klimu i energiju u vladi Marka Ruttea. Uoči formiranja Kabineta Jetten, mediji su ga opisivali kao kandidata za najmlađeg premijera u historiji Nizozemske.

## Biografija 
Jetten je rođen 25. marta 1987. u Veghelu, a odrastao je u Udenu. U decembru 2023. objavljeno je da je usvojen konačni „Nationaal Plan Energiesysteem“ u okviru energetskog planiranja države.

Tokom kampanje 2025. zalagao se za veću integraciju u Evropsku uniju i jačanje proevropskog kursa Nizozemske. Kao jednu od tema u javnim debatama isticao je i stambenu krizu te ideje o gradnji novih urbanih cjelina.

## Privatni život 
Kao mlađi sportista bavio se atletikom, a u tekstovima o njegovoj biografiji navodi se da je sportsku karijeru prekinuo zbog povrede. Zaručen je za argentinskog reprezentativca u hokeju na travi Nicolása Keenana.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Biografija na Parlement.com 

Kategorija:Nizozemski političari
Kategorija:LGBTQ osobe u Evropi
Kategorija:Rođeni 1987.
Prijevremeni izbori u Bosni i Hercegovini 2010.

**Prijevremeni izbori u Bosni i Hercegovini** **2010.** bili su vanredni lokalni (općinski) izbori koji su održani samo u Bileći 24. januara 2010. Izbori su održani zbog smrti načelnika općine Slavka Bekana, te na osnovu toga Centralna izborna komisija BiH je dana 18. novembra 2009. donijela odluku o raspisivanju prijevremenih izbora.

Pravo glasa imalo je 9858 (9774 lično, 44 poštom i 40 u odsustvu) glasača, a svoje biračko pravo iskoristilo je njih 7003 (71,05%). Broj važećih glasačkih listića je 6944 (99,16%), a broj nevažećih 59 (0,84%).

## Rezultati 
### Bileća 
## Također pogledajte 
* Izbori u Bosni i Hercegovini
** Izbori u Federaciji Bosne i Hercegovine
** Izbori u Republici Srpskoj
* Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2010.
* Lokalni izbori u Bosni i Hercegovini 2008.
* Lokalni izbori u Bosni i Hercegovini 2012.

## Reference 
2010
2010
2010
Kategorija:2010. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Izbori u 2010.
Kategorija:Izbori u Evropi 2010.
Kategorija:Izbori u Bosni i Hercegovini 2010.
2010