Köppenova klasifikacija klime

mini|desno|400px|Ažurirana Köppen-Geiger klimatska karta svijeta

**Köppenova klasifikacija klime** temelji se na statistički dobivenim, tačno određenim vrijednostima godišnjih i mjesečnih temperatura i padavina. Prvi put je publikovana 1884., a značajno mijenjana 1918. i 1936. godine. Bitna važnost pri određivanju tipova klime ima godišnji hod klimatskih elemenata. U niskim geografskim širinama važna je srednja temperatura najhladnijeg mjeseca, a u višim geografskim širinama najvažnija je srednja temperatura najtoplijeg mjeseca. Vegetacija je pokazatelj klime nekog kraja.

Prema Köppenu postoji pet klimatskih razreda: 
* **A - klime** = *tropske kišne klime*; srednja temperatura svih mjeseci je jednaka ili viša od 18&nbsp;°C
* **B - klime** = *suhe klime*; temperaturne granice nisu određene, nego se određuju kombinacijom temperature i padavina
* **C - klime** = *umjereno tople kišne klime*; srednja temperatura najhladnijeg mjeseca nije niža od -3&nbsp;°C, a najmanje jedan mjesec ima srednju temperaturu višu od 10&nbsp;°C
* **D - klime** = *borealne ili snježno – šumske klime*; srednja temperautra najhladnijeg mjeseca niža je od -3&nbsp;°C, a srednja temperatura najtoplijeg mjeseca je iznad 10&nbsp;°C
* **E - klime** = *snježne klime*; srednja temperatura najtoplijeg mjeseca je jednaka ili manja od 10&nbsp;°C

Svaki od navedenih klimatskih razreda, osim razreda E, dijeli se u podgrupe dodavanjem drugog slova kojim se označava stepen vlažnosti.

# klime A :
## f - najsuhlji mjesec ima prosječno >= 60&nbsp;mm padavina, pa nema sušnog perioda
## s – sušni period je ljeti
## w – sušni period je zimi ; najmanje mjesec dana, odnosno najsuši zimski mjesec ima  razgraničenje između pustinjskih i stepskih klima zavisi od godišnje količine padavina i srednjoj godišnjoj temperaturi

# klime C i D :
## f – padavine više-manje raspoređene tokom cijele godine, pa nema sušnog perioda
## w – sušni period je zimi, najsuši mjesec ima = 18&nbsp;°C
## k – hladno; srednja godišnja temperatura  18&nbsp;°C
## k’ – hladno, samo je i srednja temperatura najtoplijeg mjeseca =22&nbsp;°C
## b – toplo ljeto; temp. najtoplijeg mjeseca niža od 22&nbsp;°C, ali najmanje 4 mjeseca ljeto ima srednju temperaturu>= 10&nbsp;°C
## c – svježe ljeto; samo 1 –4 mjeseca ima srednja temperatura >=10&nbsp;°C, ali najhladniji mjesec nema srednju temperaturu nižu od -3&nbsp;°C

# klime D :
## a – vruće ljeto; srednja temperatura najtoplijeg mjeseca >22&nbsp;°C
## b – toplo ljeto; srednja temperatura najtoplijeg mjeseca niža od 22&nbsp;°C
## c – svježe ljeto; samo 1 – 4 mjeseca ima srednju temperaturu >= 10&nbsp;°C
  
=> uvijek je za a, b, c srednja temperatura najhladnijeg mjeseca niža od -3&nbsp;°C (ali ne niža od -38&nbsp;°C)

## d – vrlo hladna zima; srednja temperatura najhladnijeg mjeseca niža od – 38&nbsp;°C

# klime E :
## ET – klima tundre; srednja temperatura najtoplijeg mjeseca je između 0&nbsp;°C i 10&nbsp;°C
## EF – klima vječnog mraza; srednja temperaturanajtoplijeg mjeseca jadnaka ili niža od 0&nbsp;°C tj. sve srednje mjesečne temperature su negativne

*11 glavnih klimatskih tipova :*
* Af – prašumska klima
* Aw – savanska klima
* Bw – pustinjska klima
* Bs – stepska klima
* Cf – umjereno topla vlažna klima
* Cs – sredozemna ili mediteranska klima
* Cw – sinijska klima
* Df – vlažna borealna klima
* Dw – suha borealna klima
* ET – klima tundre
* EF – klima vječnog mraza

Klime B i D pretežno su kontinentalne. Klime A, C, D su klime drveća.

Utjecaj kopna na klasifikaciju očituje se u:
* skretanju granica pojedinih klimatskih tipova (vidljivo u izolinijama)
* staničnoj raspodjeli područja nekih klimatskih tipova (B)
* klime D uopće ne postoje na maritimnoj južnoj hemisferi u višim geografskim širinama

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://koeppen-geiger.vu-wien.ac.at/
* https://web.archive.org/web/20160418082322/http://www.ipcc-data.org/maps/

Kategorija:Klimatologija