open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
13. dodjela "Zlatnog globusa"

{{Infokutija filmska nagrada

**13. dodjela "Zlatnog globusa"**

održana 23. februara 1956.

Najbolji film: Drama 
 *Istočno od Raja*

Najbolji film: Komedija ili mjuzikl 
*Momci i djevojke* 

[[Ernest Borgnine, dobitnik Zlatnog globusa za najboljeg glumca - drama|mini|desno]]

**13. dodjela "Zlatnog globusa"**, za filmska ostvarenja u 1955. godini, održana je 23. februara 1956. godine u organizaciji Udruženja holivudskih stranih novinara u Los Angelesu. Dodijeljen je ukupno 21 Zlatni globus u osamnaeat kategorija: Prvi put su dodijeljene dvije nagrade za televizijsku produkciju.

## Dobitnici
### Filmske kategorije
### Televizijske kategorije
## Reference 
## Vanjski linkovi
* http://www.goldenglobes.org/ 
* Zlatni globus 1955. 

 

*013
Zlatni globus
13
Albert Mol

**Albert Mol** (1. januar 1917 – 9. mart 2004) bio je popularni nizozemski autor, glumac i televizijska ličnost, a pojavljivao se u filmovima i televizijskim emisijama tokom karijere koja je trajala skoro 60 godina.

Umro je u Larenu 9. marta 2004. od aneurizme, u dobi od 87 godina.

## Djela 
* *Breek me de bek niet open* (sa Frans Mulder)
* *Het doek viel te vroeg*
* *Wat Zien Ik!?*
* *Haar van Boven*
* *Blonde Greet*
* *Dag dag welterusten*
* *Mengele broek en pintje billen* (autobiografija)

## Reference 
## Vanjski linkovi
* 
* Biografie van Albert Mol

Kategorija:Rođeni 1917.
Kategorija:Umrli 2004.
Kategorija:Nizozemski glumci
Kategorija:Biografije, Amsterdam
14. dodjela "Zlatnog globusa"

**14. dodjela "Zlatnog globusa"**

održana 28. februara 1957.

Najbolji film: Drama 
 *Put oko svijeta u 80 dana*

Najbolji film: Komedija ili mjuzikl 
*Kralj i ja* 

[[Kirk Douglas, dobitnik Zlatnog globusa za najboljeg glumca - drama|mini|desno]]

**14. dodjela "Zlatnog globusa"**, za filmska ostvarenja u 1956. godini, održana je 28. februara 1957. godine u organizaciji Udruženja holivudskih stranih novinara u Los Angelesu.

## Dobitnici
### Filmske kategorije
### Televizijske kategorije
## Reference 
## Vanjski linkovi
* http://www.goldenglobes.org/ 
* Zlatni globus 1956. 

*014
Zlatni globus
Epizoda u životu berača željeza

***Epizoda u životu berača željeza*** je bosanskohercegovački film iz 2013. godine u režiji Danisa Tanovića. Film je na međunarodnom filmskom festivalu u Berlinu 16. februara 2013. dobio Srebrnog medvjeda za najbolji film a Nazif Mujić je dobio Srebrnog medvjeda za najbolju mušku ulogu. Film je osim ove dvije nagrade dobio posebnu nagradu ekumenskog žirija. Film je za samo 35.000 KM (17.000 eura)

## Uloge 
Nazif Mujić, Senada Alimanović, Sandra Mujić i Šemsa Mujić

## Nagrade 
* Srebrni medvjed za najbolji film,
* Nazif Mujić - Srebrni medvjed za najbolju mušku ulogu,
* Posebna nagrada ekumenskog žirija Berlinskog filmskog festivala 2013. godine.

## Kritike 
## Citati 
## Također pogledajte 
* Bosanskohercegovački filmovi kandidati za nagradu Oscar - Najbolji strani film

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 2013.
Kategorija:Bosanskohercegovački filmovi
Kategorija:Dobitnici Srebrnog medvjeda
Kategorija:Filmovi koji su dobili Srebrnog medvjeda za najboljeg glumca
Kategorija:Bosanskohercegovački dramski filmovi
Kategorija:Filmovi na bosanskom jeziku
Kategorija:Francuski filmovi
Kategorija:Slovenski filmovi
Irena Mulamuhić

**Irena Mulamuhić**, rođena 14. augusta 1945. u Bosanskom Brodu, jest bosanskohercegovačka pozorišna i filmska glumica.

## Biografija 
Glumu je diplomirala 1979. na Filozofskom fakultetu u Sarajevu (odsjek scenske umjetnosti - gluma i teatrologija). 
Prvi profesionalni angažman dobila je u Pozorištu mladih 1969. u Sarajevu, gdje je provela deset godina. Nakon toga prelazi u Narodno pozorište Sarajevo gdje je radila trideset godina. Odigrala je preko stotinu uloga, u teatru, na televiziji, filmu i radio Sarajevu.
Poseban i značajan rad u opkoljenom Sarajevu bio je u prvoj ratnoj premijeri "Sklonište", zatim predstavama Harisa Pašovića "Alkestis", «Svileni bubnjevi», «U zemlji posljednjih stvari», «Opera D,Arte» i u jednoj od najznačajnijih predstava opkoljenog Sarajeva "Čekajući Godoa" u režiji Susan Sonntag. Sarađivala je sa režiserima Jurislavom Korenićem, Miroslavom Belovićem, Tomislavom Durbešićem, Želimirom Oreškovićem, Tadeuš Mincem, Draganom Jovićem, Miloš Šamijem, Alešom Kurtom, Dinom Mustafićem, Sulejmanom Kuposovićem, Gradimirom Gojerom i Selmom Spahić.
Dobitnica je mnogih nagrada u Bosni i Hercegovini i bivšoj Jugoslaviji.

Ostvarila je značajnije uloge u predstavama:
* Mirandolina (Mirandolina)
* Pipi duga čarapa (Pipi)
* Vlast (Gospa Mica)
* Laža i Paralaža (Jelica)
* Ženski orkestar (Suzan Delisje)
* Venecijanka (Orija)
* Bjegunica (Monodrama)
* Ljubavi Georga Washingtona (Marta)
* Čekajuću Godoa (Estragon)
* Pucanje duše (Rabija)
* Gabrina (Orlando Furiozo)

## Filmografija 
* Polenov prah
* Autogram
* Odluka
* Veliki talenat 
* Živa zemlja
* Tale
* Mrtvo lišće
* Snijeg
* U zemlji krvi i meda

## Nagrade 
* Najbolja mlada glumica za ulogu Pipi u predstavi "Pipi duga čarapa" na drugim pozorišnim igrama BiH u Jajcu (1972)
* Dvije nagrade udruženja dramskih umjetnika
* Nagrada za ulogu Jelice u predstavi Jovana Sterije Popovića «Laža i paralaža» na šestim pozorišnim igrama u Jajcu (1976)
* Za najbolju žensku ulogu na glumačkim susretima u Nišu, povelja grada Niša za film Nikole Stojanovića «Polenov prah» kao i specijalna diploma za isti film u Puli (1974)
* Glumica godine na Radio Sarajevu (1977)
* Nagrada za životno djelo "Adem Ćejvan" za ukupan doprinos teatarskoj umjetnosti (2020)
* Plaketa Narodnog Pozorišta Sarajevo za doprinos umjetničkom stvaranju NPS-a (2022)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Bosanskohercegovačke glumice
Kategorija:Biografije, Brod
Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Živi ljudi
Brad Garrett

**Brad Garrett** (rođen kao **Brad H. Gerstenfeld** 14. april 1960) je američki glumac i komičar, trostruki dobitnik Emmyja, poznat po ulogama u televizijskim sitcomima *Everybody Loves Raymond* i '''Til Death''.

Garrett je osvojio tri nagrade Primetime Emmy, uz još tri nominacije. I dalje je istaknut u stand-up komediji i vlasnik je Brad Garrett's Comedy Cluba u MGM Grandu u Las Vegasu, gdje redovno nastupa.

Garrett je rođen kao Brad H. Gerstenfeld 14. aprila 1960. godine, kao sin Barbare i Alvina "Al" Gerstenfelda u Oxnardu, Kalifornija. Jevrej je. Garrett ima dva brata, Jeffa i Paula. Pohađao je srednju školu George Ellery Hale i maturirao u srednjoj školi El Camino Real, obje u dijelu Woodland Hillsa u Los Angelesu, Kalifornija. Garrett je pohađao UCLA manje od dva mjeseca prije nego što je odustao kako bi se posvetio svojoj karijeri komičara.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Brad Garrett's Comedy Club
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Oxnard (Kalifornija)
Kategorija:Američki glumci
Kategorija:Američki komičari
Kategorija:Dobitnici nagrade za najboljeg sporednog glumca u humorističkoj seriji
Terencija

**Terencija** (*Terentia*) (98. prije nove ere — 4. nove ere) bila je supruga rimskog pisca Cicerona, a poznata je i po tome šta je umrla u dubokoj starosti.

Rođena je kao pripadnica bogate porodice. Imala je polusestru Fabiju, koja je bila vestalka, služavka božice Veste, što je bilo posebna čast.

Terencija je bila veoma bogata, toliko da je imala i jedno selo u svom vlasništvu.

Udala se za Cicerona kad je imala otprilike 18 godina. Brinula se za prinošenje žrtava bogovima. 68. godine prije nove ere Terencija i Ciceron pozvali su u goste Kvinta Tulija Cicerona i njegovu suprugu Pomponiju; Kvint je bio Ciceronov mlađi brat.

Terencija i Ciceron imali su kćer Tuliju Ciceronis i sina Cicerona Mlađeg. Tulija je bila supruga Furija Krasipa i Publija Kornelija Dolabele.

58. p. n. e. Ciceron je protjeran iz Rima jer je dao pogubiti neke rimske građane. Terencija je ostala u Rimu, a brak im je poništen.

Terencija se sakrila kod Vestalki nakon što je Ciceronova kuća zapaljena. Ciceron je u to vrijeme bio suicidalan. Terencija je bila izgubljena kao i on, a pokušala je da poduzme sve da se on vrati u Rim, šta mu je i uspjelo 57. p. n. e.

Ciceron više nije volio Terenciju kao prije jer ju je krivio za kćerkinu nesreću. Tulija je bila nesretna jer ju je muž Dolabela zanemarivao, a Terencija je bila odgovorna za brak Tulije i Dolabele.

Terencija se rastala od Cicerona oko 51. god. prije nove ere.

Terencijin je drugi muž bio historičar Salustije. Ona je umrla 4. godine poslije nove ere, u dobi od 103 godine.

## Reference 
Kategorija:Umrli 4.
Jaka Hvala

**Jaka Hvala** nekadašnji je slovenski skijaš-skakač. Nastupao je za SSK "Ponikve" iz istoimenog mjesta.

## Karijera 
U Svjetskom kupu debitirao je 20. januara 2012. u poljskim Zakopanima, završivši na 29. mjestu i osvojivši prva dva boda u karijeri. Nakon izvjesne pauze ponovo je osvojio bodove u Lahtiju, gdje je bio deveti, te u Oslu, gdje je završio osmi (nakon prve serije bio je čak drugi).
mini|lijevo|260px|Hvala u Oslu 2012.
Dana 13. februara 2013. došao je do svoje prve pobjede u Svjetskom kupu, i to u njemačkom Klingenthalu, gdje je slavio ispred Japanca Takeuchija i Austrijanca Gregora Schlierenzauera. Hvala je i juniorski svjetski prvak sa SP-a 2013. u češkom Liberecu. Godinu ranije, na SP-u u turskom Erzurumu osvojio je srebrnu medalju, a ima i dvije ekipne juniorske medalje: zlatnu iz Libereca i bronzanu sa SP-a 2010. u njemačkom Hinterzartenu.

Nakon sezone 2013/14. ispao je iz forme i A-reprezentacije, pa se tri sezone takmičio u Kontinentalnom kupu, uz povremene neuspješne pokušaje u kvalifikacijama u Svjetskom, nakon čega je povrijedio koljeno, pa je propustio cijelu sezonu 2017/18. Vratio se u Kontinentalni kup sljedeće sezone, a na samom kraju sezone nastupio je i u Svjetskom, u domaćoj Planici, kao dio nacionalne kvote skakača, ali je u kvalifikacijama bio 38. i nije ušao u prvu seriju.

U augustu 2020. objavio je kraj karijere.

## Svjetski kup 
### Postolja 
### Ekipna postolja 
### Ukupni poredak 
### Novogodišnja turneja 
### Svj. kup u letovima 
### Ljetni Grand Prix 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Hvalin profil na FIS-u

Kategorija:Rođeni 1993.
Kategorija:Biografije, Tolmin
Kategorija:Slovenski skijaši-skakači
Kategorija:Živi ljudi
Kolumela

[mini|Kip Kolumele, *Plaza de las Flores*, [Cádiz]]
**Lucije Junije Moderat Kolumela** (*Lucius Junius Moderatus Columella*) (Cádiz?, 4. – 70.) bio je rimski pisac koji je najpoznatiji po opisivanju agrikulture. Bio je i farmer te je imao nekoliko farmi.

Botaničari Hipólito Ruiz López i José Antonio Pavón Jiménez nazvali su porodicu drveća *Columelliaceae* po Kolumeli.

Njegovo djelo o biljkama zove se *De Re Rustica*.

## Reference
Kategorija:Rođeni 4.
Kategorija:Umrli 70.
Kategorija:Biografije
15. dodjela "Zlatnog globusa"

{{Infokutija filmska nagrada

**15. dodjela "Zlatnog globusa"**

održana 22. februara 1958.

Najbolji film: Drama 
 *Most na rijeci Kwai*

Najbolji film: Komedija ili mjuzikl 
*Les Girls* 

[[Alec Guinness, dobitnik Zlatnog globusa za najboljeg glumca - drama|mini|desno]]
[[Joanne Woodward, dobitnica Zlatnog globusa za najbolju glumicu - drama|mini|desno]]

**15. dodjela "Zlatnog globusa"**, za filmska ostvarenja u 1957. godini, održana je 22. februara 1958. godine u organizaciji Udruženja holivudskih stranih novinara u Los Angelesu.

## Dobitnici
### Filmske kategorije
### Televizijske kategorije
## Reference 
## Vanjski linkovi
* http://www.goldenglobes.org/ 
* Zlatni globus 1957. 

 

*015
Zlatni globus
15
Tanja Stupar-Trifunović

**Tanja Stupar-Trifunović** rođena u Zadru 1977. Diplomirala je na Filološkom fakultetu, odsjek srpski jezik i književnost u Banjaluci. Piše poeziju, kolumne i književnu kritiku.
Poezija joj je nagrađivana i prevođena na engleski, francuski, njemački, poljski, slovenski i danski jezik. Zastupljena je u više antologija i izbora iz poezije i proze, u zemlji i inostranstvu. Urednica je časopisa za književnost umjetnost i kulturu *Putevi.* Živi u Banjaluci.

## Djela 
* *Kuća od slova*, pjesme, Zadužbina „Petar Kočić, Banja Luka – Beograd, 1999. 
* *Uspostavljanje ravnoteže*, pjesme, KOV, Vršac, 2002. 
* *Adornova svraka*, izbor iz kolumni,  Zalihica, Sarajevo 2007. 
* *O čemu misle varvari dok doručkuju*, pjesme, Zoro, Sarajevo – Zagreb, 2008. 
* *Glavni junak je čovjek koji se zaljubljuje u nesreću*, Fondacija/Zaklada *Fra Grgo Martić*, Kreševo, 2010. 

## Nagrade 
* Nagrada UniCredit banke za najbolju knjigu objavljenu u BiH u 2007/2008. za knjigu *O čemu misle varvari dok doručkuju*. Knjiga se našla se u užem izboru za književnu nagradu za Istočnu i Jugoistočnu Europu (*CEE Literature Award*) u okviru kojeg je Stupar-Trifunovićeva nagrađena jednomjesečnim boravkom u Beču. 
* Knjiga poezije *Glavni junak je čovjek koji se zaljubljuje u nesreću* nagrađena je Književnom nagradom  *Fra Grgo Martić* za najbolju knjigu poezije u 2009. godini, u Bosni i Hercegovini.
  
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "TANJA STUPAR-TRIFUNOVIĆ: Nosim svu tragiku i komiku ljudskog bića" , banjalukain.com. Učitano 14. februara 2014.
* "Nagrađena Tanja Stupar-Trifunović", nezvisne.com. Učitano 14. februara 2014.
* "Između basne i Bosne" , e-novine.com. Učitano 14. februara 2014.
* "Tanja Stupar Trifunović: U prirodi čovjeka je da ga promjena plaši", nezavisne.com. Učitano 14. februara 2014.
* "TANJA STUPAR-TRIFUNOVIĆ: Mržnja je postala legitimna i dio naše istorije", zurnal.info. Učitano 14. februara 2014.
* "Svi smo mi varvari...", slobodnaevropa.org. Učitano 14. februara 2014.

Kategorija:Biografije, Zadar
Kategorija:Članovi P.E.N. Centra Bosne i Hercegovine
Kategorija:Potpisnici Deklaracije o zajedničkom jeziku
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Rođeni 1977.
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Banjoj Luci
Sonata

**Sonata** (lat. i ita. *sonare* = zvučati) jeste muzički oblik koji se obično koristi u prvom stavku klasičnih djela. Nastala je iz binarnog oblika u baroknoj muzici, a dalje je razvijena kroz djela manhajmske škole. Dobila je istaknuto mjesto u djelima Josepha Haydna, Wolfganga Amadeusa Mozarta i Ludwiga van Beethovena.          [mini|250 px|[Mozart sonata]]
 
Riječ *sonata* također se koristi pri imenovanju samostalnog instrumentalnog djela relativno velikih razmjera.
 
Muzičko djelo sonatnog oblika može se podijeliti u tri dijela: ekspozicija, razvoj i rekapitulacija.

Sonatni oblik razvijen je u kasnom 18. vijeku u srednjoj Evropi, a temelji se na obimnom planu koji uključuje modulaciju ili promjenu ključa, daleko od glavnog ključa na kojem je djelo zasnovano.
* 

Kategorija:Muzička teorija
Kategorija:Klasična muzika
Kategorija:Muzičke forme
4G

[mini|[Samsungov LTE-modem pod brendom švedske kompanije Telia|280x280piksel]]
**4G** je oznaka za četvrtu generaciju ćelijskih bežičnih standarda. Nasljednik je 3G i 2G familija standarda. Zahtjevi u pogledu brzine kod 4G servisa postavljaju se na oko 100 Mbit/s za komunikaciju u stanju visoke mobilnosti (na primjer iz voza ili automobila) i 1 Gbit/s za stanja niske mobilnosti (na primjer u toku šetnje ili mirovanja).

Od 4G sistema se očekuje da omogući sveobuhvatna i sigurna all-IP bazirana mobilna širokopojasna rješenja smartphone uređajima, laptop računarima, bežičnim modemima i drugim mobilnim uređajima. Usluge kao što su ultra broadband Internet pristup, IP telefonija, gaming servisi, i streaming najrazličitijih multimedijalnih sadržaja mogu biti omogućeni korisnicima.

## Također pogledajte 
* 3G

## Reference 
## Vanjski linkovi
* 3GPP LTE Enciklopedija
* Nomor Research: White Paper on LTE Advance the new 4G standard 
*  (118kb)
* Information on 4G mobile services in the UK - Ofcom

Kategorija:Telekomunikacijski standardi
Ekonomija (dokumentarni film)

**Dokumentarni film "Ekonomija"** je prvi bosanskohercegovački dokumentarni film koji u potpunosti obrađuje temu ekonomije, sa posebnim fokusom na ekonomsku problematiku Bosne i Hercegovine. Dokumentarac "Ekonomija" je autorsko djelo Admira Čavalića, rađen u produkciji udruženja građana "Multi" Tuzla i MediaPlus d.o.o iz Sarajeva, dok režiju potpisuje Rusmir Ahmedić.

Film je sniman u 2012. godini, na lokacijama Tuzle i Sarajeva, a prati odnos države i običnog čovjeka, analizirajući pretpostavke bez kojih ekonomija ne može uspješno funkcionisati.. Film, naslanjajući se na ideje austrijske ekonomske škole i klasičnog liberalizma, nastoji prikazati ekonomske probleme Bosne i Hercegovine koji prije svega proizilaze iz države u užem smislu, a na štetu običnih građana i privrede. U filmu se zaključuje: *"Sama država je poput vikinga - nasilno kroz poreze i doprinose uzima od svojih građana, a zatim taj novac distribuira svima onima koji su bliski samoj državi."*
## Medijsko praćenje 
Film je premijerno prikazan 20. februara 2012. u Amfiteatru Ekonomskog fakulteta u Tuzli. Profesor Zijad Džafić sa Ekonomskog fakulteta u Tuzli je mišljenja da ovaj dokumentarac ima ogroman značaj za bosanskohercegovačku javnost, s obzirom *"da je Čavalić postavio hipotezu, da što stvarate nepovoljniji poslovni ambijent, to vam daje veću šansu da duže ostanete na vlasti"*. Nakon premijere dokumentarac "Ekonomija" je od 12. augusta 2012. dostupan korisnicima svjetske mreže na YouTube kanalu. Početkom 2013. godine objavljena je HD verzija ovog dokumentarca.

Vijest o filma su prenijeli mediji u državi, dok se film naknadno spominjao u vidu komentara, intervjua i kolumne u sedmičnom magazinu "Dani", magazinu "Start" , "Oslobođenju" i programu "Glasa Amerike" (VOA). Na osnovu zainteresovanosti šire javnosti za film u februaru 2013. je pokrenut seminar "Katalaksija - ekonomija u jednoj lekciji" u okviru kojeg se obrađuju ekonomske ideje navedene u filmu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.youtube.com/watch?v=bnicOqt1o6E Dokumentarni film "Ekonomija" 
Kategorija:dokumentarni filmovi
Kategorija:ekonomija
Serenada

[thumb|250px|desno|Mladić u [sicilijanskoj narodnoj nošnji svira serenadu na gitari ispod "prozora Ciampoli" u Taormini, Sicilija.]]
**Serenada**, ( – "večernja muzika") množina serenade, oblik je vokalne muzike iz 18. vijeka, koja kombinuje mnoge značajke kantate, oratorija i opere. Korištenje ovog pojma proteže se unazad barem do 16. vijeka. U najširem smislu, odnosi se na muziku pisanu i izvedenu u nečiju čast. Ponekad ovaj termin je također korišten za čisto instrumentalnu muziku. Prema svom najčešćem korištenju, međutim, serenada je polu-dramatska po prirodi, bila je kraća, i ne tako savršeno organizovana kao opera, obično je izvedena uz mali orkestar i nekoliko kostimiranih pjevača. Bila je jednostavna i nepretenciozna sa malom scenom, a to je bio nastup tradicionalno predstavljen kao večernja zabava u sobi za primanje u palati.

Djela su obično napisana u spomen na neki poseban događaj, kao što je rođendan kraljevske osobe, i bili su jako u modi na evropskim dvorovima (naročito na carevom dvoru u Beču). Tekstovi su često bili alegorijskog karaktera, predmeti se biraju iz mitologije ili drevne historije i tretirani su na takav način da prikazuju vrlo laskavo i simbolički podsjećaju na slavljenika. Alessandro Stradella je bio jedan od prvih kompozitora serenada, a za njim slijede Alessandro Scarlatti, Georg Friedrich Händel, i većina drugih autora s kraja 17. i 18. vijeka. Jedan od najtrajnijih i dobro poznatih primjeri ovog žanra je Händelova pastoralna serenada *Acis i Galatea* iz 1718. godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Acis i Galatea - Handel

Kategorija:Serenade
Kategorija:Operska terminologija
Kategorija:Klasični muzički stilovi
Kategorija:Romansa
Intermeco (muzika)

**Intermezzo**, (italijanski: "međuigra/interludij") množina intermezzi ili međuigre. U muzici i pozorištu, to je zabavni komad koji se izvodio između dijelova predstave, i to je također bila lagana instrumentalna kompozicija. U kasnom 15. i 16. vijeku, klasične i savremene drame su izvođene sa intermezzima napisanim od strane najboljih kompozitora tog vremena, a sastojale su se od solo pjesme, madrigala i drugih dijelova pjesme, plesa i povremeno govornog dijaloga. Tematski, oni su bili često alegorijski ili pastoralni.

Do 1600. godine intermezzi su često bili razrađeni spektakli koji su privlačili više pažnje nego sama opera. U Italiji, opera se razvijala u okviru intermezza. Komični intermezzi su izvođeni između stavaka ozbiljnih opera u 17. i 18. vijeku. Pjevanje je obično bilo za soprano i bas, a pjevani su u cjelosti i  iznjedrili su operu buffa, karakterističnu za italijanski oblik komične opere. Poznata i uticajna komična opera buffa od Giovannija Battiste Pergolesija, La serva padrona (Sluškinja gospodarica) iz 1733. godine izvorno je bila niz intermezza izvođenih između dijelova njegove ozbiljne opere Il prigionier superbo (Oholi zatvorenik).

U 19. vijeku, intermezzo je često korišten kao naziv za lahke instrumentalne pjesme, poput klavirskih intermezza komponovanih od strane Franza Schuberta i Johannesa Brahmsa. Poznati primjer je orkestralni intermezzo u operi iz jednog čina Pietra Mascagnija Cavalleria rusticana 
(Rustikalno viteštvo) iz 1889. godine , koji je činio međuigru između dva čina u operi.

## Također pogledajte 
* Divertimento

## Reference 
Kategorija:Klasična muzika
Kategorija:Intermeco
Kategorija:Opera
Kategorija:Operska terminologija
Kategorija:Romantična muzika
Kategorija:Zapadni klasični muzički stilovi
Cleanin' Out My Closet

'''"Cleanin' Out My Closet"'* jeste pjesma američkog repera Eminema, objavljena 2002. Pjesma se nalazi na njegovom albumu *The Eminem Show'', koji je postigao svjetski uspjeh. Na albumu je kao četvrti singl, nakon pjesme "Business". Za razliku od prethodnih pjesama na albumu, Eminem je u "Cleanin' Out My Closet", odstupio od zabavne persone **Slim Shadyja**, okrenuvši se vrlo ozbiljnoj tematici. Pjesma je bila među top 10 singlova s albuma te na četvrtom mjestu Billboardove top-liste, postavši jedan od Eminemovih najvećih hitova u karijeri.

## Sadržaj 
U pjesmi Eminem introspekcijom posmatra i izvještava slušaoca o svojim sjećanjima, mislima i osjećajima. Istražujući vlastiti život, razmišlja o problematičnom djetinjstvu, bračnim sukobima u porodici i svađama s majkom. Eminem naglašava vlastiti animozitet prema njoj, dajući joj u refrenu sarkastično izvinjenje: "I never meant to hurt you" ("Nisam te nikad mislio povrijediti").

Također spominje kako ljudi negoduju na njegove tekstove. Izražava ljutnju koju osjeća prema svojoj porodici te kako mu je sada bolje bez njih. Isto tako uvjerava publiku kako njegove riječi u vezi s majkom nisu korištene u cilju stjecanja pažnje javnosti: "Now I would never diss my own mama just to get recognition" ("Sada, nikad ne bih omalovažio moju majku samo da steknem priznanje").

## Pjesma na filmu 
### *8 Mile* 
"Cleanin' Out My Closet" namjeravala se koristiti u foršpanu za Eminemov polubiografski film *8 Mile*. Sam Eminem smatrao je da bi pjesma mogla biti previše lična za upotrebu. To je obeshrabrilo producente filma, koji su smatrali da je "Cleanin' Out My Closet" najbolja pjesma ikad. Pjesma je ipak korištena za foršpan namijenjen publici u Velikoj Britaniji.

### Ostali filmovi 
* U australskoj komediji *Scared Weird Little Guys* (2003) pojavljuje se pjesma "Cleanin' Out My Tuckerbag" koja parodira Eminemove pjesme "Lose Yourself" i "Cleanin' Out My Closet".
* Američki komičar Luke Ski napravio je vlastitu filmsku parodiju na film *Gospodar prstenova: Prstenova družina*. U njoj je koristio Eminemove pjesme "Cleanin' Out My Closet", "Stan" i "Lose Yourself".

## Top-liste
## Vanjski linkovi 
* Službeni video na *YouTubeu*
* Eminemova službena web-stranica

Kategorija:Singlovi iz 2002.
Kategorija:Eminemove pjesme
Ludwig von Mises

**Ludwig Heinrich Edler von Mises** (29. septembra 1881. – 10. oktobar 1973.) bio je austrijski ekonomista i filozof poznat po radovima o prakseologiji i promociji ideja slobodnog tržišta. Mises je jedan od najpoznatijih predstavnika Austrijske škole ekonomije.

Mises je dosta vremena posvetio metodologiji ekonomskih nauka, smatrajući ekonomiju aksiomatsko-deduktivnom naukom. Mises je u obrazloženju proučavanja ekonomske nauke pošao od epistemologije, odnosno nauke o saznanju. Epistemologija proučava mentalne fenomene ljudskog života, odnosno proučava ljudsko mišljenje i ljudske akcije.

Mises se oštro suprostavljao pokušajima da se ekonomski fenomeni analiziraju metodologijom prirodnih nauka, tako i pokušajima da se ekonomska nauka svede na historiju. Jedno od najvažnijih mjesta u njegovoj kritici jeste i odbacivanje kvantifikacije (matematička ekonomija, statistika, ekonometrija).

Ludwig von Mises je poznat u akademskim krugovima kao jedan od eminentnijih predstavnika liberalizma u ekonomiji, naročito odbrane slobodnog tržišta i sistema tržišne ekonomije. Za privatno vlasništvo Mises kaže:

Ovim je jasno stavio do znanja da sistemi koji se ne baziraju na privatnom vlasništvu, tipa socijalizma, nemaju dugoročnu perspektivu za čovječanstvo. Upravo će obračun sa socijalističkim idejama biti predmet njegove rasprave o ekonomskoj kalkulaciji (en wiki).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.vonmisesinstitute-europe.org/

Kategorija:Austrijski ekonomisti
Kategorija:Austrijski historičari
Kategorija:Biografije, Lavov
Kategorija:Rođeni 1881.
Kategorija:Umrli 1973.
Austrijska škola (ekonomija)

**Austrijska škola** je ekonomska škola koja proučava fenomene ekonomije na osnovu akcija pojedinaca (ljudskog ponašanja). Ova škola zastupa metodološki individualizam objašnjavajući ekonomski razvoj, uz isticanje organizacijske snage mehanizma cijena. Predstavnici ove škole su promotori ideja slobodnog tržišta (laissez faire).

Izraz "austrijska škola" ne bi trebalo razumijevati kao geografsku odrednicu škole, već kao odrednicu za temeljne ideje koje dijele njeni pripadnici. Fritz Machlup je bio jedan od utjecajnih "austrijanaca", koji je naglašavao da austrijska škola nije nikakva akademska institucija, već način razmišljanja, specifična tehnika ekonomske analize, zapravo jedan poseban istraživački program. Riječ je o konzistentnom teorijskom sistemu koji se bitno razlikuje od ostalih ekonomskih škola.

Popularnost ideja ove škole i njen utjecaj na ekonomsku nauku vremenom su se mijenjali. Prvo se krenulo sa etabliranjem škole i rastom njene popularnosti na kraju devetnaestog vijeka i tokom prvih decenija dvadesetog vijeka. Zatim je slijedio nagli pad popularnosti i uticaja u vremenu kejnzijanske revolucije, kada je izgledalo da se škola definitivno ugasila i konačno novi rast popularnosti i uticaja tokom osamdesetih godina prošlog vijeka, koji traje i do danas.

Ključni predstavnici austrijske škole su: Ludwig von Mises, Friedrich August von Hayek, Karl Menger, Eugen von Bem-Baverk.

## Reference 
Kategorija:Ekonomija
Kategorija:Austrija
Kategorija:Škole ekonomske misli i metodologije
Kritika religije

[mini|250px|desno|Znak sa [Kule bliznakinje|Kulama bliznakinjama i čuvenim Lenonovim stihovima: "*Zamisli da nema religije*" ispred hrišćanske crkve u Americi.]]

**Kritika religije** u najopćenitijem smislu označava kritiku, odnosno odbacivanje koncepta, vrijednosti, prakticiranja te posljedica religije. 

Kritika religije postoji dugo, a prvi tragovi joj se mogu naći još u Starom vijeku, odnosno 1. vijeku p. n. e. da bi kroz vijekove pojavljivala u raznim oblicima, a među najnovije spada tzv. Novi ateizam. Kritičari religiju smatraju štetnom za pojedinca i za društvo u cjelini, smatrajući da podstiče iracionalno ponašanje te ohrabruje nasilje i terorizam.

## Kritike specifičnih religija
* Kritika kršćanstva
* Kritika hinduizma
* Kritika islama
* Kritika judaizma
* Kritika budizma
* Kritika Rimokatoličke crkve
* Kontroverze vezane uz Jehovine svjedoke
* Kontroverze vezane uz Opus Dei
* Scijentološke kontroverze

## Također pogledajte 
* Ateizam
* Kognitivna disonanca
* Deizam
* Racionalizam
* Religija
* Russellov čajnik
* Teologija
* Douglas Adams
* Richard Dawkins
* David Hume
* Friedrich Nietzsche
* Thomas Paine
* Bertrand Russell
* Mark Twain
* Voltaire
* Frank Zappa

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Why I left
*Douglas Adams's speech: Is there an Artificial God? 
*The Academy of Evolutionary Metaphysics
*“Why I am Not a Christian” by Bertrand Russell, March 6, 1927
*A Historical Outline of Modern Religious Criticism in Western Civilization
*The Poverty of Theistic Morality by Adolf Grünbaum
*Transcendent Experience and Temporal Lobe Epilepsy

Kategorija:Ireligija
Antena

[mini|200px|Stub s antenama ([radio, TV UHF i VHF, i satelitska)]]
**Antena** je sprava koja služi za slanje (emitovanje) i prijem radiotalasa (elektromagnetske energije).

Odašiljačka antena pretvara jednodimenzionalni talas iz prijenosne strukture (koaksijalne linije ili talasovoda) u trodimenzionalni prostorni talas, usmjeravajući pri tome energiju u željenom smjeru. Prijemna antena prima elektromagnetnu energiju zavisno o jačini polja koje dolazi do antene.

## Parametri antena 
***Polarizacija** - opisuje krivulju vektora električnog polja kojeg antena zrači, odnosno prima. Antena ne može primati ortogonalnu polarizaciju. Kod identinčnih polarizacija talasa i prijemne antene postiže se maksimalni prijenos energije.
***Dijagram zračenja** - opisuje raspodjelu gustoće snage na površini kugle (u dalekoj zoni), odnosno smjerove glavnih i sekundarnih latica.
***Ugao usmjerenosti** - ugao oko glavnog smjera zračenja unutar kojeg zračena snaga ne pada ispod polovice snage zračenja u glavnom smjeru.
***Širina snopa** - ugao koji omeđuje glavnu laticu (kut između prvih nul-točaka u dijagramu zračenja).
***Usmjerenost** - opisuje kolika je količina energije usmjerena unutar nekog kuta u smjeru najjačeg zračenja u odnosu na sve druge smjerove.
***Dobitak** - govori koliko više snage treba izračiti iz izotropnog radijatora da bi na istoj udaljenosti postigli jednaku gustoću snage kao kod promatrane antene.
***Potiskivanje sekundarnih latica** - odons jačine polja u smjeru maksimalnog zračenja i jačine polja u smjeru maksimuma najveće sekundarne latice.
***Impedanca** - odnos napona i struje na priključnicama antene. Ako se antena nalazi u slobodnom prostoru daleko od bliskih objekata, radi se o vlastitoj impedanci antene.

## Vrste antena 
Pasivne antene su napravljene od recipročnih elemenata i mogu se koristiti i kao prijemne i kao odašiljačke. Aktivne antene ("pametne", adaptivne antene) sadrže elektroničke elemente koji im omogućavau da mijenjaju dijagram zračenja, smjer snopa, itd.

Linearne antene su najčešće žičane, zanemarivog presjeka pa ih posmatramo kao jednodimenzionalne. Koriste se u nižem frekvencijskom području (ugrubo, ispod 1 GHz). Površinske antene zrače svojom površinom, posmatramo ih kao dvodimenzionalne i koriste se u mikrotalasnom frekvencijskom području (ugrubo, iznad 1&nbsp;GHz).

Uskopojasne antene su rezonantne, s malom širinom frekvencijskog područja koje pokrivaju (do 10% frekvencijske nosioca). Širokopojasne antene pokrivaju široko frekvencijsko područje, pa su zato najčešće prijemne.

## Također pogledajte 
* Elektromagnetizam
* Satelitska televizija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.antenna-theory.com/
* http://www.emtalk.com/mwt_mpa.htm
* http://www.aerialsandtv.com/fmanddabradio.html#FMandDABaerialTests
* https://web.archive.org/web/20120315170634/http://www.ilmondodelletelecomunicazioni.it/english/antennas/index.htm
* https://web.archive.org/web/20120304222913/http://www.antennasoftware.com.ar/1_5_PRODUCTS.html

Kategorija:Radiokomunikacije
Sekularni humanizam

**Sekularni humanizam** je humanistička filozofija koja promiče razum, etiku i pravdu s posebnim naglaskom na odbacivanje natprirodnog i duhovnog kao izvora morala i odlučivanja.

Izraz se počeo koristiti u 20. vijeku kako bi se razlikovao od religijskog humanizma. Neki sekularni humanisti, pak, odbacuju taj naziv te umjesto toga koriste izraz ***Humanizam s velikim H***.

Kao što i sam naziv sugerira, sekularni humanisti se zalažu za sekularizam, odnosno potpuno odbacivanje religije iz javnog života, ali i pojedinačni moralni kodeks temeljen na sekularnim, odnosno racionalnim principima.

Sekularni humanizam je blizak ateizmu, agnosticizmu i nonteizmu. Smatra se kako svoje ideološke korijene vuče iz pred-sokratovske grčke  filozofije, konfucijanizma i prosvjetiteljstva.

## Temelji sekularnog humanizma 
Većina sekularnih humanista svoj svjetonazor tumače kroz sljedeće principe:

* **Potreba da se testiraju vjerovanja** – Uvjerenje da dogme , ideologije i tradicije, bile one religijske, političke ili društvene, moraju biti odmjerene i testirane od strane svakog pojedinca, a ne jednostavno prihvaćene na osnovu vjere.
* **Razum, dokazi, naučna metoda ** – Privrženost korištenju kritičkog uma, činjeničnim dokazima i naučnim metodama ispitivanja umjesto vjere i misticizma kada je u pitanju traženje rješenja za ljudske probleme i odgovora na važna ljudska pitanja.
* **Ispunjavanje, rast, kreativnost** – Primarna briga mora biti ispunjavanje potreba, rast i kreativnost kako pojedinca tako i čovječanstva uopće.
* **Potraga za istinom** – Stalna potraga za objektivnom istinom, uz shvaćanje da svako novo znanje i iskustvo mijenja našu nesavršenu percepciju svijeta.
* **Ovaj život** – Briga za ovaj život i nastojanje da ga se učini smislenim kroz bolje shvaćanje samih sebe, svoje historije, intelektualnih i umjetničkih dostignuća, kao i shvaćanja koja se razlikuju od naših.
* **Etika** – Potraga za održavim individualnim, društvenim i političkim načelima etičkog ponašanja, prosuđivanih na osnovu njihove mogućnosti da poboljšaju ljudsko blagostanje i pojedinačnu odgovornost.
* **Izgradnja boljeg svijeta** – Uvjerenje da se uz pomoć razuma, otvorene razmjene ideja, dobre volje i tolerancije može postići napredak u stvaranju boljeg svijeta za nas i našu djecu.

## Također pogledajte 
* Humanizam

## Reference 
Kategorija:Ireligija
Ireligija

**Ireligija** (lat. *irreligio, -onis, f.* prema *in-*, ne + *religio*, religija), **ireligioznost**, **nereligioznost**, pojam je koji označava odsustvo religije, ravnodušnost prema religiji, nezainteresiranost ili neosjetljivost za religiju, odbacivanje religije ili neprijateljstvo prema religiji. Kad označava odbijanje ili odbacivanje religijskog vjerovanja, onda ireligija obuhvata ateizam i sekularni humanizam. Kada označava neprijateljstvo prema religiji, onda obuhvata antiteizam, antiklerikalizam i antireligiju. Kada označava ravnodušnost i nezainteresiranost za religiju, onda obuhvata apateizam. Kada označava odsustvo religijskog vjerovanja, onda može obuhvatati agnosticizam, ignosticizam, neteizam, religijski skepticizam i slobodoumlje. Ireligija čak može obuhvatati oblike teizma, što zavisi od religijskog konteksta nasuprot kojeg se definira, pa je tako u Evropi u 18. vijeku epitoma ireligije bio deizam.

Neki dokazi navode da status najbrže rastuće religije u Sjedinjenim Američkim Državama ima "nereligija", obuhvatajući gotovo 20% odraslih osoba prema podacima iz 2012. Prema izvještaju Pewovog istraživačkog centra osobe koje su se izjašnjavale kao "ateisti" ili "agnostici" činile su 6% ukupnog stanovništva u SAD-u, dok su u religijski neizjašnjenom (ili "nereligioznom") stanovništvu ateisti činili 12%, a agnostici 17%. Osobe koje ne navode nikakvu religijsku pripadnost obično se označavaju kao "neizjašnjeni".

Procjenjuje se da je 16% svjetskog stanovništva (1,1 milijarda ljudi) "nereligiozno" obuhvatajući pod tim pojmom agnostike, ateiste, sekularne humaniste i ljude koji se "ne izjašnjavaju" ili ne navode "nikakvu religijsku sklonost" pri odgovaranju na otvoreno pitanje o tome koja je njihova religijska sklonost. U istom Pewovom izvještaju bilježi se da mnogi religijski neizjašnjeni imaju nekakva religijska vjerovanja, a većina religijski neizjašnjenih dolazi iz Azije i Pacifika. Prema jednom izvoru procjenjuje se da 40-50% nereligioznih osoba vjeruje u barem jedno božanstvo ili neki oblik više sile.

## Demografija
mini|lijevo|500px|Gallupov indeks religioznosti iz 2009. (svijetla boja označava religiozne, tamna nereligiozne)
:*Glavni članak: ireligija po zemljama*

Prikazane tablele navode postotke nereligioznog stanovništva po pojedinim državama od najvećeg k najmanjem.

Iako 10 zemalja popisanih iznad imaju nereligiozne većine, to ne znači da većina stanovništva tih zemalja ne pripada nijednoj religijskoj grupi. Naprimjer, 70% švedskog stanovništva pripada luteranskoj kršćanskoj crkvi dok se 56,7% Albanaca izjašnjava muslimanima uprkos takvoj ireligioznosti.

## Također pogledajte 
* humanizam
* skepticizam

## Reference 
## Literatura 
*
*
*
HNK Tomislav Tomislavgrad

**HNK Tomislav Tomislavgrad** je nogometni klub iz Tomislavgrada, Bosna i Hercegovina. Takmiči se u Prvoj nogometnoj ligi Federacije Bosne i Hercegovine.

## Historija 
Klub je osnovan 1920. godine kao *HNK Tomislav* jer se u to vrijeme pripremala proslava 1000. godišnjice krunidbe kralja Tomislava. 1925. godine HNK Tomislav prestaje sa radom, a tek nakon promjene imena u *Vran* nastavlja odigravati utakmice sa klubovima iz okolnih naselja (Livno, Široki Brijeg, Kupres). Prije i za vrijeme drugog svjetskog rata igralo se znatno manje utakmica, a Vran je povremeno igrao za italijanskim vojnicima.

U junu 1946. godine mijenja ime u *FK Zvijezda*. Zvijezda nije igrala u niti jednom takmičenju sve do 1952. godine kada počinje igrat u *Podsaveznoj ligi Mostar*. Dvije godine kasnije ponovo mijenja ime, ovaj put u *FK Budućnost*. Budućnost se nastavila takmičiti u *Podsaveznoj ligi Mostar*, zatim je igrala u *Podsaveznoj ligi Livno* koju je osvojila i plasirala se u *Hercegovačku zonsku ligu*. 1963. godine seli se na stadion *Ferovac*. U Hercegovačkoj zoni najveće uspjehe postižu između 1971. i 1975. godine kada se bore za ulazak u *Drugu jugoslovensku ligu*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* HNK Tomislav Tomislavgrad na transfermarkt.com

Tomislav
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1920.
Kategorija:Sport u Tomislavgradu
Morfej

[mini|Morfej i [Irida, Pierre-Narcisse Guérin, 1811.]]
**Morfej** (grč. ''''*, *Morpheús*) je u grčkoj mitologiji bio bog snova, sin boga spavanja Hipnosa, i njegove majke Nikte, božice noći. Prema mitologiji, mogao je poprimiti lik bilo kojeg čovjeka a javljao se u snovima ljudi kada bi ih savladao njegov otac Hipnos. Grci su ga zamišljali kao vitkog momka sa malim krilima na sljepočnicama.

## Etimologija 
Morfejovo grčko ime izvedeno je iz riječi , *morphế* = "oblik", stoga je on "koji mijenja oblike".

## Karakteristike 
Morfej šalje slike ljudskih bića u snove i vizije, odgovoran je za oblikovanje snova ili oblikovanje bića koja nastanjuju snove. Javljao se ljudima u snu, gdje je mogao poprimiti oblik bilo kojeg čovjeka. Morfej ima vlastiti lik jedino kad se odmara. Grci su ga prikazivali kao mladića s malim krilima na sljepočnicama, skoro uvijek u pratnji braće.

## Mitologija 
Morfej ima dva brata: Fobetora, koji stvara strašne snove i Fantasa, koji stvara irealne snove. Morfeju se još pripisuju i posebne odgovornosti vezane uz snove kraljeva i mitoloških junaka. Iako trojica braće zajedno vladaju carstvom snova, zbog vlastitih odgovornosti Morfej se smatra glavnim među njima. Prema Ovidijevim *Metamorfozama*, Morfej je u snovima odgovoran za stvaranje ljudskih likova, dok su njegova braća Fobetor i Fantas odgovorna za pojavljivanje životinja i nepokretnih predmeta, odnosno neživog. 
Bog koji je uspavao i samog Zeusa vjerovatno je bio Morfej, kako spominje Homer.

## Literatura 
* Homer: *Ilijada*
* Ovidije: *Metamorfoze''
* Morfej u klasičnoj literaturi i umjetnosti

## Reference 

Kategorija:Olimpski bogovi
Divertimento

**Divertimento** (italijanski divertire-zabavljati) je muzička vrsta kod koje je većina njenih primjera iz 18. vijeka. Raspoloženje u divertimentu je najčešće veselo (kao rezultat izvođenja na društvenim okupljanjima) i obično je komponovan za male ansamble.
 
Divertimento se koristi za opisivanje raznih svjetovnih instrumentalnih djela za solistu ili kamerni ansambl. To je vrsta zabavne muzike, iako se također može primijeniti na ozbiljne muzičke vrste. Nakon 1780. pojam uopšteno označava djela koja su neformalna ili lagana.
Kao posebna vrsta, čini se da nemaju određeni oblik, iako je većina divertimenta u drugoj polovini 18. vijeka išla bilo nazad u pristupu ka plesnoj sviti (izveden iz baletske vrste pozorišnog divertimenta), ili uzima oblik drugih vrsta kamerne muzike svog vijeka (kao nastavak samo instrumentalnog pozorišnog divertimenta).

Postoje mnogi drugi nazivi koji opisuju muziku sličnu divertimentu, uključujući serenade, kasacije, nokturna, noćna muzika. Negdje nakon 1780. divertimento je izraz koji se najčešće primjenjuje za ovu laganu, "nakon večere", muziku  koja se često izvodila vani na otvorenom. Divertimenti imaju od jednog do 9 stavaka, a tu je i barem jedan primjer sa 13. Najstarija objava koja je koristila ime "divertimento" je od Carla Grossija, iz 1681. u Veneciji (Il Divertimento de 'Grandi: musiche da kamera, O po servizio di tavola) i nagovještava da će divertimento biti dio usluge. Ovo se odnosi i na kasnije godine, budući da je to lagana muzika koja je često korištena da prati bankete i druge društvene događaje.

Mozart je poznat po tome što je komponovao različite vrste divertimenta, ponekad čak i u obliku male simfonije (ili tačnije: sinfonije), na primjer njegove Salzburg simfonije KV 136-137-138. Još neobičniji je njegov gudački trio u 6 stavaka KV 563, što je ozbiljan posao koji pripada njegovim gudačkim kvartetima i kvintetima, za sve što je označeno kao divertimento. Ostali kompozitori divertimenta su Leopold Mozart, Carl Stamitz, Haydn i Boccherini.
 
Postoji nekoliko primjera iz 20. vijeka, uključujući radove Alfreda Reeda, Nikolaja Medtnera, Ferruccia Busonija, Vincenta Persichettija, Sergeja Prokofjeva, Béle Bartóka, Benjamina Brittena, Leonarda Bernsteina, Gordona Jakova, Lennoxa Berkeleya, Garetha Waltersa, Malcolma Arnolda, Lars-Erika Larssona i Bohuslav Martinůa. Igor Stravinski je također obradio divertimento za svoj balet na muziku Čajkovskog, Le baiser de la fée, dok je Joaquín Rodrigo nazvao njegov  končerto za violončelo i orkestar iz 1982. "Concierto como un divertimento" ("Končerto kao divertimento").

## Reference 
* Članak "Divertimento," u *The New Grove Dictionary of Music and Musicians*, ed. Stanley Sadie.  20 vol.  London, Macmillan Publishers Ltd., 1980.  
* *The New Harvard Dictionary of Music*, ed. Don Randel.  Cambridge, Massachusetts, Harvard University Press, 1986.  
* *The Harvard Concise Dictionary of Music and Musicians*

Kategorija:Muzička terminologija
Colo-Colo

[mini|desno|250px|[Stadion Monumental (Čile)|Stadion "David Arellano"]]

**Colo-Colo** (špa. *Club Social y Deportivo Colo-Colo*) jeste nogometni klub iz Santiago de Chilea. Osnovan je 1925. i nikad nije ispao iz 1. lige. Sa 29 titula prvaka i 10 trofeja Kupa Čilea najuspješniji je čileanski klub u historiji. Osvajač je i *Copa Libertadoresa* 1991.

## Također pogledajte 
* Stadion "Monumental"

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Colo-Colo
Colo-Colo
Kategorija:Nogometni klubovi u Čileu
Colo-Colo
Trio

U muzici, **trio** (izveden iz italijanskog "trio", što znači "trica") je metoda instrumentacije ili pjevanja po tri različita zvuka ili glasa kako bi se stvorila melodična muzika ili pjesma.

## Klasična muzika 
### Instrumentalni ansambl 
U klasičnoj muzici, i tačnije, kamernoj muzici, *trio* može označavati djelo za tri instrumenta ili glasove. Uobičajeni oblici takvih trija uključuju "klavirski trio" - klavir, violina i violončelo - i "gudački trio" - violina, viola i violončelo.
 
*Trio* se također pojavljuje u nazivu muzičkog oblika trio sonate, koji je bio popularan u 17. i početkom 18. vijeka. Trio sonata je napisana za dva solo melodijska instrumenta i basso continuo, čineći ukupno tri dijela, pa sonata po tome i dobija ime trio. Međutim, zbog toga što je basso continuo obično sastavljen od najmanje dva instrumenta (uglavnom violončelo ili bas viole i čembala), nastupi trio sonata obično uključuju ​​najmanje četiri muzičara.

## Muzički oblik 
*Trio* se također odnosi na središnji dio djela u trodjelnom obliku (ABA). Ovo značenje se nalazi u nazivima ''menuet i trio" ili "Scherzo i trio", koji često formiraju treći stavak simfonije, sonate ili sličnih djela.

## Rock i rap muzički trio 
U rock muzici, većina grupa obično imaju četiri do pet članova, ali postoje i mnogi sa tri osobe. Najrasprostranjeniji trio u rock muzici u svom sastavu ima gitaru, bas, i bubnjeve, sa jednim ili više od tih izvođača koji i pjevaju. Poznati primjeri trija po ovom uzorku uključuju Rush, The Police, Motorhead i Nirvana. Međutim, postoje i druge postave, kao na primjer Emerson, Lake & Palmer, gdje je gitara zamijenjena klavijaturom. Operativni kao trio omogućuje muzičarima koji učestvuju da pokažu svoje vještine, zajednički noseći teret zato što nemaju uobičajenog četvrtog člana. Jimi Hendrix, iako zapamćen kao solista, često je svirao kao dio trija.
 
Trio se također može osloniti na kombinaciju instrumentacije i pjevačke harmonizacije. Crosby, Stills & Nash  počeli su kao trio poznati po svom skladnom pjevanju. Neki trio sastavi se oslanjaju isključivo na pjevačke vještine izvođača koji rade ispred unaprijed snimljenih instrumentalnih pjesama. To uključuje grupe poput Destiny's Child i TLC. U rap muzici, trio može biti sastavljen od tri izvođača koji izmjenjuju pjevačke dionice, kao i kod Beastie Boys, The Lonely Island, Foreign Beggars, ili mogu biti dva pjevača zajedno sa DJ koji pruža instrumentarij putem uzimanja uzoraka i "turntablism", kao sa Salt-N-Pepa, sastoji se od dva pjevača i DJ Spinderella.

## Uobičajeni trio muzički sastavi 
Trio sonata
Klavirski trio (klavir, violina, violončelo)
Gudački trio (violina, viola, violončelo)
Frula, viola i harfa (flauta, viola, harfa)
Jazz Trio (klavir, bas, bubnjeve)
Klarinet-violina-klavirski trio (klarinet, violina, klavir)
Klarinet-viola-klavirski trio (klarinet, violu, klavir)
Klarinet-violončelo-klavirski trio (klarinet, violončelo, klavir)
Snaga Trio (električna gitara, bas-gitara, bubnjeve)
Harmonika trojac (kromatska harmonika, bas harmonika, akord harmonika)
Horn trio (violina, truba, klavir)

## Reference 
Kategorija: Vrste muzičkih grupa
Kategorija: Muzički trio
Kategorija:Muzika
Arija "da capo"

**Da Capo arija** je muzički oblik koji je bio preovladavajući u vrijeme baroka. Pjevana je od strane solista uz pratnju muzičkih instrumenata, često uz mali orkestar. Da capo arija se vrlo često koristi u muzičkim žanrovima opere i oratorija. Prema Randelu, brojni barokni kompozitori komponovali su više od hiljadu da capo arija tokom svojih karijera.

### Oblik 
Da capo arija se sastoji iz tri dijela. Prvi dio je kompletan muzički entitet, koji završava u glavnom (tonik) ključu, a mogao bi u načelu  sam da se pjeva. Drugi dio je u suprotnosti sa prvim po svom muzičkom ključu, teksturi, raspoloženju, a ponekad i tempu. Treći dio obično nije zapisivao kompozitor, koji prilično jednostavno navodi smjer "Da Capo" (italijanski "iz glave") što znači od samog početka i da prvi dio treba ponoviti u cjelosti.

Tekst za da capo ariju je obično pjesma ili drugi stih napisan u dvije strofe, prva strofa za prvi dio arije (koja se ponavlja kasnije) i druga strofa za drugi dio arije. Svaka strofa sastojala se od tri do šest linija, a prestaje u liniji koja sadrži muški završetak.

### Improvizacija 
Od pjevačice se često očekuje da improvizira varijacije i ukrase tokom treće dionice, kako ne bi bilo samo ponavljanje prvog dijela da capo arije. To je posebno tako kod da capo arija pisanih u sporijem tempu, gdje je prilika za improvizacije, kao i rizik da ne budu interesantne veća. Sposobnost da improvizuje varijacije i ukrase je bila naučena vještina, i očekivala se od svih solo pjevača. Pad ove sposobnosti nakon baroka je možda razlog zašto je da capo arija na kraju stekla ugled kao muzički dosadan oblik. Autentičan izvođački pokret, iz sredine 20. vijeka, obnovio je improvizaciju pri izvođenju da capo arija, iako praksa tek treba postati univerzalna, čak i među umjetnicima koji izvode izvorna djela.

### Poznati primjeri 
Händelov oratorij Messiah (Mesija) iz 1742. uključuje dvije dobro poznate da capo arije "He Was Despised" (Prezren bješe) (za alto glas) i "Trumpet Shall Sound" (za bas). Johan Sebastian Bachova kantata "Jauchzet Gott" u Allen Landen, BWV 51 iz 1730. počinje sa blistavom da capo arijom za sopran, trubačkog solistu, i gudačke instrumente.
* *Händel* na youtube.com
* *Händel* na youtube.com
* *Bach* na youtube.com

## Reference 
Kategorija:Muzika
Kategorija:Opera
Kategorija:Oblici pjesama
Kategorija:Operska terminologija