Lateralnost

Termin **lateralnost** odnosi se na preferenciju koju većina ljudi pokazuje za jednu stranu svog tijela u odnosu na drugu. Primjeri uključuju desnorukost/ljevorukost i lijevo/desno-upotreba stopala; može se odnositi i na primarnu upotrebu lijeve ili desne hemisfere u mozgu. Može se odnositi i na životinje ili biljke. Većina testova je sprovedena na ljudima, posebno da bi se utvrdili efekti na jezik.

Većina ljudi su desnoruki. Mnogi su općenito i desnostrani (to jest, radije koriste svoje desno oko, desno stopalo i desno uho ako su primorani da biraju između to dvoje) . |Razlozi za to nisu u potpunosti shvaćeni, ali se smatra da je desna strana općenito jača, budući da lijeva moždana hemisfera mozga kontroliše desnu stranu tijela; sugerira se da je lijeva moždana hemisfera dominantna nad desnom kod većine ljudi jer je kod 90-92% svih ljudi lijeva hemisfera jezična hemisfera.

Ljudske kulture su pretežno dešnjačke, tako da se desničarski trend može socijalno kao i biološki nametnuti. Ovo je sasvim očigledno iz brzog istraživanja jezika. engleska riječ "lijevo" dolazi od anglosaksonske riječi "lyft" što znači "slab" ili "beskorisan". Slično, francuska riječ za lijevo, *gauche*, također se koristi da znači "nezgodan" ili "netaktičan", a "sinistra", latinska riječ od koje izvedena je engleska riječ "sinister", što znači "lijevo". Slično tome, u mnogim kulturama riječ za "pravo" također znači "ispravno". Engleska riječ "right" dolazi od anglosaksonske riječi "riht", što također znači "ravno" ili "ispravno".

Ova jezička i društvena pristrasnost nije ograničena na evropske kulture: naprimjer, kineski znakovi su dizajnirani da pišu za dešnjake, a nikakva značajna kultura ljevorukih nikada nije pronađena u svijetu.

Kada je osoba prisiljena da koristi ruku suprotnu ruci koju bi prirodno koristila, to je poznato kao "prisilna lateralnost", ili preciznije "prisilna dekstralnost". Studija koju je sproveo Odsjek za neurologiju na Keele University, North Staffordshire Royal Infirmary sugerira da prisilna dekstralnost može biti dio razloga zašto se postotak ljevorukih ljudi smanjuje s višim starosnim grupama, kako jer su efekti pritisaka na dešnjaštvo kumulativni tokom vremena (dakle rastu s godinama za svaku osobu koja im je izložena) i zato što se rasprostranjenost takvog pritiska smanjuje, tako da se sve manje pripadnika mlađih generacija suočava sa takvim pritiskom.

Ambideksternost je kada osoba ima približno jednaku vještinu s obje ruke i/ili obje strane tijela. Prava ambidekstričnost je vrlo rijetka. Iako mali broj ljudi može kompetentno pisati objema rukama i dobro koristi obje strane tijela, čak i ovi ljudi obično preferiraju jednu stranu tijela u odnosu na drugu. Međutim, ova preferencija nije nužno dosljedna za sve aktivnosti. Neki ljudi mogu, naprimjer, koristiti svoju desnu ruku za pisanje, a svoju lijevu ruku za igranje sportova s reketom i jedenje (*vidi također:* unakrsna dominacija).

Također, nije neuobičajeno da ljudi radije koriste desnu ruku radije koriste lijevu nogu, npr. kada koristite lopatu, šutiraju loptu ili koristite kontrolne pedale. U mnogim slučajevima, to može biti zato što su skloni ljevorukosti, ali su obučeni za dešnjake, što je obično povezano s poremećajima učenja i ponašanja (termin koji se obično naziva "unakrsna dominacija"). U sportu kriket, neki igrači će možda otkriti da im je udobnije kuglanje lijevom ili desnom rukom, ali udaranje sa drugom rukom.

Približne statistike su u nastavku:
* Favoriziranje desne ruke: 88,2%
* Favoriziranje desne noge: 81,0%
*Favoriziranje desnog oka: 71,1%
*Favoriziranje desnog uha: 59,1%
*Ista ruka i stopalo: 84%
*Isto uho i oko: 61,8%

Lateralnost upravljanja motornim vozilom i senzorne kontrole je predmet nedavnog intenzivnog proučavanja i pregleda. Ispada da je hemisfera govora hemisfera akcije uopće i da se komandna moždN hemisfera nalazi ili u desnoj ili u lijevoj hemisferi (nikad u obje). Oko 80% ljudi ima lijevu hemisferu za govor, a ostatak je desna hemisfera: devedeset posto dešnjaka je lijeva hemisfera za govor, ali samo 50% ljevaka ima desnu hemisferu za govor (ostatak je lijeva hemisfera). reakcijsko vrijeme nervno dominantne strane tijela (strana suprotna od velike hemisfere ili komandnog centra, kako je upravo definirano) kraće je od onog suprotne strane za interval jednak međuhemisferi vrijeme prijenosa. Dakle, jedna od pet osoba ima sposobnost ruke koja je suprotna za koju je namijenjena (po lateralnosti komandnog centra ili mozga, kako je utvrđeno gore spomenutom studijom vremena reakcije).

### Razni termini
* Daska za  stopala: Stav u sportu na dasci nije nužno isti kao i normalno stopalo osobe. U skejtbordingu i drugim sportovima na dasci, stav "glupave noge" je stav sa desnom nogom koja vodi. Stav sa lijevom nogom naprijed naziva se „običan“ ili „normalan“ stav. 
* Skok i okretanje: Smjer rotacije u skokovima u umjetničkom klizanju i okretajima nije nužno isti kao stopalo ili ruka svake osobe. Klizač može skakati i okretati se u smjeru suprotnom od kazaljke na satu (najčešći smjer), ali može biti ljevak i dešnjak.
* Okularna dominacija: Oku se daje prednost kada binokularni vid nije moguć, kao kroz ključaonicu ili monokularni mikroskop.

### Govor 
Cerebralna dominacija ili specijalizacija proučavana je u odnosu na različite ljudske funkcije. Što se tiče govora, mnoga su istraživanja korištena kao dokaz da je on općenito lokaliziran u lijevoj hemisferi. Istraživanja koja uspoređuju učinke lezija moždanog apscesau dvije hemisfere, podijeljenimozak pacijenata i perceptivnih asimetrija pomogla su u saznanju o lateralizaciji govora. U jednoj posebnoj studiji, primijećena je osjetljivost lijeve hemisfere na razlike u zvučnim znakovima koji se brzo mijenjaju (Annett, 1991.). Ovo ima implikacije u stvarnom svijetu, budući da su vrlo fine akustične diskriminacije potrebne za razumijevanje i proizvodnju govornih signala. U demonstraciji električne stimulacije koju su izveli Ojemann i Mateer (1979.), izloženi korteks je mapiran otkrivajući da su ista korteksna mjesta aktivirana u razlučivanju fonema i sekvence pokreta usta (Annett, 1991.).

Kao što je sugerirao Kimura (1975., 1982.), lateralizacija govora lijeve hemisfere mogla bi se temeljiti na sklonosti sekvencama pokreta kao što su pokazale studije američkog znakovnog jezika (ASL). Budući da ASL zahtijeva zamršene pokrete ruku za jezičnu komunikaciju, predloženo je da vješti pokreti rukama i govor zahtijevaju nizove radnji tokom vremena. Kod gluhih pacijenata s moždanim udarom lijeve hemisfere i oštećenjem, primijećeni su primjetni gubici u njihovoj sposobnosti znakova. Ovi su slučajevi uspoređeni sa studijama normalnih govornika s disfazijama smještenim na oštećenim područjima slično kao kod gluhih pacijenata. U istoj studiji, gluhi pacijenti s lezijama desne hemisfere nisu pokazali značajan gubitak znakova niti smanjenu sposobnost motornog sekvenciranja (Annett, 1991.).

Prema jednoj teoriji, poznatoj kao teorija akustične lateralnosti, fizička svojstva određenih zvukova govora određuju lateralnost prema lijevoj hemisferi. zaustavni suglasnici, naprimjer t, p ili k, ostavljaju definiranu tihu tačku na kraju riječi koja se lahko može razlikovati. Ova teorija postulira da se promjenjivi zvukovi poput ovih preferirano obrađuju u lijevoj hemisferi. Kao rezultat toga što je desno uho odgovorno za prijenos zvukova u lijevu hemisferu, sposobno je percipirati te zvukove s brzim promjenama. Ova prednost desnog uha u lateralnosti sluha i govora dokazana je u studije dihotičnog slušanja. Rezultati magnetske slike iz ove studije pokazali su veću aktivaciju lijeve hemisfere kada su stvarne riječi predstavljene za razliku od pseudoriječi (Shtyrov, Pihko i Pulvermuller, 2005). Dva važna aspekta prepoznavanja govora su fonetski znakovi, poput uzorka formata, i prozodija znakova, kao što je intonacija , naglasak, i emocijsko stanje govornika (Imaizumi, Koichi, Kiritani, Hosoi & Tonoike, 1998).
U studiji provedenoj s jednojezičnim osobama i dvojezičnim osobama, koja je uzela u obzir jezično iskustvo, vladanje drugim jezikom i početak dvojezičnosti među ostalim varijablama, istraživači su uspjeli pokazati dominaciju lijeve hemisfere. Osim toga, dvojezične osobe koje su rano u životu počele govoriti drugim jezikom pokazale su bilateralnu uključenost hemisfere. Nalazi ove studije mogli su predvidjeti različite obrasce cerebralne jezične lateralizacije u odrasloj dobi (Hull & Vaid, 2006.).

## Također pogledajte
* Dekstrokardija
* *Situs inversus*

## Reference
## Vanjski linkovi
*Development and disorders of lateral dominance and the development of specialised centres and functions in the left and right brain hemispheres

Kategorija:Anatomija
Kategorija:Motorne vještine
Kategorija:Hiralnost
Kategorija:Mentalni procesi
Kategorija:Asimetrija mozga