Kabukijev sindrom

**Kabuki sindrom** (također ranije poznat kao Kabuki-Shminkani sindrom (KMS) ili **Niikawa-Kuroki sindrom**) je kongenitalni poremećaj genetičkog porijekla. Zahvata više dijelova tijela, s različitim simptomima i težinom, iako je najčešći obilježavajući izgled lica.

Prilično je rijedak, pogađa otprilike jedno od 32.000 novorođenih. Prvi put su ga identificirale i opisale dvije japanske grupe, predvođene naučnicima Noriom Niikawaom i Yoshikazuom Kurokijem, 1981. godine. Nazvan je Kabuki sindrom zbog sličnosti lica osoba pogođenih scenskom šminkom koja se koristi u kabuki, japanskom tradicionalnom pozorišnom obliku.

Mala djeca sa Kabuki sindromom imaju koristi od usluga rane intervencije. Djeca školskog uzrasta obično imaju manje zdravstvenih problema koji zahtijevaju hospitalizaciju, iako se javljaju česte infekcije, gubitak sluha i problemi s hranjenjem. Osim toga, intelektualno oštećenje, poteškoće s vizualno-prostornim zadacima i održavanje pažnje obično zahtijevaju IEP (individualizirani obrazovni plan) ako dijete pohađa javnu školu. Starija djeca i odrasli pate od anksioznosti. Endokrine abnormalnosti i abnormalnosti imunskog sistema kao što su ITP (idiopatska trombocitopenija) i CVID (uobičajeni varijabilni imunskki nedostatak) su medicinski problemi koji su obično prisutni kod starije djece, adolescenata i odraslih..

## Uzroci 
Kabuki sindrom tipa 1 je uzrokovan heterozigotnim gubitkom varijanti funkcije zametne linije u *KMT2D* (ranije poznat kao *MLL2*), lociranom na ljudskom hromosomu 12. ili gubitak varijanti funkcionalne tačke  koji uključuje *KDM6A*, koji se nalazi na X hromosomu. Otprilike 5% slučajeva Kabuki sindroma je tipa 2. Kabuki sindrom tipa 2 pokazuje X-vezani dominantni obrazac nasljeđivanja.

Većina slučajeva Kabuki sindroma se javlja zbog  mutacija *de novo*, to jest, roditelji nisu pogođeni i gen je mutiran rano u razvoju embriona. Međutim, sada je poznato nekoliko slučajeva naslijeđenih mutacija koje uzrokuju Kabuki sindrom tipa 1 ili tipa 2. U normalnim okolnostima, ovi enzimi prenose metilne grupe na i izvan histona, kako bi regulisali gene preko epigenetičkih puteva. Kada su geni koji kodiraju ove enzime mutirani, epigenetička aktivacija određenih razvojnih gena je poremećena i dolazi do razvojnih abnormalnosti, što dovodi do obilježja pacijenata sa Kabuki sindromom.

## Dijagnoza
thumb|Osoba s Kabuki sindromom od djetinjstva do odrasle dobi
Međunarodna grupa stručnjaka definirala je konsenzus o kliničkim dijagnostičkim kriterijima za Kabuki sindrom (KS) u decembru 2018. Autori predlažu da se konačna dijagnoza može postaviti kod pogođenih u bilo kojoj dobi s anamnezom dojenačke hipotonije, zaostajanja u razvoju i/ili ntelektualne invalidnosti i jednog ili oba od sljedećih glavnih kriterija: 
*(1) patogena ili vjerovatna patogena varijanta u KMT2D ili KDM6A; i 
*(2) tipske dismorfne karakteristike (definisane u nastavku) u nekom dijelu života. Tipske dismorfne karakteristike uključuju duge palpebralne pukotine sa verzijom lateralne trećine donjeg kapka i dva ili više od sljedećeg: 
*1) lučne i široke obrve sa bočnom trećinom koja pokazuje izrezivanje ili prorijeđenost; 
*(2) kratka kolumela sa utisnutim vrhom nosa; 
*(3) velike, istaknute ili uši; i 
*(4) zadebljali jastučići vrhova prstiju. Daljnji kriteriji za vjerovatnu i moguću dijagnozu, uključujući tabelu sugestivnih kliničkih karakteristika, uključeni su u publikaciju.
# **Skeletne anomalije**: Abnormalnosti kičmenog stuba, uključujući sagitalne rascjepe pršljenova, leptiraste pršljenove, uzak prostor međupršljenskih diskova i/ili skoliozu, brahidaktiliju V brahimezofalange, klinodaktiliju petog prsta
# **Dermatoglifne abnormalnosti**: perzistentnost fetusnih jastučića prstiju
# **Blaga do umjerena intelektualna ometenost**
# **Nedostatak postnatalnog rasta**

Kabuki sindrom se dijagnosticira klinički (preko identificiranja simptoma, fizičkih pregleda i laboratorijskih rezultata), najčešće kod  genetičara. Alternativno, može se otkriti korištenjem genetičkog testiranja (cijeli egzom ili sekvenca cijelog genoma). Bolest pogađa sve grupe stanovništva podjednako, bez razlika na osnovu spola, rasa ili okruženja.

## Dodatne slike 
## References 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Geni na hromosomu 12
Kategorija:Rijetki sindromi
Kategorija:Sindromi koji utječu na srce
Kategorija:Genodermatoze
Kategorija:Sindromi koji utječu na sluh