Sedam mora

mini|desno|Historijskih sedam mora
Srednjovjekovni evropski i arapski tekstovi često spominju **sedam mora**. Pritom se ne misli uvijek na ista mora. "Sedam mora" je bio uvriježen izraz u mnogim drevnim pisanim spomenicima prije nego što su ga preuzeli Grci i Rimljani - na primjer, pojavljuje se u prijevodu jedne od Enheudaninih himni Inani (8. himna), napisanoj oko 2300. p. n. e. u Sumeru (Meador, 2001). Broj sedam je u mnogim kulturama bio magičan broj, zbog čega su se mnoge stvari prikazivale u grupama od sedam. "Sedam" se dugo koristio i kao neodređen broj, sinonim za "nekoliko", kao što je slučaj s grčkih "sedam mora" (Hopkins, 1923). U grčkoj i zapadnoj kulturi, sedam mora je ukazivalo na različite stvari, ovisno o zemlji i razdoblju. Ipak, obično se tih sedam uzimalo među ovih devet vodenih masa:

*Arapsko more
*Crno more
*Crveno more
*Egejsko more
*Indijski okean
*Jadransko more
*Kaspijsko jezero
*Perzijski zaljev
*Sredozemno more

## Druge skupine mora 
Stari Rimljani su imali i druga značenja za *septem maria* (latinski), koja danas zvuče neobično. Plovna mreža rukavaca u ušću rijeke Po koji su se izlijevali u slane močvare jadranske obale nazivala se "Sedam mora" u tom području. Rimski pisac Plinije Stariji spominjao je te lagune, razdvojene pješčanim sprudovima od otvorenog mora:

"Sve te rječice i jarke nekad su napravili Etrurci, pa se tok rijeke izlijevao u močvare područja Atrijana koje se nazivaju *Sedam mora*, sa slavnom lukom etrurskog grada po imenu Atria, po kojem je Jadran dobio ime." (*Historia Naturalis*, III 120http://www.mysteriousetruscans.com/eng.html).

Tako danas u Muzeju Septem Maria možemo vidjeti kako se ta civilizacija vode razvijala od prahistorije do danas. Muzej se nalazi u Adriji u Rovigu, nekadašnjoj Atriji https://web.archive.org/web/20060708082224/http://www.museionline.it/eng/cerca/museo.asp?id=8695.

John Lightfoot, sveštenik i učenjak iz 17. vijeka, spominje sasvim drugačiji skup mora u svom *Komentaru Novog zavjeta*. Poglavlje *Sedam mora prema talmudistima i četiri rijeke koje okružuju kopno* sadrži "Veliko more" (Mediteran), "Tiberijadu" (Galilejsko more), "More Sodome" (Mrtvo more), "Jezero Samocho" i "Sibbichaean". https://web.archive.org/web/20080515080119/http://philologos.org/__eb-jl/cent01.htm#four

Na kraju, neke savremene geografske klasifikacije kažu da svijet ima sedam okeana:

*Sjeverni Tihi okean
*Južni Tihi okean
*Sjeverni Atlantski okean
*Južni Atlantski okean
*Indijski okean
*Južni okean
*Arktički okean

Djelimično standardizirana ikonografija četiri kontinenta i četiri rijeke svijeta, koju je zasnovala renesansa, uspostavila je jasne slike u evropskoj mašti, ali sedam mora se nije jasno razlikovalo - Neptun je vladao nad svima. Rudyard Kipling je jednu zbirku pjesama nazvao *The Seven Seas* (1896). (Kipling 1896)

## Vanjski linkovi 
*StraightDope.com : Sedam mora
*Atlas svijeta: Sedam mora

## Reference 
*E. Washburn Hopkins, "Origin and Evolution of Religion*, 1923.
*Kipling, Rudyard, * 'The Seven Seas*, 1896.: e-tekst
**The New Dictionary of Cultural Literacy*, 3rd Edition. Houghton Mifflin, 2002. , samo kaže da je to "popularan izraz za sve svjetske okeane".
*Betty De Shong Meador, prevoditeljica i urednica, 2001., *Inanna, Lady of Largest Heart : Poems of the Sumerian High'' University of Texas. 

*