Biblioteka (Pseudo-Apolodor)

izdanja iz 1805. i francuski prijevod *Biblioteke*]]

**Biblioteka** (, doslovno "Biblioteka") jest zbirka grčkih mitova i herojskih legendi, genealoških tabela i historija raspoređenih u tri knjige, uglavnom datiranih u prvi ili drugi vijek n. e. Djelo se obično opisuje kao djelo koje je napisao Apolodor (ili ponekad Pseudo-Apolodor), što je rezultat lažnog pripisivanja učenjaku Apolodoru iz Atine iz 2. vijeka p. n. e.

## Pregled 
Biblioteka Pseudo-Apolodora je sveobuhvatna zbirka mitova, genealogija i historija koja predstavlja kontinuiranu historiju grčke mitologije od najranijih bogova i porijekla svijeta do Odisejeve smrti. Narativi su organizovani po genealogiji, hronologiji i geografiji u sažecima mitova. Mitovi potiču iz širokog broja izvora poput ranih epova, ranih helenističkih pjesnika i mitografskih sažetaka priča. Usmena tradicija i drame koje su napisali Eshil, Sofokle i Euripid također su utjecale na sastavljanje mita u *Biblioteci*. *Biblioteku* je napisao u prvom ili drugom stoljeću n. e. autor koji se naziva Pseudo-Apolodor kako bi se razlikovao od Apolodora iz Atine, koji nije napisao Biblioteku. Većina sačuvanih rukopisa teksta završava se tokom naracije Tezejevih podviga, a sačuvana su samo dva kodeksa, otkrivena u 19. vijeku, koji prenose ostatak djela.

## Rukopisna tradicija 
Prvi spomen djela datira od Focija, carigradskog patrijarha u 9. vijeku n. e, u njegovom "izvještaju o pročitanim knjigama". koji je kopiran za kardinala Bessariona u 15. vijeku. Svi sačuvani rukopisi Biblioteke potiču od rukopisa iz četrnaestog vijeka u Nacionalnoj biblioteci Francuske u Parizu. Hieronymus Commelinus [fr] objavio je poboljšani tekst u Heidelbergu 1559. Prvi tekst zasnovan na komparativnim rukopisima bio je onaj Christiana Gottloba Heynea iz Göttingena, 1782–83. Naknadna izdanja, Jurgen Muller (1841) i Richard Wagner (1894), sakupili su ranije rukopise. koji je uključivao i izgubljeni dio.

## Naučna istraživanja 
*Biblioteka* se spominje u nauci kroz historiju. Kao mitografsko djelo uticala je na naučna istraživanja o grčkoj mitologiji. Epigram koji je zabilježio važni intelektualac patrijarh Focije I od Carigrada izrazio je njegovu svrhu:

Ima sljedeći, ne neprivlačan epigram: "Crpite svoje znanje o prošlosti od mene i čitajte drevne priče učenog predanja. Ne gledajte ni stranice Homera, ni elegije, ni tragične muze, ni epski stih. Ne tražite hvaljene stihove ciklusa; već pogledajte u mene i naći ćete u meni sve što svijet sadrži".

Focije je jedan od prvih sačuvanih osvrta na upotrebu *Biblioteke* na terenu. Izvori informacija koji su možda utjecali na stvaranje *Biblioteke* također se proučavaju u modernoj nauci. Pitanje autorstva je još jedno područje istraživanja koje je oblikovalo tumačenje djela kroz historiju.

## Bilješke 
## Reference 
## Dodatna literatura 
* Acerbo, Stefano (2021), "Leggere e scrivere le tradizioni mitiche: il lavoro del mitografo nella sezione teogonica della «Biblioteca» di Apollodoro", *Athenaeum: Studi di Letteratura e Storia dell’Antichità*, 109: 417-437.
* 
* 
* Diller, Aubrey. 1983. "The Text History of the Bibliotheca of Pseudo-Apollodorus." Pp.&nbsp;199–216 in *Studies in Greek Manuscript Tradition,* edited by A. Diller. Amsterdam: A. M. Hakkert. .
* Dowden, Ken. 1992. *The Uses of Greek Mythology.* London: Routledge. . Internet Archive.
* Fletcher, K. F. B. 2008. "Systematic Genealogies in Apollodorus’ Bibliotheca and the Exclusion of Rome from Greek Myth." *Classical Antiquity* 27:59–91. .
* Hard, Robin. 1997. *Apollodorus: The Library of Greek Mythology*. Oxford: Oxford University Press. .
* 
* Higbie, Carolyn. 2007. "Hellenistic Mythographers." Pp.&nbsp;237–54 in *The Cambridge Companion to Greek Mythology*, edited by R. D. Woodard. Cambridge: Cambridge University Press. .
* Huys, Marc. 1997. "Euripides and the Tales from Euripides: Sources of Apollodoros' Bibliotheca?" *Rheinisches Museum* 140 308–27. .
* Kenens, Ulrike. 2013. "Text and Transmission of Ps.-Apollodorus’ Bibliotheca: Avenues for Future Research." Pp. 95–114 in *Writing Myth: Mythography in the Ancient World*, edited by S. M. Trzaskoma and R. S. Smith. Leuven, Belgium: Peeters. .
* Kenens, Ulrike. 2011. "The Sources of Ps.-Apollodorus' Library: A Case Study." *Quaderni Urbinati di Cultura Classica* 97:129–46. .
* Michels, Johanna Astrid, *Agenorid Myth in the Bibliotheca of PseudoApollodorus. A Philological Commentary of Bibl. III.1-56 and a  Study into the Composition and Organization of the Handbook*, Berlin-Boston: De Gruyter, ISBN 978-3-11-060279-1.
* Scully, Stephen. 2015. "Echoes of the Theogony in the Hellenistic and Roman Periods." In ''Hesiod's 'Theogony', From Near Eastern Creation Myths to 'Paradise Lost'.* New York: Oxford University Press. .
* 
* 
* Trzaskoma, Stephen. 2013. "Citation, Organization and Authorial Presence in Ps.-Apollodorus’ Bibliotheca." Pp. 75–94 in *Writing Myth: Mythography in the Ancient World*, edited by S. M. Trzaskoma and R. S. Smith. Leuven, Belgium: Peeters. .
* Trzaskoma, Stephen M. and R. Scott Smith. 2008. "Hellas in the Bibliotheke of Apollodorus." *Philologus* 152(1):90–6. .

## Vanjski linkovi 
* *Apollodorus The Library prevod J. G. Frazer*
* Works by Apollodorus at Perseus Digital Library
* *Mythographoi. Scriptores poetiace historiae graeci*, Antonius Westermann (ed.), Brunsvigae sumptum fecit Georgius Westermann, 1843, pagg. 1-123.
* *Apollodori Bibliotheca*, Immanuel Bekker (ed.), Lipsiae sumptibus et typis B. G. Teubneri, 1854.
* *Mythographi graeci'', Richardus Wagner (ed.), vol. 1, Lipsiae in aedibus B. G. Teubneri, 1894: pp. 1-169 (the epitome in pp. 171-237).
* Apollodorus, The Library translated by J. G. Frazer
* Apollodorus the Mythographer
* Online text: Apollodorus The Library translated by J. G. Frazer (condensed text)
* 

Kategorija:Grčka mitologija
Kategorija:Knjige iz 1. vijeka
Kategorija:Knjige iz 2. vijeka
Kategorija:Starogrčki pseudoepigraf
Kategorija:Reference na grčku mitologiju