open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Datisca

***Datisca*** je mali rod cvjetnica  porodice cvjetnica  *Datiscaceae* iz  reda Cucurbitales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

*Datisca*  je jedini i tipski rod porodice *Datiscaceae*, sa slijedećim srodnićkim odnosima vrsta.

Rod *Datisca* ima diskontinuirano rasprostranjenje, sa jednom vrstom u jugoistočnoj Evropi i zapadnoj Aziji , a drugom u zapadnoj Sjevernoj Americi. Oni uspijevaju u područjima sa  sušnim staništima.

U rodu *Datisca*, a time i u porodici lažnih konoplji (*Datiscaceae*) postoje samo dvije vrste:

**Datisca cannabina* L. (uključujući *Datisca nepalensis* D.Don ): perasti listovi su dugi od 15 do 30&nbsp;cm sa peteljkama, a u grupama od pet do jedanaest, dužine od 2,5 do 4&nbsp;cm. Područje distribucije proteže se od istočnog Sredozemlja (Kreta, Turska, Liban, sjeverni Iran) do Himalaja: od Kazahstana do Nepala, uključujući i Afganistan, zapadni Pakistan i zapadnu Kinu. Ženske biljke naročito izgledaju dekorativno i zato su ukrasne biljke.
**Datisca glomerata* (C.Presl) Baillon: uobičajena je u zapadnoj Sjevernoj Americi (Kalifornija i Nevada).
*Takson *Tetramelaceae* također je  nekada su pripadao porodici lažnih konoplji (*Datiscaceae*) . Obje porodice su u najužoj vezi s *Begoniaceae*.

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Cucurbitales
Kategorija:Datisca
Drosophyllum

***Drosophyllum*** ie monotipski rod  monotipske  porodice cvjetnica  *Drosophyllaceae*, iz  reda Caryophyllales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Njegova jeidna vrsta *Drosophyllum lusitanicum* raste na zapadu Mediterana: u Maroku, Španiji i Portugalu.

## Galerija

Drosophyllum lusitanicum Habitus 2011-5-22 SierraMadrona.jpg|*D. lusitanicum*
Drosophyllum lusitanicum Enfoque 2011-4-21 SierraMadrona.jpg|*D. lusitanicum* 
Drosophyllum lusitanicum detail.JPG
Drosophyllum_lusitanicum_ne.jpg
DrosophyllumLusitanicum.jpg
Drosophyllum lusitanicum ne.jpg
DrosophyllumLusitanicumFloraDetail.jpg
Drosophyllum lusitanicum a.JPG
Drosophyllum lusitanicum Darwin14.png

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Drosophyllum
Bruniaceae

***Bruniaceae*** (nom. cons.) je    je  porodica cvjetnica  iz  reda Bruniales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Imenovana je po tipskom rodu *Brunia*, koji ima  trdesetak vrsta grmova, sa blizu 80 priznatih vrsta u šest rodova.

Prema Katalogu života *Bruniaceae* imaju  79 priznatih vrsta i slijedeći kladogram.

## Galerija

Berzelia lanuginosa 3.jpg
Berzelia lanuginosa 1.jpg
Brunia20090406 16.jpg
Bruniaceae (2112803513).jpg
Bruniaceae (2112804093).jpg
Brunia nodiflora01.jpg

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Bruniales
Brunelliaceae

***Brunelliaceae*** je  monotipska porodice cvjetnica  iz  reda Oxalidales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ova porodica  dikotiledona ima jedini rod *Brunellia* sa pedesetak priznatih vrsta rasprostranjenih po Srednjoj Americi, Karibima i sjeverozapadu Južne Amerike.

Predstavnici ovoga roda su stablašice koje narastu najviše do visine od oko  30 metara.

## Vrste 
# *Brunellia acostae* Cuatrec.
# *Brunellia acutangula* Bonpl.
# *Brunellia amayensis* C.I.Orozco
# *Brunellia boliviana* Britton ex Rusby
# *Brunellia boqueronensis* Cuatrec.
# *Brunellia briquetii* Baehni
# *Brunellia brunnea* J.F.Macbr.
# *Brunellia cayambensis* Cuatrec.
# *Brunellia comocladiifolia* Bonpl.
# *Brunellia costaricensis* Standl.
# *Brunellia cutervensis* Cuatrec.
# *Brunellia cuzcoensis* Cuatrec.
# *Brunellia dichapetaloides* J.F.Macbr.
# *Brunellia dulcis* J.F.Macbr.
# *Brunellia ecuadoriensis* Cuatrec.
# *Brunellia elliptica* Cuatrec.
# *Brunellia ephemeropetala* C.I.Orozco & Á.J.Pérez
# *Brunellia farallonensis* Cuatrec.
# *Brunellia foreroi* C.I.Orozco
# *Brunellia glabra* Cuatrec.
# *Brunellia goudotii* Tul.
# *Brunellia hexasepala* Loes.
# *Brunellia hygrothermica* Cuatrec.
# *Brunellia inermis* Ruiz & Pav.
# *Brunellia integrifolia* Szyszyl.
# *Brunellia latifolia* Cuatrec.
# *Brunellia littlei* Cuatrec.
# *Brunellia lobinii* Böhnert & Weigend
# *Brunellia macrophylla* Killip & Cuatrec.
# *Brunellia mexicana* Standl.
# *Brunellia morii* Cuatrec.
# *Brunellia neblinensis* Steyerm. & Cuatrec.
# *Brunellia occidentalis* Cuatrec.
# *Brunellia oliveri* Britton
# *Brunellia ovalifolia* Bonpl.
# *Brunellia pallida* Cuatrec.
# *Brunellia pauciflora* Cuatrec. & C.I.Orozco
# *Brunellia penderiscana* Cuatrec.
# *Brunellia pitayensis* Cuatrec.
# *Brunellia propinqua* Kunth
# *Brunellia putumayensis* Cuatrec.
# *Brunellia racemifera* Tul.
# *Brunellia rhoides* Rusby
# *Brunellia rufa* Killip & Cuatrec.
# *Brunellia sibundoya* Cuatrec.
# *Brunellia standleyana* Cuatrec.
# *Brunellia stenoptera* Diels
# *Brunellia stuebelii* Hieron.
# *Brunellia subsessilis* Killip & Cuatrec.
# *Brunellia susaconensis* (Cuatrec.) C.I.Orozco
# *Brunellia tomentosa* Bonpl.
# *Brunellia trianae* Cuatrec.
# *Brunellia trigyna* Cuatrec.
# *Brunellia velutina* Cuatrec.
# *Brunellia weberbaueri* Loes.
# *Brunellia zamorensis* Steyerm.

## Galerija 

Brunellia comocladifolia 2.JPG|*Brunellia comocladifolia*
Brunellia comocladifolia 3.JPG|*Brunellia comocladifolia*

## Reference
## Vanjski linkovi
Delta, The families of flowering plants, Brunelliaceae Engl.

Kategorija: Brunelliaceae
Kategorija:Oxalidales
Burseraceae

***Burseraceae***  je  porodica cvjetnica  iz  reda Sapindales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Porodica je imenovana po tipskom rodu *Bursera*, a  njene vrste rasprostranjene su tropskim područjima Afrike, Amerike i Azije.

Prema Katalogu života, *Burseraceae*  imaju 652  priznatih vrsta i slijedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sapindales
Kategorija:Burseraceae
Burmanniaceae

***Burmanniaceae*** je porodica cvjetnica  iz  reda Dioscoreales, razreda Liliopsida, divizija Tracheophyta.
  
Ovo je porodica zeljastih biljaka, rasprostranjenih  u tropskim predjelima južne hemisfere, u Africi, Aziji, Americi i Australiji.

Danas se ovdje uključuju i rod *Afrothismia* i mikoheterotrofni rodovi nekadašnje porodice *Thismiaceae*. Mikoheterotrofna vrsta *Tiputinia foetida*, opisana je tek 2007, a endem je u Ekvadoru. Pleme  *Thismieae* (bivša porodica *Thismiaceae*) uključuje  rodove *Haplothismia*, *Oxygyne*, *Thismia* i *Tiputinia*.

## Rodovi 
# ***Burmannieae*** Miers ex Griseb. in Mart.
## *Apteria* Nutt.
## *Burmannia* L.
## *Campylosiphon* Benth.
## *Dictyostega* Miers
## *Geomitra* Becc.
## *Gymnosiphon* Blume
## *Hexapterella* Urb.
## *Marthella* Urb.
## *Miersiella* Urb.
# ***Thismieae*** Miers in J. Lindley
## *Afrothismia*  Schltr.
## *Haplothismia* Airy Shaw
## *Oxygyne* Schltr.
## *Thismia* Griff.
## *Tiputinia* P.E.Berry & C.L.Woodw.

## Filogenija
Prema Katalogu života, *Burmanniaceae* imaju  162 vrste i slijedeći kladogram.
 

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Liliales
Kategorija:Burmanniaceae
Bruxaceae

***Buxaceae*** je  porodica cvjetnica  iz  reda  Bruxales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Porodica, kao i redu Buxales,  imenovani su po tipskom rodu *Buxus* (šimšir) otrovnih, zimzelenih grmova, sa 98 vrsta. Najpoznatija je *Buxus sempervirens* sa više kultivara.

Od drugih rodova koji pripadaju ovoj porodici su *Pachysandra*), pužuće trajnice i polugrmovi, sa ukupno tri vrste.

Porodica *Buxaceae* rasprostranjena je širom svijeta, ali snažno se međusobno jako razlikuju. Postoje taksoni  koji su vezani za Holarktik, paleotropski pojas i Neotrope. Postoje na staništima od umjerenih širina do tropa. Jedina vrsta koja se nalazi u srednjoj Evropi je običn grm *Buxus sempervirens*, koji se često se koristi kao ukrasna biljka. Na Balearima, Sardiniji i na jugu Španije raste balearski šimšir (*Buxus balearica*).

Prema Katalogu života,  *Buxaceae* imaju 132 vrste i slijedeći kladogram.
 

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bruxales
Kategorija:Buxaceae
Medun (Podgorica)

[mini|280px|Medun, ostaci antičkog grada [Meteona]]
**Medun** (ćir. *Медун*) je naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Medun je imao 100 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Ancient city Meteon, Montenegro 02.jpg|tvrđava Medun
Datoteka:Grave of Marko Miljanov Meteon Montenegro 03.jpg|srpska pravoslavna crkva "Sv. Nikola"
Datoteka:Grave of Marko Miljanov.jpg|grob Marka Miljanova ispred crkve
Datoteka:Museum of Marko Miljanov.jpg|muzej Marka Miljanova

## Poznate osobe
* Marko Miljanov

## Također pogledajte
* Meteon
* Medun (tvrđava)
* Kuči

## Reference 
## Vanjski linkovi
Azerbejdžanska Demokratska Republika

[mini|desno|[Zastava Azerbejdžana]]
[mini|120px|desno|[Grb Azerbejdžana]]
[mini|desno|[Azərbaycan marşı]]
**Azerbejdžanska Demokratska Republika** () poznata i kao **Azerbejdžanska Narodna Republika** () bila je republika koju je u Tiflisu 28. maja 1918. proklamovao *Nacionalni savet muslimana Zakavkazja*. Republika je proglašena u periodu Ruske revolucije i postojala je do kraja aprila 1920. kada je proglašena Azerbejdžanska Sovjetska Socijalistička Republika, jedna od republika koje su sačinjavale Sovjetski Savez.

Prvi glavni grad republike do septembra 1918. bio je Gandža budući da su do tada boljševičke snage kontrolisale Baku. Naziv Azerbejdžan, koji je iz političkih pobuda usvojila liberalna par-islamistička i pan-turkijska partija Müsavat, se do 1918. koristio primarno za perzijski Azarbajdžan. Neka od ostvarenja Azerbejdžanske Demokratske Republike bilo je davanje prava glasa ženama (kao jedna od prvih zemalja na svetu i prva većinski muslimanska zemlja) i osnivanje Državnog univerziteta u Bakuu.

Za veme postojanja država je bila u graničnom sporu sa Demokratskom Republikom Gruzijom i Demokratskom Republikom Armenijom, druge dve kratkotrajne nacionalne kavkaške države nastale u istom periodu. Nacionalni sukobi među tri grupe dovele su incijalno i do raspada Zakavkaške Demokratske Federativne Republike. Sukobi su eskalirali i u rat između Armenije i Azerbejdžana ponajviše oko gradova i regija Qazax, Sjunik, Nagorni Karabaha i Nahičevana.

## Galerija 

Flag of the Democratic Republic of Azerbaijan (1918).svg|Prva zastava Azerbejdžanske Demokratske Republike
FireTemple1919.jpg|Poštanska markica
Parade of the Army of Azerbaijan in Baku.jpg|Parada azerbajdžanske vojske u Bakuu 1919.
First meeting of the Parliament of the Azerbaijan Democratic Republic.jpg|Azerbejdžanski parlament

## Također pogledajte 
* Historija Azerbejdžana
* Ruska revolucija
* Ruski građanski rat
* Transkavkaska SFSR
* Azerbejdžanska sovjetska socijalistička republika

## Reference 
Kategorija:Bivše države u Aziji
Kategorija:Bivše države u Evropi
Kategorija:Politička historija Azerbejdžana
Kategorija:Moderna historija Azerbejdžana
Bromeliaceae

***Bromeliaceae*** je  porodice cvjetnica  iz  reda     Poales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ova porodica  monokotiledona ima 75 rodova i oko  3.590 poznatih vrsta porijeklom iz  tropskih Amerika, s nekoliko vrsta koje se nalaze u američkim suptropima i jednom (*Pitcairnia feliciana*) u tropskoj zapadnoj Africi.

Najpoznatiji rodovi su tipski *Bromelia*, te *Ananas*, *Puya* i *Tillandsia*.

## Rodovi 
* *Acanthostachys*
* *Aechmea*
* *Alcantarea*
* *Ananas*
* *Androlepis*
* *Araeococcus*
* *Ayensua*
* *Billbergia*
* *Brewcaria*
* *Brocchinia*
* *Bromelia*
* *Canistrum*
* *Catopsis*
* *Connellia*
* *Cottendorfia*
* *Cryptanthus*
* *Deuterocohnia*
* *Disteganthus*
* *Dyckia*
* *Eduandrea*
* *Encholirium*
* *Fascicularia*
* *Fernseea*
* *Fosterella*
* *Glomeropitcairnia*
* *Greigia*
* *Guzmania*
* *Hechtia*
* *Hohenbergia*
* *Hohenbergiopsis*
* *Hohenmea*
* *Lindmania*
* *Lymania*
* *Mezobromelia*
* *Navia*
* *Neoglaziovia*
* *Neoregelia*
* *Nidularium*
* *Niduregelia*
* *Ochagavia*
* *Orthophytum*
* *Pitcairnia*
* *Portea*
* *Puya*
* *Quesnelia*
* *Ronnbergia*
* *Steyerbromelia*
* *Tillandsia*
* *Vriesea*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Poales
Cabombaceae

***Cabombaceae*** je  omanja je  porodica cvjetnica  iz  reda Nymphaeales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Obuhvata dikotiledone šest priznatih živih vrsta. Imenovana je po tipskom rodu *Cabomba*. Od  šest vrsta vodenih trajnica,  samo jedna čini monotipski rod  *Brasenia*, kojeg ima  na svim kontinentima, dok je ostalih pet vrsta u rodu *Cabomba*, koji je autohton u Americi.

Biljke ovog roda često se upotrebljavaju u akvaristici kao ukrasne, pa su u mnogim drugim zemljama  alohtone, tj. uvedene vrste.

Fosilna vrsta *Pluricarpellatia peltata*  nađena je na području današnjeg sjeveroistočnog Brazila.

Prema Katalogu života, porodica ima slijedeći kladogram.

## Galerija

BraseniaAlt.jpg|*Brasenia schreberi* 
Cabomba aquatica Aubl. (6806397749).jpg|*Cabomba aquatica* 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Cabombaceae
Kategorija:Nymphaeales
Muzička škola u Travniku

**Muzička škola u Travniku** nalazi se u centralnom dijelu Travnika, u Lukačkoj ulici, sa južne strane rijeke Lašve, nasuprot pravoslavne Crkve Uspenja presvete Bogorodice. Na sjednici komisije za očuvanje nacionalnih spomenika održanoj 9. do 12. februara 2010. godine, škola je proglašena za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo (predsjedavajuća).

## Historija 
Muzička škola u Travniku, izgrađena je 1903. godine i predstavlja zadužbinu porodice Fufić, ustupljenu Pravoslavnoj opštini Travnik. To je primjer dobro očuvanog javnog i filantropskog objekta izgrađenog za vrijeme velike urbane ekspanzije tokom austrougarskog perioda. Iste godine u školu je prebačena jedina Srpska osnovna škola na području grada, koja je tokom austrougarskog i perioda između dva svjetska rata, predstavljala jednu od najreprezentativnijih obrazovnih institucija u cjelokupnoj oblasti. U ovoj zgradi su kasnije svoje mjesto našle i druge kulturno-obrazovne institucije vezane za pravoslavnu crkvu. Danas je u zgradi smještena Osnovna muzička škola - ugledna obrazovna institucija jedina te vrste u Travniku. Nakon posljednjega rata u BiH, od 1996. godine izvršeni su radovi na fasadama objekta, kao i ponovna izmjena svih instalacija i krečenje svih prostorija. Škola se nalazi u vrlo dobrom konstruktivnom i svakom drugom stanju i primjerno je održavana.

## Opis 
Po stilskom određenju građevina se može svrstati u historicističke objekte. Ima pravougaonu osnovu dimenzija 23,30 m x 14,20 m. Usmjeren je sjevernim ulaznim dijelom ka rijeci Lašvi, gdje se nalazi ograđena zelena površina približnih dimenzija 53,00 m x 39,00 m. Spratnost građevine iznosi Sut+P+1+tavan, njena visina do krovne strehe iznosi 11,00 m, a do sljemena krova iznosi 14,40 m.  Vanjski i unutrašnji nosivi zidovi objekta sačinjeni su od opeke, a vodoravna konstrukcija i stubište su izvedeni od armiranog betona. Debljina vanjskih nosivih zidova iznosi 50&nbsp;cm, a debljina poprečnih nosivih zidova koji odvajaju središnje postavljeni predulaz od istočnog odnosno zapadnog dijela objekta iznosi 60&nbsp;cm.

## Literatura 
* Fatima Maslić, Dragana Dragana - Vodič kroz prošlost, starine i prirodno naslijeđe travničkog kraja. Travnik: Zavičajni muzej Travnik, 2006.
 
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Travniku
Byblis

***Byblis*** je rod u  porodici *Byblidaceae*,  cvjetnica  iz  reda Lamiales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Biljke ovog roda su mesožderke (karnivorne) kojima odgovara močarno stanište, a u Australiji, gdje su sve zaštićene,, naseljavaju sezonski mokra pješčana tla.

Ovaj rod zimzelenih  trajnica uključuje vrste koje su sve,  osim jedne,  endemi sjeverne i zapadne obale Australije, dok ta (*Byblis liniflora*) raste i na jugu Nove Gvineje.

Prema Katalogu života *Byblis*  ima 23 vrste i slijedeći širi kladogram.

## Galeriija 

Byblis liniflora capsule2.JPG|Kapsula *Byblis liniflora*
Byblis filifolia flora.jpg| *Byblis liniflora*
ByblisLamellata2.jpg| *Byblis lamelata*
ByblisGiganteaFlora.jpg| *Byblis gigantea*
Byblis liniflora capsule1.JPG

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Byblis
Kategorija:Lamiales
Ubistvo Georgea Floyda

**George Floyd** bio je afroamerički muškarac porijeklom iz Fayettevillea, Sjeverna Karolina, dok je odrastao u teksaškom gradu Houstonu. Umro je 25. maja 2020. u Powderhornu, naselju južno od grada Minneapolisa u državi Minnesota, Sjedinjene Američke Države. Nakon što je uhapšen i privezan lisicama na licu mjesta, policajac Derek Chauvin je držao koljeno na Floydovom vratu dok je George privezan ležao licem prema dolje na asfaltu ulice u kojoj se događaj desio. Koljeno je držao 8 minuta i 46 sekundi, od toga 2 minute i 53 sekunde nakon što Floyd nije davao znake života. Tri policajca, Tou Thao, J. Alexander Kueng i Thomas K. Lane učestvovali su u Floydovom hapšenju, pri čemu je Kueng držao Floyda za leđa, Lane za noge, a Thao je gledao i stajao u blizini.

Incident je zabilježen na pametnim mobitelima prolaznika. Hapšenje je izvršeno nakon što je Floyd navodno pokušao koristiti krivotvorenu novčanicu od 20 dolara u obližnjoj prodavnici. Video snimak koji je napravio prolaznik, na kojem se vidi kako uhapšeni Floyd ponavlja "Molim te", "Ne mogu disati" i "Nemoj me ubiti", širili su se socijalnim mrežama i medijima na internetu. Sva četiri policajca otpuštena su 26. maja 2020.

## Događaji 
Nakon Floydove smrti, demonstracije i protesti su započeli 26. maja, koji su u početku bili mirni, ali kasnije istog dana postali su nasilni kada su razbijeni prozori na policijskoj stanici. Dvije prodavnice su zapaljene, a mnoge opljačkane i oštećene.

Chauvin je uhapšen 29. maja i tereti ga se za ubistvo trećeg stepena i ubistvo bez predumišljaja. U optužnici navedeno je i da se oglušio na prijedlog kolege da bi Floyda trebalo okrenuti na stranu, umjesto da ostane u položaju licem prema dolje. Autopsija je obznanila da je Floydova smrt ubistvo izazvano kardiogenim šokom u momentima dok ga je policajac držao privezanog i vršio pritisak na vrat.  Postojale su i druge "značajne okolnosti" jer je Floyd bio srčani bolesnik, te je nedavno koristio opojnu supstancu metamfetamin.

## Reference 
Kategorija:Umrli 2020.
Kategorija:Koordinate na Wikipodacima
Kategorija:2020. u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Minnesota
Crkva Presvete Bogorodice u Jajcu

**Crkva Presvete Bogorodice u Jajcu** je crkva Srpske pravoslavne crkve (Eparhija banjalučka‎). Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika na sjednici održanoj 20. do 26. Januara 2004. godine donijela je odluku da se crkva, proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija donijelo je u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo (predsjedavajući) i Tina Wik.

## Historija 
Izgradnja crkva završena je krajem 1935. godine. Troškovi izgradnje iznosili su 500000 dinara. Godine 1939. nabavljena su četiri nova zvona u Zemunu, težine 1600&nbsp;kg. Jedno od ovih zvona bilo je poklon od strane pripadnika rimokatoličke vjeroispovijesti u Jajcu. U toku II svjetskog rata, 1941. godine, u crkvi su ustaše pobile više stotina Srba. Crkva je u potpunosti srušena miniranjem u toku rata 1992 – 1995. godine. Ostao je sačuvan samo zvonik i dio podne konstrukcije. Dio građevinskog materijala od koga je crkva bila sagrađena još uvijek se nalazi u crkvenom dvorištu. Tokom 2018. godine, na temeljima srušene, počela je izgradnja nove crkve.

## Opis srušene crkve 
Projekt crkve je uradio arhitekta Miloš Miloradović iz Sarajeva. U arhitektonskom smislu predstavlja tipičan sakralni objekt urađen u duhu h‎istoricizma. Prostorni sklop i dekorativni elementi ukazuju da se graditelj opredijelio za tzv. «srpskobizantijski» stil, omiljen kod jednog broja srpskih arhitekata u trećoj i četvrtoj deceniji 20. stoljeća. Tako u osnovi objekt pokazuje ugledanje na svedeni tip raške građevine, dok u realizaciji fasada slijedi tokove moravske škole graditeljstva.

U arhitektonskoj plastici pojavljuju se raznorodne forme – raškog, moravskog, ali i ukrasa koji proizilazi iz eklektičkog akademizma, što predstavlja raspon od proizvoljnog oponašanja, djelomičnog ili potpunog podražavanja starih spomenika, preko akademskih kompilacija, do stvaralačkih, imaginacijom nadgrađenih rješenja.

Crkva je jednobrodna crkva, sa oltarom, pripratom i petostranom oltarskom apsidom, koja je sa unutrašnje strane poluokružna. Crkva je bez kupole. Osnova crkve je dimenzije 20,50 x 12,00 m.

Najveće bogatstvo ove crkve predstavljao je ručno rađeni ikonostas urađen od strane majstora Hajrudina Kršlaka, stolara iz Jajca. Ikonostas, sav u duborezu, bio je bogato ukrašen motivima narodne umjetnosti Janja. Slike koje su bile urađene na ikonostasu su djelo makedonskog slikara Lazara Ličinskog iz Skoplja i nastale su 1935. godine.

## Reference 
## Literatura 
* Svetlana Rakić, Ikone Bosne i Hercegovine (16-19 vijek), Beograd 1989.
* M. Šuput - Srpska arhitektura u doba turske vlasti, Beograd, 1984.
* Hazim Eminefendić - Jajce 1878 – 1941, Sarajevo, 1989.
* Aleksandar Kadijević - Jedan vijek traženja nacionalnog stila u srpskoj arhitekturi (sredina XIX – sredina XX veka), Građevinska knjiga Beograd, 1997.

## Vanjski linkovi 
* Crkva Presvete Bogorodice 
* U toku obnova crkve 
* Obnova crkve 
HRAM U JAJCU SU ZAJEDNO ULJEPŠAVALI HAJRUDIN I LAZAR

J
Kategorija:Građevine u Jajcu
Kategorija:Eparhija banjalučka
Kategorija:Nacionalni spomenici u Jajcu
Calophyllaceae

***Calophyllaceae*** je  porodica cvjetnica  iz  reda    Malpighiales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

*Calophyllaceae*  je imenovana po tipskom rodu *Calophyllum*, zimzelenih stablašica i grmova, sa  11 rodova,  sa preko 400 vrsta.

Vrste ove porodice široko su rasprostranjeni u neotropima, od Južne amerike, preko Afrike i Indijskog potkoninenta do Australije.

Prema Katalogu života, napravljen je slijedeći kladogram filogenetičkih odnosa u porodici.

## Galerija

Caraipa densifolia Mart..jpg|*Caraipa densifolia*
Kielmeyera angustifolia Pohl129.png|*Kielmeyera angustifolia*.
Mammea americana, the Mammee Apple (9857779766).jpg|*Mammea americana*
Mesua ferrea 03.JPG|*Mesua ferrea*
Poeciloneuron indicum.jpg|*Poeciloneuron indicum*.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Calophyllaceae
Kategorija:Malpighiales
Protesti povodom smrti Georgea Floyda

**Protesti povodom smrti Georgea Floyda** nasilni su protesti i nemiri

Protesti ispred policijske stanice u Minneapolisu doveli su do sukoba između demonstranata i policijskih službenika koja je koristila suzavac i gumene metke. Protesti su se proširili na preko 200 drugih gradova u Sjedinjenim Američkim Državama, istovremeno podržavajući pokret Black Lives Matter (). Najmanje 25 gradova u 16 država uvelo je policijski sat, a aktivirana je i Nacionalna garda SAD-a s preko 5.000 trupa. Trump je 2. juna 2020. prijetio izvođenjem vojske i okarakterisao demonstracije "aktom domaćeg terorizma". Ovo su bili najveći protesti u SAD-u od 1968. godine, kada je ubijen aktivista i borac za ljudska prava Martin Luhter King Jr.

## Galerija

File:A fire burns at maX it PAWN in Minneapolis, Minnesota on Friday morning. (49948399113).jpg|Požar u Minneapolisu, Minnesota
File:20200528- DSC7862 (49947770871).jpg|Vatrogasci pregledaju nastalu štetu u Minneapolisu, 28. maj 2020.  
File:George Floyd protest 2020-05-28 Columbus, Ohio 46.jpg|Protesti u Columbusu, Ohio, 28. maj 2020.  
File:George Floyd protests, downtown Indianapolis, 2020-05-29.jpg|Gradsko jezgro u Indianapolisu, 29. maj 2020.  
File:BlackLivesMatter protest Berlin 2020-05-30 27 (cropped).jpg|Protesti u Berlinu ispred ambasade SAD-a, 30. maj 2020.  
File:George Floyd rally in Grand Army Plaza (02901).webm|Početak povorke u Brooklynu, New York, 30. maj 2020.  
File:May 31 2020 Charleston County curfew.png|Jedinice SWAT-a nameću policijski sat u Charlestonu, Južna Karolina, 31. maj 2020.  

## Reference 
Kategorija:Protesti u 2020.
Kategorija:Nemiri u 2020.
Kategorija:2020. u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Protesti u Sjedinjenim Američkim Državama
Batis

***Batis***  je mali  rod cvjetnica, jedini u porodici ***Bataceae***  iz  reda  Brassicales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

One su halofiti  (tolerantne na soli)  slanih močvara toplih i umjerenih, obalnih područja  tropske Amerike (*B. maritima*) i tropske Australazije (*B. argillicola*).

## Morfologija i taksonomija 
Obje  vrste su zimzeleni, niski grmovi, koji  naraste do 10–70 cm, tamo gdje kolonizira novo blato, ali jednom ukorijenjene, izrastu u grm. Listovi su mali, zadebljalii, mesnati i usko klupčasti, svijetlo zeleni, ali mogu poprimiti i crvenkastu boju. Cvjetovi su mali, proizvedeni u neuglednim šiljcima, a cvjetaju od ljeta do jeseni. Američka vrsta je dvodomna, dok je australska jednodomna.

Neki botaničari dijele *B. maritima* u pet vrsta, sa  *B. californica *, * B. fruticosa *, * B. spinoza * i * *B. vermiculatus*, ali ovo tumačenje nije široko prihvaćeno.

## Reference
## Vanjski linkovi
**Batis argillicola* in Flora of Western Australia
**Batis argillicola'' in Online Field guide to Common Saltmarsh Plants of Queensland
*[Catalogue of Life:

Kategorija:Brassicales(https://bs.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Brassicales)
Kategorija:Taksonomija biljaka
Calceolariaceae

***Calceolariaceae*** je  porodica u redu Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Calceolaria*. Uključuje dva roda,  sa preko 260 vrsta, iako je opisana  tek 2001.

Tipski rod ubuhvata jednogodišnječine jednogodišnje trajnice, polugrmovi i grmovi. Jedna vrsta imenovana je u čast Charlesu Darwinu:  *Calceolaria darwinii*, danas *Calceolaria uniflora*.

Prema Katalogu života, konstruiran je slijedeći kladogram filogenetičkih odnosa unutar porodice i reda Lamiales.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Lamiales
Kategorija:Calceolariaceae
Canellaceae

***Canellaceae*** je porodica cvjetnica iz reda Canellales, razred Magnoliopsida. Imenovana je po tipskom rodu *Canella*, čiji je jedini predstavnik *Canella winterana*. Ime roda asocira na je deminutiv  latinskog termina *canna* (=trska),koji se u početku odnosio na koru drveta kasije, *Cinnamomum aromaticum*, a kasnije je to ime preneseno i na ovo stablo.

Vrste ove porodice raširene su u tropima Afrike i Amerike, sa habitusom manjih do srednjih stablašica, rjeđe grmova. To su aromatske i zimzelene biljke iz pet rodova sa 21 vrstom . Cvjetovi i plodovi  su im najčešće crveni. 
Nekoliko vrsta značajno je za fitofarmakologiju, a  upotreljavaju se I kao  zamjena za cimet. Od 2008., priznato je još pet novih vrsta, ali još nisu imenovane.

Prema Katalogu života, porodica ima slijedeći kladogram.

## Galerija 

Canella winterana Guadeloupe2.JPG
Canella winteriana Guadeloupe.JPG

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Canellaceae
Opasanica

**Opasanica** (ćir. *Опасаница*) je naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Opasanica je imala 32 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Campynemataceae

***Campynemataceae*** je  mala porodica u redu Liliales, razreda Liliopsida. Ima samo  četiri priznate vrste u dva roda. To su *Campynema* sa vrstom *Campynema lineare* sa australijskog otoka Tasmanija, i *Campynemanthe* sa tri vrste na Novoj Kaledoniji.

Prema Katalogu života, urađen je slijedeći porodični kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Campynemataceae
Kategorija:Liliales
Zygophyllaceae

***Zygophyllaceae*** je porodica iz reda Zygophyllales, razred Magnoliopsida,  divizija  Magnoliophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Zygophyllum*, koji je tako  nazvan po perasto slošenim  listovima, s trajnim palistićima u paru, koji se često preobraze u trnove.

Cvijet im  je dvospolan, jednostrano (aktinomorfan) ili dvostrano simetričan (zigomorfan). Rastu po suhim i polusuhim krajevima Afrike, Azije i Australije. Drvo je cijenjeno za građu, kao  i smole i sirovine za boju.

## Rodovi 
Porodica ima  26 rodova:

# *Augea*  Thunb. Delile 
# *Bulnesia* Gay
# *Fagonia*  L.
# *Gonopterodendron* (Griseb.) Godoy-Bürki
# *Guaiacum* Plum. ex L.
# *Kallstroemia* Scop.
# *Kelleronia* Schinz
# *Larrea* Cav.
# *Melocarpum* (Engl.) Beier & Thulin 
# *Metharme* Phil. ex Engl.
# *Miltianthus* Bunge
# *Morkillia* Rose & J.H.Painter
# *Neoluederitzia* Schinz
# *Pintoa* Gay
# *Plectrocarpa* Gillies ex Hook. & Arn.
# *Porlieria* Ruiz & Pav.
# *Roepera* A.Juss.
# *Seetzenia* R.Br.
# *Sericodes* A.Gray
# *Sisyndite* E.Mey. ex Sond.
# *Tetraena* Maxim.
# *Tribulopis* R.Br.
# *Tribulus* L.
# *Viscainoa* Greene
# *Zygophyllum* L.

## Filogenija
Prema Katalogu života, porodica ima sljedeći kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi
.

Kategorija:Zygophyllaceae
Kategorija:Zygophyllales
Kategorija:Taksonomija biljaka
Capparaceae

***Capparaceae*** je porodica cvjetnica iz reda Brassicales, razred Magnoliopsida. Imenovana je po tipskom rodu Capparis). 
Do sada su joj priznata su 33 roda..
## Rodovi 
* *Anisocapparis*
* *Apophyllum*
* *Atamisquea*
* *Bachmannia*
* *Belencita*
* *Borthwickia*
* *Boscia*
* *Buchholzia*
* *Cadaba*
* *Calanthea*
* *Caphexandra*
* *Capparicordis*
* *Capparidastrum*
* *Capparis*
* *Cladostemon*
* *Colicodendron*
* *Crateva*
* *Cynophalla*
* *Dhofaria*
* *Euadenia*
* *Hispaniolanthus*
* *Hypselandra*
* *Maerua*
* *Mesocapparis*
* *Monilicarpa*
* *Morisonia*
* *Neocalyptrocalyx*
* *Poilanedora*
* *Preslianthus*
* *Quadrella*
* *Ritchiea*
* *Sarcotoxicum*
* *Steriphoma*
* *Thilachium*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Capparaceae
Kategorija:Brassicales
Orasi

* **Orasi** (mn. od Orah), biljka iz porodice Juglandaceae

:

* Orasi (Podgorica), naselje grada Podgorice

## Također pogledajte
Orah (čvor)
Caricaceae

***Caricaceae*** je omanja porodica cvjetnica  iz reda *Brassicales*, red Magnoliopsida, razred Magnoliopsida.

Porodica je imenovana po tipskom rodu *Carica* i vrsti *Carica papaya* L. Rasprostranjena je u tropskom području Srednje i Južne Amerike, te  Afrike. Ove biljke rastu kao grmovi ili manje stablašice, visine 5 do 10 metara. Neke imaju jestive plodove.

Prema Katalogu života,  Caricaceae imaju 39 vrsta u šest rodova i slijedeći kladogram:

## Galerija 

Carica monoica 02.jpg
Carica_papaya_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-029.jpg
Vasconcellea pubescens.jpg
Carica_papaya_-_papaya_-_var-tropical_dwarf_papaya_-_desc-fruit.jpg
Indian papaya.jpg

## Reference
## Vanjskilinkovi
Kategorija:Brassicales
Kategorija:Caricaceae
Cardiopteridaceae

***Cardiopteridaceae*** je  poroodica cvjetnica  iz reda *Aquifoliales*, razred Magnoliopsida, divizijaTracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu Cardiopteris koji je  raširen je po jugoistočnoj Aziji a zastupljen je od dvije vrste.

Porodica ima ukupno do 40 vrsta u šest rodova..

Međutim, prema Katalogu života, *Cardiopteridaceae* imaju 33 vrste i ovaj kladogram.

## Vanjski linkovi
Kategorija:Aquifoliales
Kategorija:Cardiopteridaceae
Xyridaceae

***Xyridaceae***, biljna porodica iz reda Poales,  razred Liliopsida, divizija Tracheophyta,  Imenovana je po tipskom rodu *Xyris*. 
Smatra se da u pet postojećih rodova ima preko  400 vrsta.

Prema Katalogu života sastavljen je slijedeći širi kladogram:

## Galerija

Orectanthe sceptrum Roraima 2.jpg
Orectanthe sceptrum Roraima.jpg
Orectanthe sceptrum edit.jpg

## Reference
## Vanjski linkovi 

Kategorija:Poales
Erythroxylaceae

***Erythroxylaceae*** (nom. cons.) je
porodica u redu  Malpighiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Porodica  je imenovana po tipskom rodu *Erythroxylum* ili koka, sirovini za proizvodnju kokaina. U porodicu je svrstano 262 vrste, od kojih rodu Coca pripada 252 vrste, a ostale rodovima, *Aneulophus* (1), *Pinacopodium* (2) i *Nectaropetalum* (8 vrsta).

Erythroxylaceae su raširene po tropskim krajevima, rod koka u Južnoj Americi,  ostala tri roda u Africi.

Prema  Katalogu života,  Erythroxylaceae danas ima 258 priznatih vrsta ,  uz slijedeći kladogram:.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Erythroxylaceae
Eucomia

***Eucommia*** je  monotipski rod cvjetnica iz porodice *Eucommiaceae*, red Garryales. Ovo je tipski rod pripadajuće, također monotipske porodice.  

To je  rod korisnih stablašica, a vrsta *E. ulmoides*, jedini je predstavnik roda i porodice. Potiče iz  Kine, a u nekim zemljama je uvedena vrsta, uključujući i balkanske, kao što je Bugarska, i na Korejski poluotok

## References
## Vanjski linkovi
Kategorija:Garryales
Nearktik

thumb|350px|Nearktik
**Nearktik** ili **nearktička ekozona** velika je biogeogeografska regija Zemlje.

Obuhvata gotovo cijelu Sjevernu Ameriku, Grenland i visokoplaninska područja u Meksiku. S druge strane, Južni Meksiko, južna Florida, Centralna Amerika i Karipska ostrva, skupa sa Južnom Amerikom pripadaju u Neotropis.

Sjeverna i Južna Amerika razdvojene su prije otprilike 180 miliona godina i tako razvile vrlo različite vrste biljaka i životinja.

Kada se superkontinent Pangea raspao, Sjeverna Amerika ostala je povezana s Evroazijom i postala dio novonastalog sjevernog superkontinenta Laurazije, dok je Južna Amerika postala dio južnog superkontinenta Gondvane. Otvaranje Atlantskog okeana razdvojilo je Sjevernu Ameriku i Evropu.

Sjeverna Amerika je kasnije bila povezana kopnenim mostom sa Azijom (Beringija) i Južnom Amerikom (Panamski moreuz). To je omogućilo razmjenu vrsta između kontinenata, tzv. veliku američku razmjenu faune.

Kao rezultat toga, nearktik i paleoarktik dijele veliki broj životinjskih i biljnih vrsta. Dvije biogeografske regije stoga su također povezane u zajedničku holarktičku regiju.

Mnoge krupne životinje. kao što su konji, kamile, mamuti, mastodonti, bizoni, sabljasti tigar i kratkonosi medvjedi, izumrle su na kraju posljednjeg ledenog doba tokom kvarternog vala izumiranja s istovremenim naseljavanjem praljudi. Naučnici vjeruju da propadanje vrsta nije uzrokovano klimatskim promjenama nego istrebljivanjem lovom ili nedostatkom hrane za predatore.

Osim ljudi, moderni američki bizoni, grizli i vapiti uspjeli su se učvrstiti kroz oslobođene ekološke niše.

Prvobitno su psi (*Canidae*), kamila (*Camelidae) i konji (kopitari) nastali samo u nearktiku. Porodica *Antilocapridae'' sa kopitima uvijek je bila ograničena na ovo područje.

Gepard je prvobitno evoluirao u Sjevernoj Americi, a prešao je samo u Aziju, kasnije i u Evropu i danas se može naći uglavnom u Africi.

Kratkonosci su također živjeli samo u Sjevernoj Americi. Jedina preživjela vrsta ove porodice je jedan medvjedić koji i danas živi u Južnoj Americi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 

Kategorija:Ekozone
Euphronia

***Euphronia*** je rod cvjetnica porodice *Euphroniaceae* (red Malpighiales), po kojem je imenovana. 

Uključuje tri opisane vrste sa sjevera Južne Amerike. 

Za drugi rod *Lightia*, zaključeno je da je sinonim za *Euphronia*.

## Vrste 
# *Euphronia acuminatissima* J.A. Steyerm.  
# *Euphronia guianensis* (R. H. Schomb.) Hallier fil.  
# *Euphronia hirtelloides* Mart. 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Malpighiales
Eriocaulaceae

***Eriocaulaceae*** je porodica monokotiledona u redu Poales, razred  Liliopsida, divizija Tracheophyta.
. Smatra se da ima oko 1.200 vrsta i sedam rodova. Imenovana je po tipskom rodu *Eriocaulon*, trajnica kojih ima preko 460 priznatih vrsta.

Međutim, prema Katalogu života, porodica *Eriocaulaceae* ima 1.191 vrstu i slijedeći širi kladogram:

## Galerija 

Eriocaulon decangulare.jpg|Cvast * Eriocaulon decangulare*
Eriocaulon_decangulare_(1832).jpg|*Eriocaulon decangulare*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Poales
Kategorija:Eriocaulaceae
Euptelea

***Euptelea*** je tipski rod cvjetnica iz samostalne porodice, *Eupteleaceae*,  koja je po njemu i imenovana. Dio je  reda Ranunculales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

U rodu, priznate su samo dvije vrste,, od kojih je jedna (*Euptelea polyandra*) nađena na japanskim otocima Honshu, Shikoku i Kyushu, a druga u istočnoj Aziji, od  Assama do Kine i u Tibetu, Butanu i Indiji (Arunachal Pradesh) .

Prema Katalogu života, rod Euptela ima slijedeći kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ranunculales
Kategorija:Euptelea
Calyceraceae

***Calyceraceae*** je porodica cvjetnica iz reda *Asterales*, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po rodu *Calycera*, a uključuje pedesetak vrsta rasprostranjenih po Južnoj Americi.

Prema Katalogu života, *Calyceraceae* ima  57 vrsta i priloženi kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Asterales
Kategorija:Calyceraceae
Flagellaria

***Flagellaria*** i tipski rod porodice *Flagellariaceae*,  cvjetnica  iz  reda Poales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.
 
Ova porodica/rod ima pet priznatih vrsta u topskim i suptropskim pdručjima Azije, Afrike, Australije ,  te otocima  Pacifika i Indijskog okeana.

U porodicu su nekada svrstavani i rodovi *Susum* (*Hanguana*), danas u samostalnoj porodici Hanguanaceae (red *Commelinales*) i *Veratronia* sa jednom vrstom, danas priznatoj kao *Hanguana malayana*.

## Vrste 
# *Flagellaria collaris*
# *Flagellaria gigantea*
# *Flagellaria guineensis*
# *Flagellaria indica*
# *Flagellaria neocaledonica*

## Kladogram
Prema Katalogu života, vrste roda Flagellaria imaju slijedeći kladogram :

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Poales
Kategorija:Flagellaria
Annegret Kramp-Karrenbauer

**Annegret Kramp-Karrenbauer** (djevojačko prezime *Kramp*; rođena 9. augusta 1962. u Püttlingenu, Njemačka) je njemačka političarka. Bivša je predsjednica Kršćansko-demokratske unije (, CDU). Od 2019. do 2021. vladina ministarka odbrane. Predhodno bila je glavna sekretarica od CDU. 

1999. je glasovala za regionalni parlament u Saarlandu. Između 2011. i 2018. bila je predsjednica Saarlanda i prva žena koja je zauzela ovo mjesto.

Na saveznim izborima 2021. Annegret Kramp-Karrenbauer je izabrana u Bundestag za njemačku državu Saarland, ali je odstupila s mandata prije konstituisanja novog parlamenta.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1962.
Kategorija:Njemački političari
Kategorija:Njemački ministri
Kategorija:Biografije, Püttlingen
Kategorija:CDU
Frankenia

***Frankenia*** je jedini i tipski rod porodice *Frankeniaceae*,  cvjetnica  iz  reda Caryophyllales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Rod - porodica rasprostranjena je po svim kontinentima, uključujući i balkanske zemlje u kojima je nađena samo jedna vrsta,  *Frankenia pulverulenta*.

## Vrste 
[mini|*[Frankenia capitata*]]
[mini|*[Frankenia ericifolia*]]
[mini|*[Frankenia johnstonii*]]
[mini|*[Frankenia laevis*]]
[mini|*[Frankenia palmeri*]]

* Frankenia adpressa Summerh.
* Frankenia ambita Ostenf.
* Frankenia boissieri Reut. ex Boiss.
* Frankenia brachyphylla (Benth.) Summerh.
* Frankenia bracteata Turcz.
* Frankenia bucharica Basil.
* Frankenia capitata Webb & Berthel.
* Frankenia chevalieri Maire
* Frankenia chilensis C.Presl ex Schult. & Schult.f.
* Frankenia chubutensis Speg.
* Frankenia cinerea A.DC.
* Frankenia conferta Diels
* Frankenia confusa Summerh.
* Frankenia connata Sprague
* Frankenia cordata J.M.Black
* Frankenia corymbosa Desf.
* Frankenia crispa J.M.Black
* Frankenia cupularis Summerh.
* Frankenia decurrens Summerh.
* Frankenia densa Summerh.
* Frankenia desertorum Summerh.
* Frankenia drummondii Benth.
* Frankenia eremophila Summerh.
* Frankenia ericifolia C.Sm. ex DC.
* Frankenia fecunda Summerh.
* Frankenia fischeri Hicken
* Frankenia flabellata Sprague
* Frankenia foliosa J.M.Black
* Frankenia fruticosa J.C.Manning & Helme
* Frankenia georgei Diels
* Frankenia glomerata Turcz.
* Frankenia gracilis Summerh.
* Frankenia gypsophila I.M.Johnst.
* Frankenia hamata Summerh.
* Frankenia hirsuta L.
* Frankenia hispidula Summerh.
* Frankenia interioris Ostenf.
* Frankenia irregularis Summerh.
* Frankenia jamesii Torr. ex A.Gray
* Frankenia johnstonii Correll
* Frankenia juniperoides (Hieron.) M.N.Correa
* Frankenia laevis L.
* Frankenia latior Sprague & Summerh.
* Frankenia laxiflora Summerh.
* Frankenia leonardorum Alain
* Frankenia magnifica Summerh.
* Frankenia margaritae Medrano
* Frankenia microphylla Cav.
* Frankenia muscosa J.M.Black
* Frankenia orthotricha (J.M.Black) J.M.Black
* Frankenia pallida Boiss.
* Frankenia palmeri S.Watson
* Frankenia parvula Turcz.
* Frankenia patagonica Speg.
* Frankenia pauciflora DC.
* Frankenia persica (Boiss.) Jaub. & Spach
* Frankenia planifolia Sprague & Summerh.
* Frankenia plicata Melville
* Frankenia pomonensis Pohnert
* Frankenia portulacifolia (Roxb.) Spreng.
* Frankenia pseudoflabellata Summerh.
* Frankenia pulverulenta L.
* Frankenia punctata Turcz.
* Frankenia repens (P.J.Bergius) Fourc.
* Frankenia salina (Molina) I.M.Johnst.
* Frankenia salsuginea Adigüzel & Aytaç
* Frankenia scabra Lindl.
* Frankenia serpyllifolia Lindl.
* Frankenia sessilis Summerh.
* Frankenia setosa W.Fitzg.
* Frankenia stuartii Summerh.
* Frankenia subteres Summerh.
* Frankenia tetrapetala Labill.
* Frankenia thymifolia Desf.
* Frankenia triandra J.Rémy
* Frankenia tuvinica Lomon.
* Frankenia uncinata Sprague & Summerh.
* Frankenia vidalii Phil.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Caryophyllales
Eupomatia

***Eupomatia***  je jedini i tipski rod porodice *Eupomatiaceae*,  cvjetnica  iz  reda Magnoliales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Tri priznate vrste nađene su na Novoj Gvineji i u istočnim dijelovima Australije.
Tipsku vrstu *Eupomatia laurina* opisao je  Robert Brown, 1814.

## Opis 
* Stablašice ili polugrmovi s rizomskim  s mehkim škrobastim baznim gomoljima, indument odsutan ili postoji na granama
* Listovi distihni, jednostavni, cjeloviti, perasto venirani, petiolatni, bez stipula s sekretnim, aromatičnim idioblastima, stome paracistne ili aktinocitne, samo na donjoj strani listova
* Stabljika s čvorovima (5-) 7 (-11)-lakunarna, radijus jedno- ili višećelijski, srčika nije ispregrađivana.
* Biljke su dvospolne;
* Cvjetovi pravilni, kremasti ili crvena i žuta, promjera 30–40&nbsp;mm, aktinomorfni, spiralni, epiginoza, samotna, aksilarna ili terminalna, ponekad u 3 kruga, sa 1-2 spojene brakteje formiraju kaliptre. Receptakul u obliku urne. Čašica i latice su odsutni; prašnika 20-100, tetrasporangijatni, petaloidni, tučkovi kratki, široki, antere bazificirane, introrozne, uzdužno dehiscentne, konectiv izdužen; staminoidi intrastaminalni 40-80, petaloidni, sa žlezdama na liskama i na ivici; prašnici  i staminode su u osnovi spojeni formirajući opadajući sinandriju; karpela 13-70, sinkarpne, spojenr više od polovine svoje dužine, tvoreći spljoštenu apikalnu strukturu; vrat tučka nedostaje, s stigma papilozna; ovula 2-11 po karpeli, anatropni, apotropni, bitegmni, krasinukelstni; placentacija sublaminarna, u dva reda duž ventralne strane karpele.
* Plod spojen u mesnatom obliku bobica
* Sjemenke s endospermom,  koji je mesnat do mastan, rumen, embrion ravan, mali, sa dva sloja
* Polen subglobozan, urezan; egzina atektatna, psilatna
* Hromosomski broj: *n* = 10, 2*n* = 20.

## Filogenija
Prema Katalogu života, naprevljen je slijedeći unutarporodični kladogram:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Eupomatia
Parci

**Parci** (ćir. *Парци*) su naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Parci su imali 31 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Geissoloma

right|200px

***Geissoloma*** je rod  endemskih cvjetnica u monotipskoj porodici **Geissolomataceae** u Provinciji Cape, Južna Afrika.  Biljke su kserofitni  zimzeleni grmovi, za kojeje poznato je da skupljaju aluminij.

## Opis 
*Geissoloma marginatum* je niski zimzeleni grm visok 0,5 – 1,25 m, prekriven velikim, kožnatim, jednostavnim, ljestvičatim naspramnim listovima u četiri reda duž stabljike. Na peteljćicama ima vrlo male zaliske. Cvjetovi su dvospolni, podržane braktejama i imaju četiri crvena do ružičasta petaloidna čašična lista, četiri latice djelomično sjedinjene, osam prašnika i četiri plodna lista (karpele). Plod je kapsula sa četiri sjemenke.

Jedina vrsta u porodici je ***Geissoloma marginatum***.

## Filogenija
Filogenetička analiza pokazala je slijedeći kladogram:

## Reference
## Vanjskilinkovi
*Photos of Geissoloma marginatum

Kategorija:Flora Afrike
Kategorija:Crossosomatales
Gelsemiaceae

***Gelsemiaceae*** je omanja porodica   cvjetnica  iz  reda Gentianales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ima ukupno 13 priznatih vrsta, među kojima i izuzetno opasna Gelsemium elegans iz jugoistočne Azije koja izaziva zatajenje srce.
	
Porodica uključje rodove, Gelsemium (3 vrste)  i Mostuea (9 vrsta), Pteleocarpa sa jednom vrstom. Četvrti rod, *Coinochlamys*, ima svega jednu vrstu, *Coinochlamys gabonica* (Baill.) Soler., koja se danas smattra sinonimnom  za *Mostuea hirsuta*.

Prema Katalogu života, porodica ima slijedeći kladogram:
:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gentianales
Kategorija:Gelsemiaceae
Ručni rad (album)

***Ručni rad*** treći je studijski album makedonske jazz rok grupe Leb i sol. Sastoji se od 7 pjesama snimanih u studiju 5 PGP RTB-a.
Objavljen je 1979. u produkciji PGP RTB-a i predstavlja jedan od najambicioznijih albuma ovog sastava. Dizajn za omot uradio je makedonski karikaturist i animator Darko Marković, a producent je bio Josip Boček.

## Opis 
Tokom pripremanja albuma Ručni rad muzičari iz grupe Leb i sol odlučili su da ne ponavljaju muzičku formulu sa prva dva uspješna albuma, već su se upustili u dublje istraživanje jazza.
Pjesme su uglavnom instrumentalne osim brze *"Lenje pesme"* koju je otpjevao Vlatko Stefanovski, na tekst njegovog brata Gorana Stefanovskog i koja otvara album. Za njom slijede isto tako brze pjesme *"Rebus"* i *"Hogar"* u kojima se posebno istakao Nikola "Koki" Dimuševski na klaviru i sintisajzeru. A-stranu zatvara *"Ručni rad"* odsvirana u smirenijem tonu sa zanimljivom melodijom s početka pjesme, koju je odsvirao Nikola "Koki" Dimuševski na sintisajzeru. B-stranu otvara *"Kumova slama"* koju je komponirao Vlatko Stefanovski. Odsvirana je u opuštenijoj atmosferi, a počinje s laganom melodijskom temom na bas-gitari Bodana Arsovskog za kojom slijedi glavna muzička tema u pjesmi na električnoj gitari koju je odsvirao Vlatko Stefanovski. Zanimljiv je i solo Nikole Dimuševskog na sintisajzeru u sredini pjesme. *"Kumova slama"* spada u kategoriju najznačajnijih jugoslavenskih instrumentalnih djela u rok i jazz-rok muzici zajedno s *"Ulazak u harem"* Radomira Mihajlovića "Točka" i *"Jednoj ženi"* Zlatka Manojlovića. Album završavaju jazz pjesme *"Put u vedro"* i *"Verni pas"* odsvirane u sporijem ritmu s muzičkim gostom Milivojem Markovićem na saksofonu. Muzičari iz grupe Leb i sol na ovom albumu pokazali su sviračku virtuoznost i zrelost istovremeno prateći jazz fusion dešavanja na Zapadu oličenih u sastavima poput Return to Forever i Weather Report, koji je te iste godine objavio veoma uspješan album Heavy Weather.

## Spisak pjesama 
## Članovi 
* Vlatko Stefanovski - vokal, gitara, električna gitara 
* Bodan Arsovski - bas-gitara
* Garabet Tavitijan - bubnjevi
* Nikola Dimuševski - sintisajzer, klavir
* Milivoj Marković - saksofon

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1979.
Kategorija:Albumi grupe Leb i sol
Neogen

a.]]

**Neogen** (prema grč. νεογενής - *neogenis* = novorođeni, u smislu nedavno nastao), je drugi, od tri perioda u kenozojskoj eri. Obuhvata interval između prije  23 i 2,6 miliona godina i uključuje epohe miocena (prije 23 miliona do 5,3 miliona godina) i pliocena (prije 5,3 do 2,6 miliona godina). Neogen, što znači „novorođeni“, označen je kao takav da bi naglasio da su morski i kopneni fosili pronađeni u tim slojevima ovog doba bili bliže jedni drugima nego onima iz prethodnog perioda, paleogen (prije 66 do 23 miliona godina).

U geološkoj vremenskoj skali , to je, dakle, mlađi period tercijara, koji je ukupno trajao oko  22 miliona godina, a dijeli se na dvije geološke epohe: miocen i pliocen.

Termin neogen široko se koristi u Evropi kao geološka podjela, a sve se češće koristi i u Sjevernoj Americi, gdje je kenozojska era tradicionalno podijeljena na period  tercijara (prije 66 do 2,6 miliona godina) i kvartarni period (prije 2,6 miliona godina do danas).

## Također pogledajte
*Kenozoik
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Geohronologija