open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Spisak nosilaca zastave Sovjetskog Saveza na Olimpijskim igrama

[mini|250px|Sovjetski tim na otvaranju Olimpijskih igara 1952. na čelu s [Jakov Kucenko|Jakovom Kucenkom]]
Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Sovjetski Savez.

## Izbor nosilaca zastave 
Sovjetski zvaničnici očekivali su da će nosilac zastave pružiti primjer privlačne, fizički snažne osobe i istaknutog sportista. Od njega se očekivalo da će nositi zastavu kroz olimpijsku ceremoniju u jednoj ruci bez remena ili neke druge vrste pomoći. To je bio težak fizički zadatak jer je zastava 1960-ih težila 16 kilograma, a iznenadni vjetar mogao bi dodatno povećati fizičko opterećenje. Stoga su nosioci zastave Sovjetskog Saveza na ceremoniji otvaranja Ljetnih olimpijskih igara birani među dizačima tegova ili hrvačima teške kategorije koji se nisu morali takmičiti sljedećeg dana.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Sovjetski Savez na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Sovjetski Savez na Olimpijskim igrama
Sovjetski Savez
Atletika na Olimpijskim igrama 2024.

Takmičenja u atletici na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu održavala su se od 1. do 11. augusta 2024 i to u 48 disciplina. Takmičenja su se održavala na četiri lokacije: Pont d'Iéna za brzo hodanje, Hôtel de Ville i Les Invalides za početak i kraj maratonskih trki, te Stade de France za trke na stazi i tehničke discipline.

Po prvi put u olimpijskoj historiji takmičenje se sastojalo od istog broja muških i ženskih disciplina. Na ovim igrama sportisti su se prvi put takmičiti u mješovitoj maratonskoj štafeti u brzom hodanju koja prati maratonsku stazu i koja je zamijenila mušku trku u brzom hodanju na 50 km zbog težnji ka rodnoj ravnopravnosti.

Još jedna značajna promjena u atletskom programu je uvođenje repasažnog formata u svim pojedinačnim trkama na stazi od 200 do 1500 m i disciplinama s preponama (110 m za muškarce, 100 m za žene i 400 m za oba) što predstavlja ogromnu priliku trkačima da dobiju drugu šansu za plasman u polufinalnu fazu. Ovaj format je zamijenio prijašnji sistem u kojem su sportisti prolazili u sljedeće faze takmičenja s najbržim ukupnim vremenima (q) pored onih koji su se direktno plasirali dalje kroz kvalifikacijske grupe (Q).

## Raspored
## Medalje
### Tabela medalja
### Muškarci
Označava da je takmičar nastupio samo u kvalifikacijama i osvojio medalju.

### Žene
Označava da je takmičarka nastupila samo u kvalifikacijama i osvojila medalju.

### Mješovito
Označava da su takmičari nastupili samo u kvalifikacijama i osvojili medalju.

## Reference
Kategorija:Sportovi na LJOI 2024.

Kategorija:Atletika na Olimpijskim igrama
Kategorija:2024. u atletici
Kategorija:Atletika u Francuskoj
Spisak nosilaca zastave Belgije na Olimpijskim igrama

[mini|[Belgija na Olimpijskim igrama 1912.]]
Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Belgiju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Belgija na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Belgija na Olimpijskim igrama
Belgija
Spisak nosilaca zastave Bugarske na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Bugarsku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Bugarska na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Bugarska na Olimpijskim igrama
Bugarska
Finale Evropskog prvenstva u nogometu 2024.

**Finale Evropskog prvenstva u nogometu 2024.**  je nadolazeća nogometna utakmica kojom će se utvrditi pobjednik Evropskog prvenstva 2024. Ova utakmica će biti 17. finale Evropskog prvenstva. Utakmica će se igrati na Olimpijskom stadionu u Berlinu (Njemačka), 14. juli 2024.

## Domaćin
.]]

## Put do finala
## Utakmica
### Detalji

| style="width:60%; vertical-align:top;" |
**Pravila utakmice**
*90 minuta.
*30 minuta produžetaka ako pobjednik ne bude odlučen u regularnom dijelu utakmice.
*Izvođenje jedanaesteraca ako pobjednik ne bude odlučen nakon produžetaka.
*Maksimalno petnaest nogometaša na spisku kao moguće zamjene.
*Maksimalno pet izmjena u toku utakmice, šesta dozvoljena u produžecima.
|}

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Evropsko prvenstvo u nogometu 2024.
Kategorija:Finala Evropskih prvenstava u nogometu
Kategorija:2024. u Njemačkoj
Kategorija:2024. u sportu
Katharina Komatz

**Katharina Komatz**, rođena 11. januara 1991. kao Katharina Innerhofer u Zell am See, Austrija, je nekadašnja austrijska biatlonka. Prva je austrijska biatlonka koja je pobijedila u utrci Svjetskog kupa

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Katharina Komatz je nastupila na trima Olimpijskim igrama i to na: Zimskim olimpijskim igrama 2014, i Zimskim olimpijskim igrama 2018. i Zimskim olimpijskim igrama 2022. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat bilo 14-o mjesto na Zimskim olimpijskim igrama 2022. u  masovnom startu, kada je sa šest promašaja i zaostatkom od 2:24.7&nbsp;min bila sporija od pobjednice Francuskinje Justine Braisaz-Bouchet, koja je završila utrku s četiri promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji joj je rezultat osvojeno osmo mjesto na Zimskim olimpijskim igrama 2018. u mješovitoj štafeti s Lisom Hauser, Danielom Mesotitschem i Friedrichom Pinterom, kada su s 3:17.8&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke norveške štafete u sastavu: Tora Berger, Tiril Eckhoff, Ole Einar Bjørndalen i Emil Hegle Svendsen.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na sedam Svjetskih prvenstava od SP 2012. do SP 2021, ali nije osvojila ni jednu medalju. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji su joj rezultati dva 19-a mjesta na SP 2020: U utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 58.3&nbsp;s bila sporija od pobjednice norveške biatlonke Marte Olsbu Røiseland, koja je završila utrku s jednim promašajem; te devet dana kasnije u utrci masovnog starta, kada je sa šest promašaja i zaostatkom od 2:19.4&nbsp;min bila sporija od pobjednice norveške biatlonke Marte Olsbu Røiseland. U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat peto mjesto na SP 2015. u mješovitoj štafeti s Lisom Hauser, Svenom Grosseggerom i Simonom Ederom, kada su s 1:00.3&nbsp;min zaostatka bili sporiji od češke štafete u sastavu: Veronika Vítková, Gabriela Soukalová, Michal Šlesingr i Ondřej Moravec.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Komatz u Svjetskom kupu bio je u sezoni 2010/11. u  Oberhofu 6. januara 2011. u utrci štafeta, kada je s Romanom Schrempf, Ramonom Düringer i Kerstin Muschet osvojila 14-o mjesto. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama joj je pobjeda u utrci na 7,5&nbsp;km na slovenskoj Pokljuka, kada je bez promašaja 9.2&nbsp;s bila brža od finske biatlonke Darije Virolainen.

U ekipnim utrkama najbolji joj je rezultat šesto mjesto u austrijskom Hochfilzenu u sezoni SK 2019/20. 12. decembra 2020, s Dunjom Zdouc, Julijom Schwaiger i Lisom Hauser.
 
## Nagrade 
## Privatni život 
Od 2022. godine udata je za austrijskog biatlona Davida Komatza.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1991.
Kategorija:Biografije, Zell am See
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2018.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Adele Neuhauser

**Adele Neuhauser** (rođena 17. januara 1959. u Atini, Grčka) je austrijska glumica. Karijeru je započela kao pozorišna glumica. Kasnije je radila i na televiziji i u kinematografiji. Članica je Austrijske filmske akademije.

## Život 
Adele Neuhauser je rođena u Atini, ali se sa četiri godine preselila sa porodicom iz Grčke u Beč, gde je i odrasla. Njena majka je napustila porodicu sa Neuhauserinim polubratom, a Neuhauser i njen brat ostali su sa ocem Grkom Georgeom. Kasnije je odrasla sama sa njim. U desetoj godini posjekla je zglob, a do svoje dvadesete pokušavala je još nekoliko puta da izvrši samoubistvo.

Nakon rastave od supruga Zoltana Paula, Neuhauser se preselila u Beč. Njihov sin Julian Pajzs (*1987) studirao je jazz gitaru u Grazu i Weimaru, prije nego što je postao profesionalni muzičar i kompozitor filmske muzike. Voli da planinari, uglavnom sama.

Neuhauserini djed i baka iz Waldviertela bili su akademski slikari. Njen brat Peter Marquant Budući da je njen djed smatrao da u porodici treba biti samo jedan slikar, njena baka se okrenula proizvodnji tapiserija, punča i radila za Wiener Werkstätten. Njena prabaka, iako nije bila podvrgnuta progonu od strane nacističkih rasnih zakona, dobrovoljno je otišla sa suprugom Jevrejem u koncentracioni logor gdje su oboje umrli.

Neuhauser je željela da bude glumica od svoje šeste godine. 1976 - 1978 školovala se za glumicu u dramskoj školi *Schauspielschule Krauss*. U svojim ranim dvadesetim i povremeno u Beču.

## Reference 
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 1959.
Kategorija:Biografije, Atina
Kategorija:Austrijske glumice
Čuvaši

**Čuvaški narod** (), množina: , ; ) su turska etnička grupa, ogranak Ogura, porijeklom iz područja koje se proteže od regije Idel-Ural (Volga-Ural) do Sibira.

Većina njih živi u Čuvašiji i okolnim područjima, iako se zajednice Čuvaša mogu naći širom Ruske Federacije. Govore Čuvaški, jedinstveni turski jezik koji se odvojio od ostalih jezika u porodici prije više od milenija. Među vjernicima Čuvaša većina su pravoslavni kršćani, iako još uvijek postoji mala zajednica koja slijedi sunitski islam.

Ne postoji univerzalno prihvaćena etimologija riječi *Čuvaš* ali postoji nekoliko teorija. Prva sugeriše da je *Čuvaš* adaptacija *Suvara*, etnonima ljudi koji su kontroverzno povezani sa modernim Čuvašima.

Čuvaški jezik je član porodice turskih jezika i jedini je ogurski turski jezik koji je preživio. Govori se u Čuvašiji i obližnjim regionima duž srednjeg toka rijeke Volge, u centralnom delu evropske Rusije.
mini|Čuvaška žena u tradicionalnoj nošnji

## Historija 
**Porijeklo**

Postoje dvije suparničke škole mišljenja o porijeklu naroda Čuvaša. Jedna je da su nastali miješanjem između plemena Sabira i Finno-Ugra. Drugi je da potiču od Volških Bugara. Kroz historiju su doživjeli značajnu infuziju i utjecaj, ne samo od ruskih i drugih turskih naroda već i od susjednih uralskih plemena s kojima su se vijekovima uporno i pogrešno poistovjećivali.
[desno|mini|300x300piksel| Čuvaška dijaspora u [Privolški federalni okrug|Volškom federalnom okrugu]]
mini|Grupa čuvaške djece u tradicionalnoj nošnji (Anat jenchi - Srednji niski Čuvaš)
mini|Kršteni Čuvaši, 1870

## Reference 
Kategorija:Etničke grupe Uzbekistana
Kategorija:Etničke grupe Ukrajine
Kategorija:Etničke grupe Rusije
Kategorija:Etničke grupe Kazahstana
Kategorija:CS1 upotrebe (ruski)
Kategorija:Članci sa mrtvim vanjskim linkovima
Svjetski kongres Roma

[desno|mini|250x250piksel| [Zastava Roma|Zastava romskog naroda]]
**Svjetski romski kongres** je serija foruma za raspravu o pitanjima koja se odnose na Rome širom svijeta. ., održano je jedanaest svjetskih kongresa Roma. Među glavnim ciljevima ovih kongresa bili su standardizacija romskog jezika, unapređenje građanskih prava i obrazovanja, očuvanje romske kulture, reparacije od Drugog svjetskog rata i međunarodno priznanje Roma kao nacionalne manjine indijskog porijekla.

## Deseti svjetski kongres Roma 
Deseti kongres održan je u Skoplju, Sjeverna Makedonija, u martu 2016.

## Jedanaesti svjetski kongres Roma 
Jedanaesti Kongres održan je u Berlinu, Njemačka, 15.-17. maja 2023.

## Reference 
Kategorija:Romi
Ljudmila Gurjeva

**Ljudmila Borisovna Gurjeva**, () rođena 12. marta 1977. u Alma-Ati, Kazaška Sovjetska Socijalistička Republika, SSSR (danas Kazahstan) je nekadašnja kazaška biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Ljudmila Gurjeva je nastupila samo jednom na olimpijskim igrama, i to na ZOI 1998. za selekciju Kazahstana. Najbolji joj je rezultat bilo 23-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km, kada je s 3:50.8&nbsp;min i četiri promašaja bila sporija od bugarske biatlonke Ekaterine Dafovske. U štafetnim takmičenjima najbolji joj je plasman bio na ZOI 1998, kada je sa Inom Šeškil, Jelenom Dubok i Margaritom Dulovom osvojila 11-o mjesto iza njemačke štafete u sastavu: Uschi Disl, Martina Zellner, Petra Behle i Katrin Apel.

### Svjetska prvenstva 
Gurjeva je nastupila na tri Svjetska prvenstva od SP 1995. do SP 2001, ali nije osvojila ni jednu medalju.

 

### Svjetski kup 
Prvi nastup Ljudmile Gurjeve u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1994/95. Na prvom nastupu u Bad Gasteinu 10. decembra 1994. osvojila je 67-to mjesto u utrci na 7,5&nbsp;km sa šest promašaja i zaostatkom od 7:32.8&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Hildegunn Mikkelsplass. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama joj je 20-o mjesto u sezoni SK 1998/99. u švedskom Östersundu 13. decembra 1997. u utrci na 7,5&nbsp;km. U ekipnim utrkama u sezoni SK 1994/95. ostvarila je najbolji rezultat u štafeti, osvojivši deseto mjesto 17. decembra 1994. u Bad Gasteinu  s Elenom Muraško, Margaritom Dulovom i Galinom Avtajevom.

### Azijske igre 
## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kazahstanski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1977.
Kategorija:Biografije, Almati
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Biatlonci na Azijskim igrama 1999.
Kategorija:Kazahstanski olimpijci u biatlonu
Spisak nosilaca zastave Austrije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Austriju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Austrija na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Austrija na Olimpijskim igrama
Austrija
Saša Barbul

**Saša Barbul** (rođen 1981. u Žablju, Srbija) je srpski glumac i filmski reditelj romske narodnosti.

## Karijera 
Godine 2001. njegova prva predstava *Roma, a potom* je izvedena u Žablju koju je i režirao. Od 2001. godine Barbul radi na projektima romske zajednice u Srbiji i Austriji. Godine 2005. odlazi u Beč, gdje glumi u raznim pozorišnim predstavama: *Futur Roma* sa Nikolom Radinom i *Liebesforschung* Tine Leisch (2006); 2013. godine sudjelovao je u performansu *Österreicher, integriert euch!* (Božja zabava), *Neue Bohemian Gastarbeiteroper* (Aleksandar Nikolić), te u predstavama *Botschaft von Astoria* (Sandra Selimović) i *Die Irre von Chaillot* (Manfred Michalke).

Saša Barbul je član IRFC-a (Međunarodne komisije za romski film) i 'Mindj Panther Roma Armee Fraktion'.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Žabalj
Kategorija:Rođeni 1981.
Kategorija:Romski režiseri
Kategorija:Srbijanski režiseri
Aporofobija

**Aporofobija** (od španskog *aporofobia*, a ovo od starogrčkog ἄπορος (*áporos*), 'bez resursa, siromašan, i φόβος (*phobos*), 'mržnja' ili 'odbojnost') su negativni stavovi i osećanja prema siromaštvu i siromašnim ljudima. To je gađenje i neprijateljstvo prema siromašnim ljudima, onima bez sredstava ili koji su bespomoćni.

Riječ siromaštvo se također koristi, u oblasti međunarodnog prava, da označi ovaj oblik diskriminacije ljudi koji žive u siromaštvu.

Koncept aporofobije skovala je 1990-ih filozofkinja Adela Cortina, profesorica etike i političke filozofije na Univerzitetu u Valenciji, kako bi se ovaj stav razlikovao od ksenofobije, koji se odnosi samo na odbacivanje stranaca, i rasizam, što je diskriminacija od strane etničkih grupa. Razlika između aporofobije i ksenofobije ili rasizma je u tome što društveno ne postoji diskriminacija ili marginalizacija imigranata ili pripadnika drugih etničkih grupa kada ti ljudi imaju imovinu, ekonomske resurse i/ili društvenu i medijsku relevantnost.

## Reference 
## Bibliografija 
* Cortina, Adela (2017). *Aporofobia, el rechazo al pobre* . Barselona: Paidós.

Kategorija:Ksenofobija
Kategorija:Siromaštvo
Kategorija:Fobije
Maltretiranje

mini|Prikaz učenika kojeg maltretiraju tri druga učenika. U pozadini se vidi posmatrač koji ne obraća pažnju.
mini|Udio djece koja su prijavila da su zlostavljana (2015.)
**Maltretiranje** je upotreba sile, prinude, štetnog zadirkivanja ili prijetnje, za zlostavljanje, agresivnu  ili zastrašivanje. Ponašanje se često ponavlja i postaje uobičajeno. Jedan od osnovnih preduvjeta je percepcija (od strane nasilnika ili drugih) neravnoteže fizičke ili društvene moći. Ova neravnoteža razlikuje maltretiranje od sukoba. Maltretiranje je potkategorija agresivnog ponašanja koje karakterizira neprijateljska namjera, neravnoteža moći i ponavljanje tokom određenog vremenskog perioda.

Maltretiranje se može vršiti pojedinačno ili u grupi, nazvano mobing, u kojem nasilnik može imati jednog ili više sljedbenika koji su voljni pomoći primarnom nasilniku ili koji ga pojačavaju pružanjem pozitivnih povratnih informacija kao što je smijeh. Maltretiranje u školi i na radnom mjestu se također naziva "vršnjačko zlostavljanje". Robert W. Fuller je analizirao maltretiranje u kontekstu rangizma. Švedsko-norveški istraživač Dan Olweus kaže da se maltretiranje događa kada je osoba „izložena, više puta i tokom vremena, negativnim radnjama od strane jedne ili više drugih osoba“, i da se negativne radnje dešavaju „kada osoba namjerno nanosi ozljede ili neugodnost drugoj osobi, fizičkim kontaktom, riječima ili na drugi način".

## Reference 
Kategorija:Nepravda
Kategorija:Agresija
Kategorija:Zlostavljanje
Užička republika

**Užička republika** bila je kratkotrajno oslobođena partizanska teritorija i prva oslobođena teritorija u Evropi u Drugom svjetskom ratu, organizirana kao vojna mini-država koja je postojala u jesen 1941. u okupiranoj Jugoslaviji, tačnije zapadni dio Teritorije Vojnog komandanta u Srbiji. Republiku je uspostavio partizanski pokret otpora, a njen administrativni centar bio je grad Užice.

## Granice 
Užička Republika obuhvatala je veliki dio zapadnog dijela okupirane teritorije i imala je više od 300.000 stanovnika (prema drugom izvoru, blizu milion). Nalazila se između pruge Valjevo–Bajina Bašta na sjeveru, rijeke Drine na zapadu, rijeke Zapadne Morave na istoku i Raške oblasti na jugu.

Različiti izvori pružaju različite informacije o veličini republike: prema nekim izvorima, ona je obuhvatala 15.000 km2.

## Historija 
Vladu su sačinjavali "narodni savjeti" (odbori), a partizani su otvarali škole i izdavali novine "Borba". Uspjeli su da pokrenu poštanski sistem i oko 145&nbsp;km železničke pruge i vodili fabriku municije iz trezora ispod banke u Užicu.

Novembra 1941, u Prvoj ofanzivi, njemačke trupe su ponovo zauzele ovu teritoriju, dok je glavnina partizanskih snaga pobjegla prema Bosni, Sandžaku i Crnoj Gori, pregrupisavši se kod Foče u Bosni.

## Kraj 
Levičarska politika koju je tada vodio Josip Broz Tito (kasnije poznata kao lijeva skretanja) značajno je doprinela porazu partizana u Užičkoj Republici. Zbog profašističke srpske propagande koja je opisivala da su partizani vođeni strancima, stanovništvo Srbije se okrenulo protiv ustanka i protiv partizanskih ustanika. Početkom decembra 1941. partizani su prešli iz Srbije u Bosnu (nominalno dio NDH) i pridružili se svojim drugovima koji su već napustili Crnu Goru.

## U popularnoj kulturi 
Jugoslovenski partizanski igrani film Užička republika iz 1974. pokriva događaje oko postojanja Užičke Republike.

## Također pogledajte 
* Bihaćka republika

## Bilješke 
## Reference 
### Izvori 
* 
* 
* 

Kategorija:Srbija u Narodnooslobodilačkoj borbi
Kategorija:Bivše države na Balkanu
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1941.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1941.
Kategorija:1941. u Srbiji
Kategorija:Srbija u Drugom svjetskom ratu
Vanna

**Ivana Vrdoljak – Vanna** (1. septembar 1970) jeste hrvatska pop pjevačica. Popularnost je stekla sredinom devedesetih kao pjevačica zagrebačkog plesnog sastava "Electro team". Godine 2001. predstavljala je Hrvatsku na takmičenju za pjesmu Eurovizije u Kopenhagenu, u Danskoj, gdje je osvojila deseto mjesto.

## Biografija 
Rođena je 1. septembra 1970 u Koprivnici, gdje je završila osnovnu i srednju ekonomsku školu i muzičku školu.

Kao dijete, osvajala je nagrade na raznim nacionalnim dječijim i omladinskim festivalima. Te godine napušta svoj rodni grad da živi i studira u Zagrebu, a za vrijeme studiranja nastupa u bendu "BOA" pjevajući prateće vokale.

Godine 1992. započela je njena profesionalna karijera pjevačice. Pridružila se eurodance bendu Electro Team koji je počeo da nastupa kao hip-hop i pop-rap grupa i odmah postala zvijezda. Ne samo da je bila pjevačica, već i koautorica i tekstopisac svih pjesama koje je izvodio Electro Team. Pjesma "Tek je 12 sati" u kojoj se grupa okrenula eurodens zvuku postala je veliki hit 1993, Porodica živi u Zagrebu.

## Diskografija 
### Boa 
***1990.** *"Prvi val"* – prateći vokal uz Francisku Gluhak
***1994.** *"Kraj djetinjstva"* – gost

### Electro team 
***1991.** *"Molitva za mir"* – singl
***1992.** *"Electro Team"*
***1994.** *"Second to none"*
***1995.** *"Ja ti priznajem"* – *promo CD*
***1996.** *"Anno Domini 1996."*

### Solo albumi 
***1997.** *"I to sam ja"*
***1998.** *"Ispod istog neba"*
***1999.** *"Vanna remixes"* – *promotivni CD*
***2000.** *"24 sata"*
***2001.** *"Vanna u Lisinskom"* – *uživo*
***2003.** *"Hrabra kao prije"*
***2005.** *"Vanna s prijateljima u Lisinskom"* – *uživo*
***2007.** *"Ledeno doba"*
***2008.** *"Platinum collection"* – *najveći hitovi*
***2010.** *"Sjaj"*
***2016.** *"Ispuni mi želju: Koncert povodom 25 godina muzičke karijere"*
***2019.** *"Izmiješane boje"*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Hrvatske pjevačice
Kategorija:Biografije, Koprivnica
Starosna diskriminacija

[mini| [Robert Neil Butler|Robert N. Butler, osnivački direktor Nacionalnog instituta za starenje koji je skovao termin "ageizam"]]
**Ageizam** je pristrasnost, diskriminacija ili maltretiranje pojedinaca i grupa na osnovu njihove dobi. Termin je 1969. skovao Robert Neil Butler kako bi opisao diskriminaciju starijih osoba, po uzoru na terminologiju seksizma i rasizma. Butler je definirao ejdžizam kao kombinaciju tri povezana elementa: negativnih stavova prema starosti i procesu starenja, diskriminatorne prakse prema starijim osobama i institucionalne prakse i politike koje održavaju stereotipe o starijim ljudima.

aaa Termin "ageizam" se također koristi za opisivanje ugnjetavanja mlađih ljudi od strane starijih ljudi. Primjer za to je u pamfletu iz 1976. koji je objavio Youth Liberation of Ann Arbor, MI. U Velikoj Britaniji, vijećnik Richard Thomas je istakao da starosna diskriminacija djeluje kako na mlađe tako i na starije ljude na sastanku Vijeća za šume Bracknell u martu 1983. Također se koristio u pogledu predrasuda i diskriminacije, posebno prema adolescentima i djeci, kao što je uskraćivanje određenih prava i privilegija obično rezerviranih za odrasle. To uključuje pravo glasa, kandidiranje za političku funkciju, odbijanje liječenja i potpisivanje ugovora. Ova definicija ageizma također može uključivati ignorisanje ideja i doprinosa adolescenata i djece jer se smatraju „premladima“, ili pretpostavku da bi se trebali ponašati na određeni način zbog mlađe dobi. Ageizam prema mladima također uključuje kazne, terete ili zahtjeve koji su nametnuti isključivo (ili u većoj mjeri) mladima nego starijim ljudima, kao što je vojna regrutacija na temelju starosti. U društvu orijentiranom na mlade, međutim, stariji ljudi snose veliki udio starosnih predrasuda i diskriminacije. I sami stariji ljudi mogu biti duboko starački, jer su internalizirali čitav život negativnih stereotipa o starenju. Ageizam se često pripisuje strahovima od smrti i invaliditeta, a izbjegavanje, segregacija i odbacivanje starijih ljudi služe kao mehanizmi suočavanja koji omogućavaju ljudima da izbjegnu razmišljanje o vlastitoj smrtnosti. Stigma i diskriminacija oko gubitka fizičkog ili mentalnog kapaciteta je zapravo sposobanizam (ne starenje), a starenje je doživotno. Kao i drugi oblici pristranosti, ageizam se ne zasniva na biologiji, već je društveno konstruisan.
[mini| Infografika koja prikazuje proces podnošenja žalbe [Komisija za jednake mogućnosti zapošljavanja|Komisije za jednake mogućnosti zapošljavanja, pri čemu je diskriminacija po godinama moguća osnova za intervenciju EEOC-a]]
[mini| Predsjednik [Jimmy Carter potpisuje zakon protiv obaveznog penzionisanja 1978]]
[mini| [Barbara Robb, osnivačica grupe za pritisak za pomoć starima u državnim institucijama]]
mini|14-godišnji prodavač novina u New Yorku, 1910.

## Bilješke 
## Reference 
Kategorija:Predrasude i diskriminacija po vrsti
Kategorija:Ljudska prava po temama
Kategorija:CS1 upotrebe (francuski)
Kategorija:CS1 održavanje: više imena: authors list
10199 Chariklo

**10199 Chariklo** je najveći poznati kentaur u Sunčevom sistemu. Kruži oko Sunca između Saturna i Urana, kruži oko Urana. Dana 26. marta 2014, astronomi su najavili otkriće dva prstena (nazvana Oyapock i Chuy po rijekama koje definišu granice Brazila) oko Charikla promatranjem zvjezdane okultacije, što ga čini prvom manjom planetom za koju je poznato da ima prstenje.

Fotometrijska studija iz 2001. nije uspjela pronaći određeni period rotacije. Infracrvena opažanja Charikla ukazuju na prisustvo leda, koji se zapravo može nalaziti u njegovim prstenovima.

## Reference 
Kategorija:Kentauri
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Imenovane Male planete
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1997.
Jelena Rozga

**Jelena Rozga** (23. august 1977) jest hrvatska pop pjevačica.

Muzičku karijeru počela je 1996. kao pjevačica popularne splitske grupe Magazin, a od 2006. nastupa samostalno.

Jedna je od najuspješnijih hrvatskih pjevačica. Dobitnica je Porina za pjesmu "Bižuterija", višestruka je dobitnica Grand Prixa na Splitskom festivalu, kao i mnogih drugih nagrada.

U svojoj samostalnoj karijeri objavila je tri studijska albuma koja su nagrađena zlatnim certifikatima. Održavala je obilaske velikih dvorana i bila je prva žena koja je ispunila Spaladium arenu u Splitu. Njene najpoznatije pjesme su: "Gospe moja", "Bižuterija", "Pampered", "Dobitna kombinacija", "Nirvana", "Okus mentola", "Tsunami", "Kraljica" i mnoge druge.

## Djetinjstvo i muzički počeci 
Rođena je i odrasla u Splitu. U djetinjstvu je plesala balet. Bila je članica KUD-a Mozaik, legendarne Lepe Smoje. Jelena je pokazala veliki talenat za balet i bila je pozvana u milansku Skalu, ali roditelji to nisu dozvolili. Nakon osnovne škole napušta Split i upisuje srednju baletnu školu u Zagrebu. U Zagrebu je plesala u baletu Hrvatskog narodnog pozorišta. Nastupala je u "Labuđem jezeru", "Trnoružici", "Orašaru" (Ščelkunčik). Pored baletske škole pohađala je II. opšte srednje škole. Baletsku karijeru je napustila kada je imala priliku da postane pjevačica u grupi Magazin. Jelena je u djetinjstvu pored talenta za balet pokazala i talenat za pjevanje. Tako je kao članica KUD-a Mozaik pobijedila na muzičkom takmičenju 1992. sa pjesmom "Uvenut će ruzmarin", grupe Magazin. Ljubav prema pjevanju i pjesmama grupe Magazin Jelena je pokazala 1994. kada je nastupila na festivalu Zvuci Jadrana, gde je osvojila nagradu Zlatna dama za najbolju interpretaciju sa pjesmom "Ti si želja mog života".

## Diskografija 
### Studijski albumi 
### Kompilacijski albumi 
### Singlovi 
### Videospotovi 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1977.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Hrvatske pjevačice
Kategorija:Biografije, Split
Tajči

**Tatjana Matejaš Cameron**, poznata kao **Tajči** (1. juli 1970) jest hrvatska pjevačica i jedna od najvećih pop zvijezda ranih 1990-ih.

## Karijera 
Rođena je 1. jula 1970 u Zagrebu. Postala je zvijezda pobjedom na Jugoviziji u Zadru s pjesmom "Hajde da ludujemo", nakon čega je predstavljala Jugoslaviju na Eurosongu u Zagrebu 1990. kada je osvojila 7. mjesto. Projekt "Tajči" nastao je u radionici Zrinka Tutića i ubrzo izazvao pravu euforiju među publikom svih uzrasta. Prvi nastup imala je na Zagrebfestu 1987, gdje je osvojila 3. mjesto i nagradu za najboljeg debitanta s pjesmom "Noć od kristala". U trenutku najveće slave i popularnosti Tajči je napustila sve i potražila sreću u Americi.

## Odlazak u Ameriku 
Godine 1992. napustila je Hrvatsku i otišla u SAD gdje je nastavila svoje muzičko-scensko usavršavanje, povremeno se pojavljujući u mjuziklima i na televiziji u Los Angelesu. Svog supruga, producenta Matthewa Camerona, za kojeg se udala 2000, upoznala je preko sestara karmelićana, kojima je bila muzička urednica i pjevala na misama. Danas pjeva duhovnu muziku i nastupa u katoličkim crkvama.

## Privatni život 
Udala se za Matthewa Camerona 1999, koji je preminuo u novembru 2017. Živi u Cincinnatiju (Ohio) sa tri sina Dante, Evan i Blaise, sve troje odgojeni kao katolici.

## Diskografija 
Snimila je četiri studijska albuma, a neki od saradnika koji se izdvajaju albumima su, Alka Vuica (tekst pjesama "Hajde da ludujemo", "Moj mali je opasan" i drugi), Zrinko Tutić, Miroslav Rus, Boris Novković i mnogi drugi. Album *Hajde da ludujemo* prodat je u 300.000 primjeraka, a *Bube su u glavi* ponovio je uspjeh prethodnog albuma. Kaseta "All American" nije postala popularna i na njoj nema nijednog hita. Sa njom se Tajči oprostila od karijere.

### Singlovi 
*"Let's go crazy" (1990)
*"Hajde da ludujemo" (1990)
*"Kraj je, baby" (1990)
*"Dvije zvjezdice" (1990)
*"Kad se mrzi i voli" (1990)
*"Bube u glavi" (1991)
*"Via Dolorosa" (2004)
*"God bless America" (2010)
*"Dell'Aurora tu sorgi piu bella" (2010)
*"Dvije zvjezdice" (2011)
*"Suza za zagorske brege" (2007)
*"Mojoj majci" (2007)
*"Lay your Hands" (2012)
*"Črlena hiža" (2012)
*"Till we meet again" (2012)

### Studijski albumi 
**Hajde da ludujemo* (1990)
**Bube u glavi* (1991)
**All american* (1991)
**Need a break* (2008)
**The love collection* (2011)
**Let them fly* (2007)
**Alleluia* (2008)
**The very thought of you* (2010)
**God bless America* (2010.)
**A chance to Dream* (2006.)
**How i love the Christmas Season* (2008.)
*''Dell' Aurora tu sorgi piu Pella* (2010.)
**Merry Christmas* (2011.)
**Črlena hiža* (2012.)
**Hajde da ludujemo Let's go crazy* (1990.)

### Kompilacije 
**The Best Of* (1992.)	
**Zlatna Kolekcija* (2004.)
**The love collection* (2011.)
**The best of collection'' (2015.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Hrvatske pjevačice
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kip Thorne

**Kip Stephen Thorne** (rođen 1. juna, 1940.) je američki teorijski fizičar poznat po svojim doprinosima u gravitacijskoj fizici i astrofizici. Zajedno sa Rainerom Weissom i Barryjem C. Barishom, dobio je Nobelovu nagradu za fiziku 2017. za svoj doprinos LIGO detektoru i posmatranju gravitacionih talasa.

Dugogodišnji prijatelj i kolega Stephena Hawkinga i Carla Sagana, bio je Richard P. Feynman profesor teorijske fizike na Kalifornijskom institutu za tehnologiju (Caltech) do 2009. i govorio je o astrofizičkim implikacijama opće teorije relativnosti. Nastavlja se baviti naučnim istraživanjem i naučnim savjetovanjem, posebno za film Christophera Nolana *Interstellar*.

## Reference 
Kategorija:Čestični fizičari
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Američki astronomi
Kategorija:Rođeni 1940.
Sanja Doležal

**Sanja Doležal** (9. maj 1963) jest hrvatska pjevačica i televizijska voditeljica.

## Biografija 
### Profesionalna karijera 
Rođena je 9. maja 1963. u Zagrebu. Kao dijete snimala je reklame za Medolino i Frutolino proizvode i trenirala karate. Pisala je za omladinski sedmičnik "Polet". Članica zagrebačke pop-rock grupe "Prva ljubav" postala je 1981. Bio je to prvi tinejdžerski bend na području bivše Jugoslavije, koji je djelovao od 1978. do 1982. Kao članica grupe snimila je albume *Private* (1981) i *Kad ostanemo sami* (1982). Sa materijalom na ova dva albuma okrenuli su se zrelijoj pop publici, što je na kraju rezultiralo opadanjem u broju prodatih kopija albuma. Prije nego što su se raspali 1982, snimili su Dinamovu himnu.

Bila je pjevačica grupe Novi fosili od 1983. do 1991. i ponovo od 2005. Sa grupom je postigla veliki uspjeh, snimila albume koji su se prodavali u stotinama hiljada primjeraka i nastupala na rasprodatim koncertima. Na Evroviziji 1987. Novi fosili su nastupili sa pjesmom "Ja sam za ples" i osvojili 4. mjesto sa 92 boda. Irac Johnny Logan pobijedio je sa hitom "Hold Me Now".

Nakon napuštanja Novih fosila snimila je tri samostalna albuma. Imala je ulogu novinarke "Zvezdana Trač" u muzičkoj emisiji "Je l'me netko tražio", za koju je otpjevala i istoimenu uvodnu pjesmu. Voditeljica je talk showa "Sanja" na RTL-u od 2004. Bivša je voditeljica jutarnjeg programa na HRT-u. Voditeljica na RTL-u od decembra 2016. Na Novoj TV radi od januara 2018.

Krajem 2010. pojavila se u "Plesu sa zvijezdama", hrvatskoj verziji "Dancing with the Stars", emitiranoj na HRT 1.

### Privatni život 
Ima dvoje djece Luku i Leu iz braka sa Nenadom Sarićem, nekadašnjim bubnjarom benda "Novi fosili". U braku su bili nešto manje od dvadeset godina. Njen otac Mišo Doležal je poznati tekstopisac, kompozitor i aranžer.

## Diskografija 
### S Prvom ljubavi 
* 1981 - *Privatno*
* 1982 - *Kad ostanemo sami*

### S Novim fosilima 
* 1983 - *Poslije svega* - dijamantna
* 1985 - *Tvoje i moje godine* - dijamantna
* 1986 - *Za dobra stara vremena* - platinasta
* 1987 - *Poziv na ples* (kompilacija) - dijamantna
* 1987 - *Dijete sreće* - dijamantna
* 1988. - *Nebeske kočije* - platinasta
* 1989 - *Obriši suze, generacijo* - platinasta
* 1990 - *Djeca ljubavi* - platinasta
* 2005 - *Za dobra stara vremena 2005* (kompilacija)
* 2006 - *The Platinum Collection Novi fosili*
* 2010 - *Love collection* (najbolje ljubavne pjesme)
*2011 - *Uvijek blizu* - boxset od 4 CD-a (najbolje od Fosila 1969 – 1999)
*2013 - *Live!*
*2019 - *50 orginalnih pjesama* (kompilacija)

### Samostalna karijera 
* 1993 - *Non stop ples*
* 1994 - *Kao u snu*
* 2000 - *Plavuša*
* 2015- *Emotivna prijetnja* (feat Vladimir Kočiš Zec)

## Filmografija 
### Filmske uloge 
* "Čuvaj se sinjske ruke" kao Sanja Doležal (2004)
* "Lea i Darija" kao Nina Selak

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Hrvatske pjevačice
Kategorija:Biografije, Zagreb
Alka Vuica

**Alka Vuica** (8. juni 1961) jest hrvatska pjevačica, tekstopisac i TV voditeljica. Vodila je emisiju "Vidimo se u Sarajevu" na televiziji Pink BiH.

## Biografija 
Rođena je 8. juna 1961. u Puli. Na muzičkoj sceni je od 1980, a prvi značajniji uspjeh doživela je 1990, kada je bila u pobjedničkom timu na Euroviziji u izvođenju Tajči pod nazivom "Hajde da ludujemo".

Godine 1993. objavljuje svoj prvi album *Laži me*. Hitom "Laži me" 1994. probila se na vrh hrvatskih muzičkih top lista, a pjesma je postala hit godine. Zatim slijedi hit "Otkad te nema". Iste godine osvojila je nagradu za kantautora godine. Mnogi smatraju da je ona prva uvela etno stil u hrvatski pop.

Godine 1996. osvojila je prvu nagradu za scenski nastup na Melodijama hrvatskog Jadrana, te izdaje drugi album - *Za tebe čuvam sebe*. Na albumu se nalazi i pjesma "Ej, šta mi radiš", koja postaje hit. Slijede albumi *Alkatraz*, *Balkan girl*, *Profesionalka* i *Cirkus*.

Poznata je kao kantautorica koja je napisala neke od najpoznatijih pjesama za druge izvođače kao što Željko Bebek, Oliver Mandić ("Dođe mi da vrisnem tvoje ime"), Dino Dvornik ("Šila sam mostove od sna"),  Denis i Denis ("Ja sam lažljiva"), Tony Cetinski ("Ja sam zaljubljen"), Oliver Dragojević ("Lijepa bez duše"), Sandi Cenov ("Ni sjever ni jug"), Josipa Lisac ("Danas sam lud"), Boris Novković (veći dio albuma *Jači od sudbine*), Josipa Lisac (hitovi "Gdje Dunav ljubi nebo" i "Danas sam luda"), Vlado Kalember (hit "Vino na usnama"), Viktorija, i Tajči (hitovi "Hajde da ludujemo" i "Moj mali je opasan").

Bila je urednica i voditeljija emisije "Jedan na jedan" na Novoj TV, a potom i rubrike "Alka individualka" u emisiji Crveni tepih.

## Privatni život 
Živi sa sinom Arijanom, kojeg je dobila u davnoj vezi s Vukom Veličkovićem, poznatim srpskim slikarom i umjetnikom. Godine 2016. u intevjuu za Story priznala je da je bila u vezi sa ženama.

## Diskografija 
### Studijski albumi 
**Laži me* (Lobel Naklada/CroatiaTON, 1994.)
**Za tebe čuvam sebe* (Croatia Records, 1995.)
**Alkatraz* (Croatia Records, 1997.)
**Balkan girl* (Croatia Records, 1999.)
**Profesionalka* (Croatia Records, 2001.)
**Cirkus* (Croatia Records, 2004.)
**Alkina Kafana* (Hit Records, 2013.)

### Kompilacije 
* *The Best of* (Croatia Records, 1996.)
* *Najljepše ljubavne pjesme* (Croatia Records, 2012.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1961.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Hrvatske pjevačice
Kategorija:Biografije, Pula
Madita

**Edita Malovčić** (21. januar 1978), poznata pod umjetničkim imenom **Madita**, jest austrijska pjevačica i glumica bosanskohercegovačkog porijekla. Njen otac je bosanski folk pjevač Kemal Malovčić. Maditina muzika se kreće od synth-popa preko R&B do jazza.

## Rani život 
Rođena 21. januara 1978. u Beču, kćerka je bosanskohercegovačkog folk pjevača Kemala Malovčića iz prvog braka. Madita je izjavila da nije bila u kontaktu sa svojim ocem dugi niz godina, te je za njeha "ne vežu dobra sjećanja".

## Karijera 
### Gluma 
Studirala je muzikologiju i pohađala privatne časove glume. Godine 1999. glumila je u austrijskom filmu *Nordrand (*Sjeverne suknje), o ratu u BiH, koji je osvojio nekoliko nagrada. Nakon prvog uspjeha, nastavila je glumiti u brojnim drugim filmovima, kao što su *Berlin is in Germany* (Berlin je u Njemačkoj) (2001), *Kaltfront* (2003), *Želary* (2003) i *Vier Minuten (*Četiri minute) (2006). Također se pojavljivala u raznim televizijskim serijama, uključujući *Medicopter 117*, *Tatort* i *Capitani*.

### Muzika 
Malovčićeva je prvi put pjevala 2002, kada je nastupila sa duom dZihan & Kamien na njihovom albumu *Gran Riserva*. Njen prvi solo album, *Madita*, objavljen je 2005. Dospela je do trećeg mjesta na listi elektronskih albuma na iTunes Music Store-u. Godine 2007, njena pjesma "Ceylon" je predstavljena u epizodi serije *Opasne igre*.

Godine 2008. Madita je objavila svoj drugi album, *Too*. Dvije godine kasnije, izdala je *Flavours*, album sa devet pjesama sa pet do tada neobjavljenih pjesama i četiri remiksa. Ploča je bila dio veće kolekcije, pod nazivom *Madita Deluxe*, koja uključuje većinu njenih pjesama.

## Discografija
* *Madita* (2005)
* *Too* (2008)
* *Pacemaker* (2010)
* *Madita Deluxe* (2012)
* *Flavours* (2012)

## Filmografija
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1978.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Beč
Kategorija:Austrijske glumice
Bačun

**Bačun** je bivše naseljeno mjesto u sastavu grada Zagreba, Republika Hrvatska.

## Opis
Bačun je zagrebačko sjeveroistočno podsljemensko susjedstvo, smješteno na jugoistočnim obroncima Medvednice, u okviru gradske četvrti **Podsljeme**. U naselju se nalazi područna škola O.Š. "Markuševec" iz susjednog Markuševca.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu užeg područja grada Zagreba. Kao naselje iskazivano je do popisa 1948. bez izdvojenih dijelova naselja, a zatim je 1952. ukinuto i priključeno naselju Zagreb, gdje se vodi kao dio naselja u evidenciji popisa od 1953. do 1971. godine.

## Stanovništvo
**Napomena**: *Samostalno naselje do 1948., u 1952. ukinuto i priključeno naselju Zagreb. U popisnom periodu od 1953. do 1971. iskazivano kao dio naselja. Podaci su sadržani u naselju Zagreb. Vidi napomenu pod Zagreb.*

### Austro-Ugarska
#### Teritorijalna organizacija i pripadnost naselja
#### Jezička i vjerska struktura stanovništva
**Tabela**: *Stanovništvo po popisima, prema maternjem jeziku*

**Tabela**: *Stanovništvo po popisima, prema vjeroispovijesti*

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Gradu Zagrebu
*
Armenija na Olimpijskim igrama 2024.

Armenija će učestvovati na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu koje će se održavati od 26. jula do 11. augusta 2024. To će biti osmi uzastopni nastup armenskih sportista na Ljetnim olimpijskim igrama u postsovjetsko doba.

## Takmičari
U tabeli ispod je naveden broj takmičara koji predstavljaju Armeniju na Olimpijskim igrama 2024.

## Gimnastika
### Sportska
;Muškarci

## Hrvanje
;Slobodni stil

;Grčko-rimski stil

## Streljaštvo
## Reference
Kategorija:Države na Olimpijskim igrama 2024.
2024
Kategorija:2024. u Armeniji
Kipar na Olimpijskim igrama 2024.

Kipar će učestvovati na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu koje će se održavati od 26. jula do 11. augusta 2024. To će biti dvanaesti uzastopni nastup azerbejdžanskih sportista na Ljetnim olimpijskim igrama.

## Takmičari
U tabeli ispod naveden je broj takmičara koji predstavljaju Kipar na Olimpijskim igrama 2024.

## Biciklizam
### Cestovni biciklizam
## Jedrenje
;Eliminacijske discipline

;Discipline s utrkom za medalju

**M** = Utrka za medalju; EL = Eliminisan(a) – nije prošao/-la u utrku za medalju

## Reference
Kategorija:Države na Olimpijskim igrama 2024.
2024
Kategorija:2024. na Kipru
Neda Arnerić

**Neda Arnerić** (15. juli 1953 – 10. januar 2020) bila je srbijanska filmska, scenska i televizijska glumica i političarka. Diplomirani historičar umjetnosti, smatrana je seks simbolom jugoslavenske kinematografije.

## Privatni život 
Rođena je 15. jula 1953. u Knjaževcu. Njena majka je bila po nacionalnosti Srpkinja, dok je otac po nacionalnosti bio Hrvat, koji je radio kao vojni ljekar, rođen na ostrvu Korčula. Njen djed je bio iz Rovinja, gdje je često provodila ljeta.

Godine 1980. diplomirala je historiju umjetnosti na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Godine 1981. udala se za ljekara Milorada Mešterovića, koji je preminuo u decembru 2018. Nisu imali djece.

U februaru 2019. njen brat Predrag pronašao ju je onesvještenu, nakon čega je provela 40 dana na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu. Umrla je 10. januara 2020. u 66. godini. Njen brat ju je pronašao mrtvu u kući na beogradskoj opštini Vračar, gdje je vjerovatno doživjela srčani udar.

## Filmografija 
## Nagrade 
Izabrane nagrade:
* 1977. Srebrna arena na Filmskom festivalu u Puli. 
* 1977. Nagrada "Carica Teodora" na Festivalu glumačkih ostvarenja u Nišu.
* 1988. Zlatna arena na Filmskom festivalu u Puli za ulogu u filmu *Haloa - Praznik kurvi*, režisera Lordana Zafranovića. 
* 2010. Nagrada "Pavle Vuisić" za životno djelo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Umrli 2020.
Kategorija:Biografije, Knjaževac
Kategorija:Srbijanske glumice
Spisak nosilaca zastave Albanije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Albaniju.

## Ljetne 
## Zimske 
## Također pogledajte 
* Albanija na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Albanija na Olimpijskim igrama
Albanija
Spisak nosilaca zastave Andore na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Andoru.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Andora na Olimpijskim igrama

## Napomene 
## Reference 
Kategorija:Andora na Olimpijskim igrama
Andora
Mira Banjac

**Mira Banjac** (rođena 4. novembra 1929) jest jedna od najpoznatijih srbijanskih i jugoslavenskih glumica.

## Biografija 
Rođena je 4. novembra 1929. u Šidu. Pripada prvoj generaciji glumaca koja je završila Pozorišnu školu u Novom Sadu (1950). Pored kraćih angažmana u pozorištima u Sremskoj Mitrovici (1949–1951) i Narodnom pozorištu u Banjoj Luci (1953–1955), radila je u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu (1951–1970). Godine 1970. preselila se u Beograd i postala članica Ateljea 212.

Likove žena iz naroda, svoja najuspješnija glumačka ostvarenja, najčešće postiže svojevrsnim humorom. Osim u pozorištu, gdje je dobila niz nagrada, igrala je i u nizu televizijskih drama i serija: glavna uloga u seriji Marija*, Stipe Delića i nekoliko glavnih uloga u dramama i filmovima Milenka Vučetića.

Na velikom platnu ostvarila je preko 300 uloga, posebno u djelima Gorana Paskaljevića. Autorica je scenarija za kratki film *Laku noć Šnjuka''.

Tokom Drugog svjetskog rata bila je godinu dana u Prvoj proleterskoj brigadi.

## Filmografija 
## Nagrade 
* Dobričin prsten, najveće glumačko priznanje u Srbiji za životno djelo (2000)
* Nagrada "Pavle Vuisić" za izuzetan doprinos srpskom filmu (2008)
* Nagrada "Žanka Stokić" za izuzetan doprinos srpskoj filmskoj, pozorišnoj i televizijskoj umjetnosti (2014)
* Dvije Sterijine nagrade,
* Tri pulske arene,
* "Zlatni ćuran", za životno djelo glumcu komičaru (2004)
* Nušićeva nagrada, za životno djelo glumcu komičaru (2016)
* Statueta Joakim Vujić, za izuzetan doprinos razvoju pozorišne umjetnosti Srbije,
* Oktobarska nagrada Novog Sada,
* Oktobarska nagrada Beograda,
* Sedmojulska nagrada,
* Nagrada "Ona i on", za glumački par godine u seriji "Priče iz radionice", sa Zoranom Radmilovićem
* Nagrada grada Zagreba (za TV seriju "Marija"),
* Zlatni lovorov vijenac za životno djelo (Sarajevo 1991)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1929.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Šid
Kategorija:Srbijanske glumice
Kategorija:Jugoslavenske glumice
Kategorija:Borci 1. proleterske brigade Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Dobričin prsten"
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Žanka Stokić"
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Zlatni ćuran"
Kategorija:Dobitnici Zlatne arene za najbolju sporednu žensku ulogu
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Pavle Vuisić"
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Ona i on"
Kategorija:Dobitnici Sedmojulske nagrade
Kategorija:Dobitnici Nušićeve nagrade
Kategorija:Dobitnici Zlatne arene za najbolju glavnu žensku ulogu
Spisak nosilaca zastave Armenije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Armeniju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Armenija na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Armenija na Olimpijskim igrama
Armenija
Politika vanjskog svemira

[mini|483x483piksel| Prva stranica sporazuma iz 1963. koji je zabranio [Testiranje nuklearnog oružja|nuklearne probe u atmosferi, svemiru i pod vodom.]]
**Politika vanjskog svemira** uključuje svemirske ugovore, pravo u svemiru, međunarodnu saradnju i sukobe u istraživanju svemira, međunarodnu ekonomiju i hipotetički politički uticaj bilo kakvog kontakta sa vanzemaljskom inteligencijom.

**Astropolitika** ima svoje temelje u geopolitici i teorija je koja se koristi za prostor u njegovom najširem smislu.

Međunarodna saradnja na svemirskim projektima rezultirala je stvaranjem novih nacionalnih svemirskih agencija. Do 2005. godine postojalo je 35 nacionalnih civilnih svemirskih agencija.

## Reference 
* D. Deudney i M. Glassner; Politička geografija

Kategorija:Geopolitika
Kategorija:Politika po temama
Kategorija:Svemir
Spisak nosilaca zastave Češke na Olimpijskim igrama

[mini|[Jaromír Jágr sa zastavom Češke na otvaranju ZOI 2010.]]
Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Češku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Češka na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Čehoslovačke na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Češka na Olimpijskim igrama
Češka
Abraham Brueghel

**Abraham Brueghel**  (kršten 28. novembra 1631. – oko 1690.)  je bio flamanski slikar iz poznate umjetničke porodice Brueghel. U mladosti je emigrirao u Italiju gdje je odigrao važnu ulogu u razvoju stila dekorativnih baroknih mrtvih priroda.

## Život 
### Rani život 
Abraham je rođen u Antverpenu, sin Jana Brugela Mlađeg, unuk Jana Brugela Starijeg i praunuk Pietera Brueghela Starijeg. Veći dio njegovog umjetničkog obrazovanja došao je od njegovog oca, Jana Brueghela mlađeg, plodnog slikara i redovnog saradnika Rubensa. Abraham je od ranog djetinjstva pokazivao velika obećanja kao umjetnika, a u tinejdžerskim godinama počeo je da stvara ime. Njegov otac je prodao jednu od Abrahamovih cvjetnih mrtvih priroda kada je imao samo 15 godina.
[lijevo|mini|299x299piksel| *Mlada žena koja bere smokve sa troje djece u terasastom vrtu*, sa [Nicola Vaccaro|Nicolom Vaccarom]]
[mini|281x281piksel| *Cvjetni vijenac i morski pejzaž Golf of Gaeta*, sa [Gennaro Greco|Gennarom Grecom]]

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Umrli 1690.
Kategorija:Rođeni 1631.
Spisak nosilaca zastave Čehoslovačke na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Čehoslovačku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Čehoslovačka na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Čehoslovačka na Olimpijskim igrama
Čehoslovačka