open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abdulah Mutapčić

**Abdulah Mutapčić** (Zenica, 1. januar 1932 – Sarajevo, 29. oktobra 2013) bio je bosanskohercegovački političar koji je bio predsjednik Saveza komunista Bosne i Hercegovine od 1988. do 1989. godine. Također je obavljao funkciju gradonačelnika Zenice od 1970. do 1974. godine.

## Biografija 
Mutapčić je rođen 1. januara 1932. godine u Zenici, Kraljevina Jugoslavija. Od 1970. do 1974. godine bio je gradonačelnik Zenice. Kasnije u svom životu, Mutapčić je obavljao funkciju predsjednika Predsjedništva Centralnog komiteta Saveza komunista Bosne i Hercegovine od maja 1988. do 29. juna 1989. godine.

Tokom njegovog mandata kao predsjednika Centralnog komiteta, tenzije između republika SFR Jugoslavije kulminirale su, te je on pokušao da orijentiše SR Bosnu i Hercegovinu između rastućih tenzija između SR Hrvatske i SR Srbije.

Umro je 29. oktobra 2013.

## Reference 
Kategorija:Gradonačelnici Zenice
Kategorija:Umrli 2013.
Kategorija:Rođeni 1932.
Kategorija:Bošnjački političari
Kategorija:Političari iz Zenice
Rezolucija 842 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 842** je donesena 18. juna 1993, na 3239. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucija 743 (1992) o Zaštitnim snagama Ujedinjenih nacija i 795 (1992) kojom je odobreno njihovo prisustvo u Republici Makedoniji, Vijeće je pozdravilo povećanje broja mirovnog osoblja u zemlji.

Rezolucija je pozdravila najavu Sjedinjenih Američkih Država da će do jula 1993. rasporediti dodatnih 300 vojnika u Makedoniji, uz 700 skandinavskih vojnika koji su već u zemlji.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/842(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
842
842
Rezolucija 843 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 843** je donesena 18. juna 1993, na 3240. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucije 724 (1991) i Člana 50. Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je bilo svjesno činjenice da je sve veći broj zahtjeva za pomoć primljen u skladu s Članom 50.

Član 50. navodi da ako je bilo koja država ekonomski pogođena preventivnim ili prinudnim mjerama koje Vijeće sigurnosti poduzima protiv druge države, ta prva država ima pravo da se konsultuje s Vijećem kako bi pronašla rješenje za probleme. Odbor osnovan Rezolucijom 724 potvrđen je za obavljanje zadataka koji se odnose na Član 50. i pozvan je da predsjedniku Vijeća sigurnosti da preporuke za odgovarajuće djelovanje.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/843(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
843
843
843
843
843
Rezolucija 838 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 838** je donesena 10. juna 1993, na 3234. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucije 713 (1991) i svih naknadnih relevantnih rezolucija o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno u Bosni i Hercegovini, Vijeće je raspravljalo o opcijama za raspoređivanje međunarodnih posmatrača na granicama Bosne i Hercegovine kako bi se osigurala provedba prethodnih rezolucija Vijeća sigurnosti.

Vijeće je ponovilo svoje zahtjeve iz rezolucija 752 (1992) i 819 (1993) koje su pozivale na prekid stranog miješanja u Bosnu i Hercegovinu i na prestanak isporuke oružja i vojne opreme paravojnim jedinicama bosanskih Srba od strane Savezne Republike Jugoslavije. Osuđena su kršenja rezolucija 757 (1992), 787 (1992) i 820 (1993), koja su uključivala radnje koje su se odvijale između SR Jugoslavije i zaštićenih područja u Hrvatskoj i onih područja Bosne i Hercegovine pod kontrolom bosanskih Srba. U tom smislu, Vijeće je razmotrilo moguće raspoređivanje posmatrača oko granica Bosne i Hercegovine, kako je naznačeno u Rezoluciji 787 (1992).

U rezoluciji je također zabilježena odluka SR Jugoslavije da zabrani sve osim humanitarne isporuke paravojnim formacijama bosanskih Srba, a Vijeće je pozvalo zemlju da ispuni tu obavezu. Vance-Owenov mirovni plan preporučen je kao mirno rješenje sukoba u regiji.

Od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da podnese izvještaj Vijeću sigurnosti o mogućnostima za raspoređivanje međunarodnih posmatrača za praćenje granica Bosne i Hercegovine, s prioritetom na granici sa SR Jugoslavijom. Zatraženo je da kontaktira države članice kako bi se osigurala dostupnost bilo kakvog materijala dobijenog iz zračnog nadzora.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/838(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
838
838
838
838
Rezolucija 844 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 844** je donesena 18. juna 1993, na 3241. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucije 713 (1991) i naknadnih rezolucija, Vijeće je primijetilo pogoršanje situacije u Bosni i Hercegovini i odobrilo pojačanje Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija i ponavljajući svoju zabrinutost zbog kršenja međunarodnog humanitarnog prava, dodatnih 7.600 pripadnika osoblja poslano je kao dodatak UNPROFOR-u u skladu s izvještajem Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija u skladu s Rezolucijom 836 (1993). Upućeni su i daljnji pozivi za dodatno osoblje od država članica, kao i za opremu i logističku podršku.

Potvrđena je odluka o upotrebi zračnih snaga u i oko sigurnih zona Tuzle, Žepe, Bihaća, Goražda, Sarajeva i Srebrenice kako bi se pružila pomoć UNPROFOR-u, uz poziv državama članicama da sarađuju s generalnim sekretarom po ovom pitanju.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/844(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
844
844
Referendum o nezavisnosti Crne Gore

* Prvi referendum o nezavisnosti Crne Gore, održan 1992.
* Drugi referendum o nezavisnosti Crne Gore, održan 2006.
Rezolucija 855 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 855** je donesena 9. augusta 1993, na 3262. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo nakon ponovnog potvrđivanja rezolucija o okončanju sukoba u bivšoj Jugoslaviji i saslušanja mišljenja Organizacije za sigurnost i saradnju u Evropi (OSCE) i SR Jugoslavije, pozvala je SR Jugoslaviju da preispita svoje odbijanje da dozvoli misijama OSCE-a ulazak na svoju teritoriju.

Misije OSCE-a su istaknute kao primjer preventivne diplomatije koja je uveliko doprinijela promovisanju stabilnosti i suzbijanju rizika od nasilja na Kosovu, Sandžaku i Vojvodini. Vijeće je bilo odlučno da izbjegne bilo kakvo proširenje sukoba u bivšoj Jugoslaviji i pridalo je važnost međunarodnoj zajednici koja prati situaciju na Kosovu, Sandžaku i Vojvodini.

Pozivajući SR Jugoslaviju da preispita svoju odluku, preporučilo je saradnju sa OSCE-om kako bi se mogli preduzeti koraci za nastavak praćenja i dogovor o povećanju broja posmatrača. Rezolucija je zaključena pozivom vlastima u Srbiji i Crnoj Gori da osiguraju sigurnost posmatrača i omoguće im nesmetan pristup neophodan za izvršenje njihove misije.

Rezolucija 855 je usvojena sa 14 glasova za, nijednim protiv, uz jedan uzdržani glas iz Kine.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/855(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
855
855
855
Rezolucija 847 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 847** je donesena 30. juna 1993, na 3248. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucije 743 (1992) i naknadnih rezolucija koje se odnose na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija, Vijeće je osudilo vojne napade u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini i produžilo mandat UNPROFOR-a do 30. septembra 1993.

Naglašena je važnost traženja političkih rješenja za različite sukobe na teritoriji bivše Jugoslavije, te osiguranja povjerenja i stabilnosti u Republici Makedoniji. Vijeće je također potvrdilo teritorijalni integritet država članica u kojima su raspoređene mirovne snage. Rezolucija je također pozvala sve strane i druge uključene da postignu dogovor o mjerama izgradnje povjerenja u Hrvatskoj, uključujući otvaranje željezničke pruge između Zagreba i primorskog grada Splita, autoputa između Zagreba i Županje i Jadranskog naftovoda, osiguravanje nesmetanog saobraćaja preko Masleničkog tjesnaca i obnavljanje snabdijevanja električnom energijom i vodom svih regija u Hrvatskoj i zaštićenih područja Ujedinjenih nacija.

Vijeće je objavilo svoju odlučnost u pogledu sigurnosti i slobode kretanja UNPROFOR-a, djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih naroda, njegov mandat je produžen, a od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da podnese izvještaj o provedbi trenutne rezolucije.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/847(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
847
847
847
847
847
Rezolucija 821 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 821** je donesena 28. aprila 1993, na 3204. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucije 713 (1991) i naknadnih rezolucija, Vijeće je također podsjetilo na rezolucije 757 (1992), 777 (1992) i Rezoluciju 47/1 Generalne skupštine (1992) u kojima se navodi da je država ranije poznata kao SFR Jugoslavija prestala postojati i da bi trebala podnijeti zahtjev za članstvo u Ujedinjenim nacijama, a do tada ne bi trebala sudjelovati u Generalnoj skupštini.

Rezolucija 821 navodi da Savezna Republika Jugoslavija  ne može automatski nastaviti članstvo bivše SFR Jugoslavije u Ujedinjenim nacijama, te stoga preporučuje Generalnoj skupštini da odluči da Savezna Republika Jugoslavija neće učestvovati u radu Ekonomskog i socijalnog vijeća Ujedinjenih nacija, te da će ponovo razmotriti to pitanje prije kraja 47. zasjedanja Generalne skupštine.

Rezolucija je odobrena sa 13 glasova za, nijednim protiv, uz dva suzdržana glasa iz Kine i Rusije.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/821(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
821
821
Josef Koll

**Josef Koll** rođen 2. decembra 1955. u Eidenbergu je nekadašnji austrijski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Koll je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na  ZOI 1980.
U pojedinačnim utrkama nije nastupio. U štafeti s Franz-Josefom Weberom, Rudolfom Hornom i Alfredom Ederom sa zaostatkom od 4:28.8&nbsp;min osvojio je šesto mjesto iza sovjetske štafete u sastavu: Vladimir Aljikin, Aleksandar Tihonov, Vladimir Barnašov i Anatolij Aljabjev.

### Svjetsko prvenstvo 
Koll je nastupio dva puta na Svjetskom prvenstvima. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 26-o mjesto na SP 1978. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 3:28.5&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Franka Ullricha. U ekipnim utrkama mu je najbolji rezultat bilo peto mjesto na SP 1978. u štafeti s Siegfriedom Docknerom, Franz-Josefom Weberom,  i Alfredom Ederom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu je imao u sezoni SK 1978/79. u 
čehoslovačkom Jáchymovu 11. januara 1979. utrci štafete s Rudolfom Hornom, Siegfriedom Docknerom i Alfredom Ederom kada je osvojio peto mjesto. U italijanskom Antholzu u sezoni SK 1979/80. u  utrci štafete s Franz-Josefom Weberom, Rudolfom Hornom i Alfredom Ederom osvojio drugo mjesto, što mu je najbolji plasman u ekipnim utrkama. U pojedinačnim utrkama nije nastupao.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1980.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1955.
Kategorija:Biografije, Eidenberg
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1980.
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Rezolucija 857 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 857** je donesena 20. augusta 1993, na 3265. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 808 (1993) i 827
(1993) i razmatranja nominacija za sudije Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju koje je Generalni sekretar Boutrosa Boutrosa-Ghalija primio prije 16. augusta 1993, Vijeće je utvrdilo listu kandidata u skladu s članom 13 Statuta Međunarodnog suda. Lista nominacija bila je sljedeća:

* Georges Michel Abi-Saab (Egipat)
* Julio A. Barberis (Argentina)
* Raphael Barras (Švicarska)
* Sikhe Camara (Gvineja)
* Antonio Cassese (Italija)
* Hans Axel Valdemar Corell (Švedska)
* Jules Deschênes (Kanada)
* Alfonso De Los Heros (Peru)
* Jerzy Jasinski (Poljska)
* Heike Jung (Njemačka)
* Adolphus Godwin Karibi-Whyte (Nigerija)
* Valentin G. Kisilev (Rusija)
* Germain Le Foyer De Costil (Francuska)
* Li Haopei (Kina)
* Gabrielle Kirk McDonald (Sjedinjene Američke Države)
* Amadou N'Diaye (Mali)
* Daniel Nsereko (Uganda)
* Elizabeth Odio Benito (Kostarika)
* Huseyin Pazarci (Turska)
* Moragodage Christopher Walter Pinto (Šri Lanka)
* Rustam S. Sidhwa (Pakistan)
* Ninian Stephen (Australija)
* Lal Chan Vohrah (Malezija)

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/857(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
857
857
857
857
Kategorija:Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija o Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju
Rezolucija 870 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 870** je donesena 1. oktobra 1993, na 3285. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja rezolucije 743 (1992) i naknadnih rezolucija koje se odnose na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija, Vijeće je, postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, produžilo mandat UNPROFOR-a za dodatni period koji ističe 5. oktobra 1993.

Vijeće je ponovilo svoju odlučnost da osigura sigurnost UNPROFOR-a i slobodu kretanja za sve svoje misije u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/870(1993)) 

870

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
870
870
Rezolucija 877 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 871** je donesena 21. oktobra 1993, na 3296. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja rezolucije 808 (1993), 827 (1993), Vijeće je imenovalo Ramóna Escovara Saloma, kojeg je nominirao Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali, za tužioca Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/877(1993))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
877
877
877
877
Kategorija:Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija o Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju
Siegfried Dockner

**Siegfried Dockner** rođen 22. jula 1956. u Frojach-Katschu (danas Murau) je nekadašnji austrijski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Dockner je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1980. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo mu je 17-o mjesto na ZOI 1980. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s četiri promašaja i zaostatkom od 6:18.9&nbsp;min bio sporiji od sovjetskog biatlonca Anatolija Aljabjeva. U štafetnim utrkama nije nastupio.

### Svjetsko prvenstvo 
Dockner je nastupio šest puta na Svjetskom prvenstvima. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat osmo mjesto na SP 1985. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 3:30.8&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Jurija Kaškarova. U ekipnim utrkama mu je najbolji rezultat bilo peto mjesto na SP 1978. u štafeti s Josefom Kollom, Franz-Josefom Weberom i Alfredom Ederom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu je imao u sezoni SK 1978/79. u čehoslovačkom Jáchymovu 12. januara 1979. utrci štafete s Rudolfom Hornom, Josefom Kollom i Alfredom Ederom kada je osvojio peto mjesto. 
## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1986.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1956.
Kategorija:Biografije, Murau
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1980.
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Rezolucija 900 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 900** je donesena 4. marta 1994, na 3344. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja svih rezolucija o situaciji u Bosni i Hercegovini, Vijeće je raspravljalo o ponovnom uspostavljanju osnovnih javnih službi i normalnog života u i oko glavnog grada Sarajeva.

Vijeće sigurnosti je primijetilo pozitivan razvoj događaja oko Sarajeva kao prvi korak ka ponovnom uspostavljanju mira u Bosni i Hercegovini. Postojao je sporazum između Bosne i Hercegovine, bosanskih Srba i specijalnog predstavnika Generalnog sekretara o prekidu vatre i teškom naoružanju, što je pozdravljeno, s obzirom na mjere poduzete u rezolucijama 824 (1993) i 836 (1993). Bilo je ključno da se građani i humanitarna pomoć mogu slobodno kretati i da se normalan život može nastaviti. Ujedinjeno Kraljevstvo i Sjedinjene Američke Države su stoga poslale zajedničku misiju u Sarajevo kako bi procijenile proces obnove. Vijeće je izjavilo da je grad Sarajevo važan kao glavni grad Bosne i Hercegovine i kao multikulturalni, multietnički i vjerski centar.

Nadalje, rezolucija je pozdravila rotaciju osoblja Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija u Srebrenici i ponovno otvaranje Međunarodnog aerodroma u Tuzli. Također je izražena zabrinutost zbog pogoršanja situacije u Maglaju, Mostaru i Vitezu. Vijeće je također naglasilo važnost poštivanja međunarodnog humanitarnog prava.

Sve strane su pozvane da sarađuju s UNPROFOR-om u vezi s prekidom vatre oko Sarajeva i da rade na pomoći u obnavljanju normalnog života u gradu. Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali je zamoljen da imenuje visokog civilnog zvaničnika koji će izraditi akcioni plan za obnovu javnih usluga na području Sarajeva, isključujući Pale. Također je zatraženo da uspostavi dobrovoljni fond za koji bi zemlje mogle doprinijeti. U roku od sedmice trebao je podnijeti izvještaj o načinima postizanja gore navedenih ciljeva i troškovima, te da u roku od 10 dana podnese izvještaj o razvoju događaja u vezi sa zaštitom Maglaja, Mostara i Viteza.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/900(1994))

Rezolucije
Rezolucije
900
900
Rezolucija 871 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 871** je donesena 4. oktobra 1993, na 3286. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja rezolucije 713 (1992), 743 (1992) i naknadnih rezolucija koje se odnose na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija, Vijeće je izrazilo zabrinutost zbog toga što mirovni plan Ujedinjenih nacija za Hrvatsku, posebno Rezolucija 769 (1992), nije provedena, te je nastavilo s raspravom o mirovnom planu i produženju mandata UNPROFOR-a do 31. marta 1994.

Vijeće je ponovilo svoju odlučnost da osigura sigurnost i bezbjednost UNPROFOR-a i njegovu slobodu kretanja u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini. Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je usvojilo preporuku Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija o uspostavljanju tri podređene komande unutar UNPROFOR-a:

:(a) UNPROFOR (Hrvatska);
:(b) UNPROFOR (Bosna i Hercegovina);
:(c) UNPROFOR (Makedonija).
Naglašena je važnost mirovnog plana za Hrvatsku, uz izjavu da bi nepoštivanje rezolucija Vijeća sigurnosti imalo ozbiljne posljedice. Osuđeni su vojni napadi u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj. Također je pozvano na prekid vatre između Hrvatske i srbijanskih vlasti u zaštićenim zonama Ujedinjenih nacija, uz posredovanje Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji. Vijeće je izjavilo da je važno izgraditi povjerenje obnavljanjem opskrbe električnom energijom i vodom, te ponovnim otvaranjem željezničkih i autoputnih linija.

Rezolucija je dalje odobrila upotrebu sile od strane UNPROFOR-a koji djeluje u samoodbrani kako bi osigurao svoju sigurnost i slobodu kretanja, te odlučila preispitati proširenje bliske zračne podrške mirovnim snagama. Od Generalnog sekretara zatraženo je da u roku od dva mjeseca izvijesti Vijeće sigurnosti o napretku u provedbi mirovnog plana Ujedinjenih nacija za Hrvatsku i provedbi mandata UNPROFOR-a.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/871(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
871
871
871
871
Rezolucija 914 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 914** je donesena 27. aprila 1994, na 3369. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja rezolucije 908 (1994), 913 (1994) Vijeće je, postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, povećalo broj vojnika Ujedinjenih nacija za do 6.550 dodatnih vojnika, 150 vojnih posmatrača i 275 civilnih policijskih posmatrača.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/914(1994))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
914
914
914
Rezolucija 913 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 913** je donesena 22. aprila 1994, na 3367. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja rezolucije 908 (1994), i svih rezolucija o situaciji u bivšoj u Bosni i Hercegovini. Vijeće je raspravljalo o situaciji u sigurnoj zoni Goražda i rješavanju sukoba.

Vijeće je izrazilo zabrinutost zbog nastavka borbi oko grada Goražda i njihovog utjecaja na cijelu Bosnu i Hercegovinu, kao i zbog pregovora. Grad je bio zaštićena zona Ujedinjenih nacija, a Vojska bosanskih Srba oštro je osuđena zbog ofanzive na njega i civilno stanovništvo, pored napada na humanitarne radnike, što je predstavljalo kršenje međunarodnog humanitarnog prava. Bosanski Srbi su dodatno osuđeni zbog neispunjavanja obaveza i neuspjeha u pregovorima u dobroj vjeri. Prepreke slobodi kretanja i napadi na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija su osuđeni, a Vijeće je odlučno da u potpunosti iskoristi svoj mandat iz rezolucija 824 (1993), 836 (1993), 844 (1993) i 908 (1994) kako bi doprinijelo trajnom prekidu vatre u regiji.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, zatraženo je trenutno primirje između Vlade Bosne i Hercegovine i bosanskih Srba, dok su napadi na Goražde osuđeni. Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali pozvan je da osigura da UNPROFOR bude u mogućnosti pratiti situaciju, uključujući mjere za stavljanje teškog naoružanja pod kontrolu Ujedinjenih nacija. Ovo je omogućilo upotrebu zračnih udara ako se ne poštuje ova odredba.

Rezolucija je pozvala na prekid provokacija u sigurnim zonama i zahtijevala oslobađanje osoblja Ujedinjenih nacija koje su pritvorile snage bosanskih Srba. Zatražena je sloboda kretanja UNPROFOR-a, dok bi se revizija broja potrebnih trupa obavila do 30. aprila 1994. Vijeće je naglasilo potrebu za političkim rješenjem uz blisku saradnju s predstavnicima Sjedinjenih Američkih Država, Rusije, Ujedinjenih nacija i Evropske unije. Konačno, po potrebi će se poduzeti daljnje mjere.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/913(1994))

Rezolucije
Rezolucije
913
913
Desislava Božilova

**Desislava Vasileva Božilova** () bugarska je snukerska sutkinja. Otkad je položila ispit za međunarodnu sutkinju, sudila je finala rangirnih turnira, kao i mečeve na svjetskim prvenstvima.

## Rane godine i obrazovanje 
[mini|desno|Božilova na [Snooker Shoot Out 2020.|Snooker Shoot Outu 2020. u Engleskoj]]
Rođena je i odrasla u Slivenu, u kojem nema mnogo ljudi koji igraju snuker. Preselila se u Sofiju 2012. Diplomiravši na Šumarskom univerzitetu 2016, stekla je magisterij iz pejzažne arhitekture i izrađuje 3D-vizualizacije kuća između obaveza na snukerskim turnirima. Svoje prvo finale rangirnog turnira sudila je na Riga Mastersu 2016, a u glavnom žrijebu Svjetskog prvenstva debitovala je 2019. Ponovo je odabrana za sutkinju na Svjetskom prvenstvu 2020. Svoje prvo finale na turnirima Trostruke krune sudila je na Mastersu 2022, a drugo na UK Championshipu iste godine. Sudila je finale Svjetskog prvenstva 2025, što ju je učinilo drugom ženom, nakon Michaele Tabb, kojoj je to povjereno. Također je postala prva žena koja je sudila finala sva tri turnira Trostruke krune.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak sudija na *World Snookeru*

Kategorija:Rođeni 1992.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Sliven
Kategorija:Snukerske sudije i zvaničnici
Kategorija:Bugarske sportske sudije
Rezolucija 941 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 941** je donesena 23. septembra 1994, na 3428. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja svih rezolucija o situaciji u Bosni i Hercegovini, Vijeće je raspravljalo o kršenjima međunarodnog humanitarnog prava u Banjoj Luci, Bijeljini i drugim dijelovima zemlje.

Vijeće sigurnosti je primilo informacije od Međunarodnog komiteta Crvenog krsta i Visokog povjerenika Ujedinjenih nacija za izbjeglice o teškim kršenjima međunarodnog humanitarnog prava protiv nesrpskog stanovništva u područjima u Bosni i Hercegovini pod kontrolom bosanskih Srba. Izrazilo je zabrinutost zbog "uporne i sistematske kampanje terora" i etničkog čišćenja počinjenog u Banjoj Luci, Bijeljini i drugim područjima, kao i odbijanja bosanskih Srba da dozvole ulazak Specijalnog predstavnika Generalnog sekretara i Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija u ta područja. Priznato je da Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) ima nadležnost u ovom području i da je odlučan da okonča etničko čišćenje.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je podsjetilo sve strane u sukobu da su obavezane međunarodnim humanitarnim pravom, a posebno Ženevskim konvencijama iz 1949. Sva kršenja ovih prava, a posebno etničko čišćenje, oštro su osuđena. Također je potvrđeno da su sve izjave i radnje učinjene pod prisilom, posebno u vezi s teritorijom, ništavne i da bi sva raseljena lica trebala imati mogućnost povratka svojim domovima.

Rezolucija je zahtijevala da bosanski Srbi odmah prekinu svoju kampanju etničkog čišćenja i da Ujedinjenim nacijama omoguće pristup dotičnim područjima. Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali pozvan je da osigura da se UNPROFOR što prije rasporedi u problematična područja. Nadalje je zatraženo da što prije izvijesti o provedbi trenutne rezolucije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/941(1994))

Rezolucije
Rezolucije
941
941
Jovan Mijatović

**Jovan Mijatović** (rođen 11. juli 2005., Beograd, Republika Srbija, Srbija i Crna Gora) je srbijanski fudbaler koji trenutno igra za New York City.

## Klubska karijera
Diplomirao je u fudbalskoj akademiji Crvene zvezde. U proljeće 2021. godine zadobio je tešku povredu koljena, zbog čega je propustio nekoliko mjeseci. U sezoni 2021/22, pomogao je omladinskom timu Crvene zvezde da osvoji šampionsku titulu. Od jula do septembra 2022. godine igrao je za klub "Grafičar", postigavši 5 golova na 8 utakmica u Prvoj srpskoj ligi. U septembru se vratio u Crvenu zvezdu i promovisan je u prvi tim, dobivši dres sa brojem 9, koji je prethodno nosio Milan Pavkov. Dana 13. oktobra 2022. godine debitovao je za glavni tim Crvene zvezde u utakmici Evropske lige protiv Ferencvaroša. 30. oktobra je debitovao u srpskoj Superligi u utakmici protiv Kolubare. 16. decembra 2023. godine postigao je het-trik u utakmici protiv Spartaka (Subotica).

Dana 19. februara 2024. godine, prešao je u MLS klub New York City FC, potpisavši ugovor do kraja sezone 2028. s opcijom produženja za sezonu 2029. Debitovao je u Američkoj ligi 24. februara u prvom kolu sezone 2024. protiv Charlottea, ušavši kao zamjena u 61. minuti umjesto Juliana Fernandeza.

Kategorija:Rođeni 2005.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Srbijanski nogometaši
Kategorija:Nogometaši New York Cityja
Kategorija:Nogometaši Crvene zvezde
Don Warrington

**Don Warrington** (rođen kao **Don Williams**; 23. maja 1951.) je britanski glumac, porijeklom iz Trinidada i Tobaga. Warrington je najpoznatiji po ulozi šefa Selwyna Pattersona u kriminalističkoj drami *Smrt u raju*.

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Britanski glumci
Kategorija:Rođeni 1951.
Rezolucija 869 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 869** je donesena 30. septembra 1993, na 3284. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja rezolucije 743 (1992) i naknadnih rezolucija koje se odnose na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija, Vijeće je produžilo njihov mandat za dodatnih 24 sata, do 1. oktobra 1993.

Vijeće je ponovilo svoju odlučnost da osigura sigurnost UNPROFOR-a i slobodu kretanja za sve njegove misije u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/869(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
869
869
869
Aida Čorbadžić

**Aida Čorbadžić** (rođena 8. marta 1976) je bosanskohercegovačka operska pjevačica. Rođena je u Zavidovićima, a živi u Sarajevu. Najčešće pjeva sopran. Dobitnica je posebne nagrade na takmičenju srednjih muzičkih škola u Bugojnu.

## Obrazovanje 
Čorbadžić je studirala solo pjevanje na Muzičkoj akademiji u Sarajevu, gdje je diplomirala 2006. Dobitnica je stipendije Općine Sarajevo, kao i stipendije *Central and Eastern European Musiktheater* sa sjedištem u Beču. Pohađala je Srednju muzičku školu u Sarajevu i Ljubljani, Slovenija.

## Karijera 
Godine 2004. Čorbadžić se pridružila horu Narodne opere Sarajevo, koja ju je 2007. angažovala kao solisticu. Nastupala je kao solistica sa Sarajevskom filharmonijom na koncertima u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Sloveniji i Francuskoj.

Njene uloge uključuju:

* Barbarinu u operi *Le nozze di Figaro*, 
* Adele u *Die Fledermaus*, 
* Pastira u *Tosci*, 
* Amore u *Orfeju i Euridici*, 
* Belindu u *Dido i Eneja*, 
* Cobancu u *Eri s onoga svijeta*, 
* Adinu u *Ljubavnom napitku* (''L'elisir d'amore*), 
* Musettu u *La Bohème* i 
* Dijete u operi *Srebreničanke*.

Također je igrala glavnu ulogu u predstavi *Ruže za Anu Terezu/Priče o fudbalu'' iz 2011, u produkciji East West Theatre Company, koju je režirao Haris Pašović.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1976.
Kategorija:Biografije, Zavidovići
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bosanskohercegovačke operske pjevačice
Kategorija:Soprani
Kategorija:Muzička akademija u Sarajevu
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Sarajevu
Élizabeth Bourgine

**Élizabeth Clémentine Madeleine Bourgine** (20. mart 1957.) je francuska glumica. Bourginova je najpoznatija po ulozi Catherine Borday u kriminalističkoj drami *Smrt u raju*.

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Francuske glumice
Kategorija:Rođeni 1957.
Monika Sułkowska

**Monika Sułkowska** poljska je snukerska sutkinja. 

## Karijera 
Otac joj je igrao bilijar kao hobi, ali ona isprva nije imala direktan kontakt s bilijarom ili snukerom. U početku je radila kao slobodna sportska novinarka i komentatorica. Između ostalog, bila je angažovana na Radiju Kampus da bi od 2008. do 2017. radila za Poljski radio 3. Snukerom se počela baviti 2011, kada je nekoliko poljskih novinara posredstvom Eurosporta pozvano na Svjetsko prvenstvo, a Sułkowska je uskočila kao zamjena za kolegicu koja nije mogla otputovati. Prvi put je nastupila na profesionalnom turniru na Gdynia Openu 2014, gdje je sudila meč u kojem je Shaun Murphy ostvario maksimalni brejk. Iste godine debitovala je kao sutkinja u meču prenošenom na televiziji na Lisbon Openu; otad redovno sudi na raznim turnirima.

Izvan snukera, radi puno radno vrijeme kao projekt-menadžerica. Godišnji odmor koristi kako bi radila kao sutkinja u snukeru. Porijeklom je iz Varšave, a u novembru 2017. preselila se u London; živi u Wimbledonu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak sudija na *World Snookeru*

Kategorija:Rođeni 1988.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Varšava
Kategorija:Snukerske sudije i zvaničnici
Kategorija:Poljske sportske sudije
Plaža Nissi

**Nissi plaža** je popularna plaža u ljetovalištu Ayia Napa na Kipru.

Plaža se proteže u dužini od 500 metara, a voda je dovoljno čista da je plaža nagrađena oznakom Plave zastave. Plaža, koja se pruža duž vlastitog zaljeva, ime je dobila po malom ostrvcetu Nissi (grčki: Νησί) koje se nalazi blizu obale. Nenaseljeno ostrvo lako je dostupno pješice kroz plitku vodu, a njegova lokacija pruža dobru zaštitu ostatku plaže. Ostrvo je prekriveno niskom lokalnom vegetacijom.

Plaža Nissi postala je popularna destinacija za ljubitelje klupske muzike nakon što je BBC-jev Radio 1 Roadshow tokom ljetne turističke sezone od 2002. godine počeo prenositi svoje programe uživo s ove lokacije. Nissi Bay Beach Bar veoma je popularan među mještanima i turistima, a tokom cijelog dana pušta muziku i organizuje događaje poput zabava s pjenom i modnih revija s gostujućim DJ-evima. Na raspolaganju su i vodeni sportovi poput skijanja na vodi i jedrenja na dasci. Također, dostupna su i dva terena za odbojku na pijesku, otvorena za javnost.

Godine 2005. arheološka iskopavanja duž zapadnih granica zaljeva otkrila su dokaze o opremi za paljenje vatre staroj 12.000 godina, što ukazuje na to da su to područje mogli naseliti prvi ljudi na ostrvu.

## Galerija 

Datoteka:Ayia_Napa_beach2_by_Paride.JPG|alt=Nissi Beach in May 2012| Plaža Nissi, maj 2012
Datoteka:2022_03_Nissi_beach_1.jpg|alt=Nissi Beach in March 2022| Plaža Nissi, mart 2022

## Vanjski linkovi 
* Plaža Nissi na Facebooku

## Reference 
Kategorija:Koordinate na Wikipodacima
Kategorija:Plaže na Kipru
Rezolucija 942 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 942** je donesena 23. septembra 1994, na 3428. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u Bosni i Hercegovini, Vijeće je pojačalo mjere koje se odnose na sigurna područja pod kontrolom snaga bosanskih Srba.

Vijeće sigurnosti željelo je da se sukob u bivšoj Jugoslaviji riješi pregovorima i uz očuvanje teritorijalnog integriteta zemalja u regiji. Bosansko-srpska strana odbila je prihvatiti predloženo teritorijalno rješenje, što je osuđeno. Navedeno je da su sve mjere usvojene u ovoj i prethodnim rezolucijama nametnute kako bi doprinijele dogovorenom rješenju.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je izrazilo odobrenje za teritorijalno rješenje i da su ga prihvatile sve strane osim bosansko-srpske strane, koja je osuđena. Sve strane su bile dužne poštovati prekid vatre dogovoren 8. jula 1994. i prekinuti neprijateljstva.

Sigurnosne mjere u područjima pod kontrolom bosanskih srba su pojačane. Odlučeno je da se sve države suzdrže od političkih razgovora sa njima dok ne prihvati prijedloge. Pored toga, svim državama je naloženo da:

:(a) zabrane ekonomske aktivnosti u vlasništvu ili pod kontrolom snaga bosanskih Srba na svojoj teritoriji, isključujući pružanje humanitarne pomoći i hrane o čemu je obaviješten Odbor osnovan Rezolucijom 724 (1992);
:(b) zamrznu sredstva snaga bosanskih Srba;
:(c) spriječe pružanje usluga isključujući telekomunikacijske, poštanske, pravne ili usluge koje je odobrila Vlada Bosne i Hercegovine;
:(d) uvedu zabrane putovanja zvaničnicima bosanskih Srba i onima koji djeluju u ime takvih vlasti;
:(e) zabrane riječnom saobraćaju ulazak u luke pod kontrolom snaga bosanskih Srba, osim ako nije odobreno od slučaja do slučaja;
:(f) spriječe preusmjeravanje koristi iz područja pod kontrolom bosanskih Srba u druga područja, uključujući zaštićena područja Ujedinjenih nacija u Hrvatskoj.
Odredbe se ne bi primjenjivale na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija, Međunarodnu konferenciju o bivšoj Jugoslaviji ili Posmatračku misiju Evropske zajednice, a preispitivale bi se svaka četiri mjeseca i u slučaju prihvatanja prijedloga od strane bosanskih Srba. Konačno, generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali je dobio zadatak da pruži pomoć odboru.

Rezolucija 942 je usvojena sa 14 glasova za, nijednim protiv, uz jedan suzdržani glas iz Kine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/942(1994))

Rezolucije
Rezolucije
942
942
Referendum na sjeveru Kosova

* Prvi referendum na sjeveru Kosova, održan 2012.
* Drugi referendum na sjeveru Kosova, održan 2024.
Blanka Teleki

Grofica **Blanka Teleki de Szék** (5. juli 1806 – 23. oktobar 1862) bila je mađarska plemkinja, prosvjetna radnica i aktivistica za prava žena. Smatra se ranom feministicom i pionirkom u obrazovanju žena.

## Život 
Rođena je 5. jula 1806. u mjestu Satulung, koje se danas nalazi u Rumuniji, kao kćerka grofa Imrea Telekija de Szék (1782–1848) i grofice Karoline Brunswick von Korompa (1782–1843). Njena porodica je posjedovala imanje u okrugu Satu Mare, blizu današnje granice s Ukrajinom. Bila je rodica prosvjetiteljke i začetnice ženskog obrazovanja Terezije Brunszvik. Studirala je slikarstvo u Minhenu i Parizu, a vajanje kod Istvána Ferenczyja u Budimpešti. Nakon što je objavila svoje stavove o obrazovanju žena, 1846. osnovala je vlastitu školu za djevojke u Budimpešti.

Godine 1848. ona i njene učenice bile su prve žene u Mađarskoj koje su potpisale peticiju kojom su zahtijevale ravnopravna prava za muškarce i žene, uključujući pravo glasa za žene i pravo na studiranje na univerzitetu. Učestvovala je u Revoluciji 1848, zbog čega je osuđena na zatvorsku kaznu. Godine 1851. bila je zatvorena zajedno s Klarom Leövey, koja je oslobođena 1856. Nakon što je odslužila kaznu, napustila je Mađarsku i preselila se u Pariz, gdje je preminula 23. oktobra 1862.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1806.
Kategorija:Umrli 1862.
Kategorija:Prava žena
Kategorija:Feminizam
Bruno Hofstätter

** Bruno Hofstätter** rođen 14. maja 1963. u Linzu je nekadašnji austrijski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Hofstätter je nastupio dva puta na olimpijskim igrama i to na: ZOI 1988. i  ZOI 1992, ali nije osvajao medalje. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 23-o mjesto na ZOI 1988. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i 1:54.7&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza istočnonjemačkog biatlonca Frank-Petera Roetscha. U štafeti s Antonom Lengauer-Stocknerom, Franzom Schulerom i Alfredom Ederom sa zaostatkom od 1:47.6&nbsp;min osvojio je četvrto mjesto iza sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasilijev, Sergej Čepikov, Aleksandar Popov i Valerij Medvedcev.

### Svjetsko prvenstvo 
Hofstätter je od SP 1989. do SP 1993. nastupio četiri puta na Svjetskim prvenstvima. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama ostvario je na SP 1993. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s osvojio 19-o mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 1:21.7&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Marka Kirchnera. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat peto mjesto na SP 1990. u ekipnoj utrci s Franzom Schulerom, Egonom Leitnerom i Alfredom Ederom

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Hofstätter je imao u sezoni SK 1985/86.

u italijanskom Antholzu 16. januara 1986. kada je u utrci na 20&nbsp;km osvojio 47-o mjesto. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji mu je 15-o mjesto u sezoni SK 1987/88. u zapadnonjemačkom Ruhpoldingu u trci na 10&nbsp;km, a u ekipnim utrkama jednom je pobjedio u sezoni SK 1992/93. na slovenskoj Pokljuki s Franzom Schulerom, Ludwigom Gredlerom i Wolfgangom Pernerom.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1995.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Biografije, Linz
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Papa Lav XIV

mini|106px|Grb pape Lav XIV
**Papa Lav XIV** (, rođen kao **Robert Francis Prevost** 14. septembra 1955) jest 267. poglavar Katoličke crkve. Za papu je izabran 8. maja 2025. Prvi je američki i peruanski građanin koji je imenovan na dužnost pape, kao i prvi papa iz Sjeverne Amerike.

Rođen u Chicagu, Illinoisu, SAD, Prevost je tamo proveo rani dio svoje karijere radeći za augustince. Vršio je dužnost u Peruu od 1985. do 1986. i od 1988. do 1998. godine kao parohijski župnik, biskupijski službenik, učitelj sjemeništa i administrator. Proglašen je za kardinala 2023. Bio je prefekt Dikasterija za biskupe i predsjednik Papinske komisije za Latinsku Ameriku od 2023. Bio je biskup Chiclaya u Peruu od 2015. do 2023. godine, te general Reda Svetog Augustina od 2001. do 2013. Papa Franjo ga je 2023. imenovao za prefekta Dikasterija za biskupe, istaknutu ulogu koja je podigla njegov profil kao potencijalnog kandidata za novog papu.

Lav je prvi papa iz reda svetog Augustina, i sedmi od redova koji slijede Pravilo svetog Augustina. U skladu sa svojim biskupskim motom, *In illo uno unum* (latinski za 'U jednom [Kristu] mi smo jedno'), Lav je naglasio jedinstvo u svojoj uvodnoj poruci kao papa. Njegovo obraćanje *Urbi et Orbi* pokazalo je kontinuitet s ključnim temama pontifikata pape Franje, kao što su središnji značaj *kerigme* Isusa Krista, misionarska uloga vjernika i zajednički rad u sinodalnosti za mir, pravdu i milosrđe, te je dao prioritet miru i izgradnji mostova.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1955.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Chicago
Kategorija:Pape
Rezolucija 943 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 943** je donesena 23. septembra 1994, na 3428. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u Bosni i Hercegovini, Vijeće je suspendovalo neka ograničenja protiv SR Jugoslavije i razgovaralo o zatvaranju granice između dvije zemlje.

Vijeće sigurnosti pozdravilo je odluku SR Jugoslavije o predloženom teritorijalnom rješenju za Bosnu i Hercegovinu i odluku obje države da nastave podržavati zatvaranje granice između dvije zemlje, isključujući humanitarnu pomoć. Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, tada je odlučeno da se suspenduju sljedeće mjere protiv SR Jugoslavije za početni period od 100 dana ako obje strane u potpunosti provode zatvaranje granice:

:(a) ograničenja u rezolucijama 757 (1992) i 820 (1993) u vezi sa avionima;
:(b) ograničenja koja se odnose na trajektnu uslugu između Bara i Barija;
:(c) mjere koje se odnose na sport i kulturnu razmjenu.
Komitet Vijeća sigurnosti, osnovan Rezolucijom 724 (1991), dobio je nalog da pojednostavi procedure prilikom rješavanja zahtjeva za humanitarnu pomoć. Konačno, od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da svakih 30 dana izvještava o tome da li obje zemlje nastavljaju provoditi zatvaranje granica, te je najavljeno da će suspenzija ograničenja biti ukinuta petog radnog dana nakon izvještaja Generalnog sekretara ako se zatvaranje granica ne provede.

Rezolucija 943 usvojena je sa 11 glasova za, dva protiv (Džibuti, Pakistan) i dva suzdržana iz Nigerije i Ruande.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/943(1994))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
943
943
943
Rezolucija 958 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 958** je donesena 19. novembra 1994, na 3461. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, uključujući Rezoluciju 836 (1993), Vijeće je, postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, utvrdilo da situacija u bivšoj Jugoslaviji i dalje predstavlja prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti te je, u svojoj podršci Zaštitnim snagama Ujedinjenih nacija (UNPROFOR), odobrilo upotrebu zračnih udara u Hrvatskoj, pored onih u Bosni i Hercegovini, od strane država članica, kako bi UNPROFOR mogao izvršiti svoj mandat. UNPROFOR je ovlašten da samostalno koristi zračne snage, putem direktne podrške država članica ili putem regionalnih organizacija. Naknadne intervencije zračnih snaga na aerodromu Udbina i drugim lokacijama u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini izvedene su uz podršku NATO-a.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/958(1994))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
958
958
958