Neravnoteža elektrolita

**Elektrolitni disbalans**, ili **vodno-elektrolitni disbalans**, je abnormalnost u koncentraciji elektrolita u tijelu. Elektroliti imaju vitalnu ulogu u održavanju homeostaze u tijelu.Oni pomažu u regulaciji srčane i neurološke funkcije, ravnoteža tekućine, isporuke kisika, kiselino-bazne ravnoteže i mnogo više. Elektrolitni disbalans može se razviti konzumiranjem premalo ili previše elektrolita, kao i izlučivanjem premalo ili previše elektrolita.  Primjeri elektrolita uključuju kalcij, hlorid, magnezij, fosfat, kalij i natrij.

Poremećaji elektrolita uključeni su u mnoge bolesti i važan su dio liječenja pacijenata u medicini. Uzroci, težina, liječenje i ishodi ovih poremećaja mogu se uveliko razlikovati ovisno o impliciranom elektrolitu. Najozbiljniji poremećaji elektrolita uključuju abnormalnosti u nivoima natrija, kalija ili kalcija. Drugi elektrolitni disbalansi su rjeđi i često se javljaju u kombinaciji s većim promjenama elektrolita. Bubrezi su najvažniji organ u održavanju odgovarajuće ravnoteže tekućine i elektrolita, ali ulogu imaju i drugi faktori poput hormonskih promjena i fiziološkog stresa.

#### Pothranjenost
Osobe s pothranjenošću imaju posebno visok rizik od elektrolitnog disbalansa. Teški elektrolitni disbalansi moraju se pažljivo liječiti jer postoje rizici od prebrze korekcije, što može rezultirati aritmijama,  hernijacijom mozga ili sindromom ponovnog hranjenja, ovisno o uzroku disbalansa. Restriktivne poremećaje u ishrani poput anoreksije nervoze i atipske anoreksije nervoze također su povezane s elektrolitnim disbalansom.

### Opća funkcija
Elektroliti su važni jer ih ćelije (posebno živci, srce i mišićne ćelije) koriste za održavanje akcijsog potencijala, napona preko ćelijskih membrana. Elektroliti imaju različite funkcije, a važna je prenošenje električnih impulsa između ćelija. Bubrezi rade na održavanju konstantne koncentracije elektrolita u krvi uprkos promjenama u tijelu.

Liječenje elektrolitnog disbalansa zavisi od specifičnog elektrolita o kojem je riječ i od toga da li su nivoi previsoki ili preniski. Paratiroidna žlijezda je odgovorna za osjet promjena u koncentraciji kalcija i regulaciju elektrolita pomoću paratireoidnog hormona.

### Hiperkalcemija 
Hiperkalcemija opisuje stanje kada je koncentracija kalcija u krvi previsoka. Ovo se javlja iznad 10,5&nbsp;mg/dL.

#### Uzroci 
Hipoparatireoidizam i nedostatak vitamina D su česti uzroci hipokalcemije. Generalno, hlorid ima inverzni odnos sa bikarbonatom, elektrolitom koji ukazuje na acidobazni status.

#### Liječenje 
Liječite osnovni uzrok, koji obično uključuje povećan unos tekućine.

#### Liječenje 
Liječite osnovni uzrok, što obično uključuje povećan unos tečnosti. Magnezij je važan u kontroli metabolizma i uključen je u brojne enzimske reakcije. Normalan raspon je 0,70 - 1,10&nbsp;mmol/L. Ovo se definira koncentracijom magnezija >2,5&nbsp;mg/dL.

#### Uzroci 
Hipermagnezemija se obično javlja kod osoba s abnormalnom funkcijom bubrega. Ovaj disbalans se također može javiti pri upotrebi antacida ili laksativa koji sadrže magnezij. Jatrogeni slučajevi hipermagnezemije mogu se spriječiti izbjegavanjem lijekova koji sadrže magnezij.

#### Simptomi 
Blagi simptomi uključuju mučninu, crvenilo, umor. Neurološki simptomi se najčešće vide, uključujući smanjene duboke tetivne reflekse. Teški simptomi uključuju paralizu, respiratornu insuficijenciju i bradikardiju koja napreduje do srčanog zastoja.

#### Liječenje 
Ako je funkcija bubrega normalna, dovoljno je zaustaviti izvor unosa magnezija. Diuretici mogu pomoći u povećanju izlučivanja magnezija u urinu. Teški simptomi mogu se liječiti dijalizom kako bi se magnezij direktno uklonio iz krvi.

### Hipomagnezijemija 
Hipomagnezijemija, ili nizak nivo magnezija u krvi, može se javiti kod čak 12% hospitalizovanih pacijenata.. Simptomi ili efekti hipomagnezijemije mogu se javiti nakon relativno malih deficita.

#### Uzroci 
Glavni uzroci hipomagnezijemije su gastrointestinalni gubici poput povraćanja i dijareje. Drugi glavni uzrok su gubici putem bubrega uzrokovani diureticima, konzumiranjem alkohola, hiperkalcemijom i genetskim poremećajima. Nizak unos hrane također može doprinijeti nedostatku magnezija.

#### Simptomi 
Hipomagnezijemija je obično povezana s drugim elektrolitnim abnormalnostima, kao što su hipokalemija i hipokalcemija. Iz tog razloga, može doći do preklapanja simptoma koji se vide kod ovih drugih elektrolitnih deficita. Teški simptomi uključuju aritmije, enapade i tetaniju.

#### Liječenje 
Prvi korak u liječenju je utvrđivanje da li je nedostatak uzrokovan gastrointestinalnim ili bubrežnim problemom. Osobama bez ili s minimalnim simptomima daje se oralni magnezij. Međutim, mnogi ljudi imaju dijareju i druge gastrointestinalne tegobe. Oni koji ne mogu tolerirati ili primiti magnezij, ili oni s teškim simptomima mogu primiti magnezij intravenski. Hipomagnezemija može spriječiti normalizaciju drugih elektrolitnih deficita. Ako su povezani i drugi elektrolitni deficiti, normalizacija nivoa magnezijuma može biti neophodna za liječenje ostalih deficita.

## Fosfat 
### Hiperfosfatemija 
### Hipofosfatemija 
## Kalij 
Kalij se uglavnom nalazi unutar ćelija tijela, tako da njegova koncentracija u krvi može varirati od 3,5 mEq/L do 5 mEq/L. U ljudskoj fiziologiji se često kaže da su "ćelije vreće kalija koje plutaju u moru natrija." Natrij i njegova homeostaza u ljudskom tijelu uveliko zavise od tečnosti. Ljudsko tijelo se sastoji od približno 60% vode, procenat koji je poznat i kao ukupna tjelesna voda. Ukupna tjelesna voda može se podijeliti u dva odjeljka koja se nazivaju vanćelijska tečnost (ECT) i  unujtarćelijska tečnost (ICT). Većina natrija u tijelu ostaje u odjeljku vanćelijske tečnosti. Ovaj odjeljak se sastoji od tečnosti koja okružuje ćelije i tečnosti unutar krvnih sudova. ECF ima koncentraciju natrija od približno 140 mEq/L. Većina hospitaliziranih pacijenata ima samo blagu hiponatremiju, s nivoima iznad 130 mEq/L. Samo 1-4% pacijenata ima nivoe niže od 130 mEq/L. A significant portion of our sodium intake comes from just a few types of food, which may be surprising, as large sources of sodium may not taste salty.
* Hljeb
* Supe
* Suhomesnati proizvodi i naresci
* Sir
* Slane grickalice (npr. čips, krekeri, pereci)

### Fosfat 
Od minerala, fosfor se uglavnom javlja kao fosfat. Dobri izvori fosfora uključuju prašak za pecivo, instant puding, brašno od pamučnog sjemena, sjemenke konoplje, obogaćena pića, sušenu sirutku.

### Kalij 
Dobri izvori kalija nalaze se u raznom voću i povrću. Preporučeni unos kalija za odrasle kreće se od 2.300&nbsp;mg do 3.400&nbsp;mg, ovisno o dobi i spolu.
* Grah i leća
* Tamnozeleno lisnato povrće (npr. špinat,  kelj
* Jabuke
* Kajsije
* Krompir
* Tikva
* Banane
* Hurme

### Kalcij 
Mliječni proizvodi su glavni izvor kalcija u prehrani u Sjedinjenim Američkim Državama. Preporučeni unos kalcija za odrasle kreće se od 1.000&nbsp;mg do 1.300&nbsp;mg, ovisno o dobi i spolu. Preporučeni unos magnezija za odrasle kreće se od 360&nbsp;mg do 420&nbsp;mg, ovisno o dobi i spolu.
* Tamnozeleno lisnato povrće (npr. špinat)
* Grah
* Obogaćene žitarice

## Također pogledajte
* Acidoza
* Alkaloza
* Dehidracija
* Pothranjenost
* Gladovanje
* Sportski napitak

## Reference
## Vanjski linkovi 
* 

*
Kategorija:Uzroci smrti