open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kutina

mini|280px|Kutina, "Petrokemija"
**Kutina** je grad u Hrvatskoj, u Sisačko-moslavačkoj županiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Kutina.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Kutina je imao 22.760 stanovnika, od čega u samoj Kutini 13.735.

### Grad Kutina 
**Napomena**: *Nastao iz stare općine Kutina. Od 1857. do 1880. sadrži dio podataka za grad Garešnicu (Bjelovarsko-bilogorska županija). Od 1857. do 1971. sadrži dio podataka za grad Popovaču.*

### Kutina (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Sadrži podatke za bivše naselje **Brunkovac** od 1910. do 1931.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Kutina je imalo 14.992 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Također pogledajte
* Spisak gradova u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Sisačko-moslavačkoj županiji
*
Makrin

**Makrin** (Marko Opelije Sever Makrin August; 165–218) bio je rimski car od 217. do 218. Kao pripadnik rimske konjice postao je prvi car koji nije bio rodom iz senatorske porodice i prvi car Mauritanskog porijekla. Tokom vladavine cara Karakale, bio je pretorijanski prefekt i bavio se civilnim poslovima. Kako bi zaštitio svoj život, učestvovao je u ubistvu cara Karakale.

Makrin je pokušao uvesti reforme koje bi donijele ekonomsku i diplomatsku stabilnost carstva, jer je njegov prethodnik ispraznio blagajne u ratu sa Partskim Carstvom, Kraljevinom Armenijom i Dakijom. Međutim, dodatni finansijski troškovi i naknadne finansijske reforme su izazvale nemir u rimskoj vojsci. To je otvorilo put Heliogabalu koji podiže pobunu i ubija Makrina.

## Biografija 
Pravim imenom Marko Opelije Makrin, bio je prvi car koji nije bio ili senator ili iz senatorske porodice. Rođen je u 165. u Cezariji u Maurentaniji. Visoko obrazovanje mu je omogućilo brz uspon u administraciji Septimija Severa, a Karakala ga je proglasio prefektom pretorijanaca. U drugoj polovini Karakaline vladavine, dolazi do sukoba. Pojavljuju se glasine o Makrinovim pretenzijama na prijestolje. Uskoro je Karakala ubijen, vjerovatno je to učinio Makrin, ili neko iz njegove bliže pratnje.

Međutim, Parti i Dačani su osjetili slabost Rima te započinju sa napadima u pograničnim područjima. To dovodi do nezadovoljstva unutar carstva, te započinju akcije za uklanjanje Makrina. Pritom su veliku ulogu imali članovi Karakaline bliže porodice.

Odlučujući sukob se odigrao kod Antiohije 8. juna 218. Makrin gubi bitku, te je uskoro i pogubljen. On ne pripada dinastiji Severa.

## Vanjski linkovi 
* Život Makrina (*Historia Augusta* u LacusCurtius: Latinski tekst i prijevod na engleski)
* "Macrinus and Diadumenianius" u *De Imperatoribus Romanis* (autor Michael Meckler sa Ohio State University) 
* Macrinus autora Dio Cassius
* Livius.org: Marcus Opellius Macrinus 
* Macrinus, The Columbia Encyclopedia, Sixth Edition. 2001–05 
*Ross Cowan, 'The Battle of Nisibis, AD 217', *Ancient Warfare* 3.5 (2009), 29-35. An examination of Macrinus' generalship.

Kategorija:Rimski carevi
Dijadumenijan

mini|Aureus sa likom Diadumeniana

**Marcus Opellius Diadumenianus** (* 14. septembar 208.; † ljeto 218.) sin rimskog cara Makrina, postao je rimski car malo prije smrti. Prije uzvišenja za cezara zvao se **Marcus Opellius Antoninus Diadumenianus**.
**Diadumenian**  ; 14Septembar 208. – jun 218.) bio je sin rimskog cara Makrina i nakratko je bio njegov suvladar 218. godine. Njegova majka, Macrinusova žena, zove se Nonia Celsa u nepouzdanoj , iako je ovo ime možda bilo izmišljeno. Diadumenian je postao  maja 217. godine, ubrzo nakon stupanja njegovog oca na carski tron. Elagabal, rođak nedavno preminulog Karakale, pobunio se u maju sljedeće godine, a Diadumenijan je uzdignut za ko-cara. Nakon što je Makrin poražen u bici kod Antiohije 8. juna 218. godine, Diadumenijan je poslat na dvor Artabana IV od Partije da mu očuva sigurnost; međutim, bio je zarobljen i usput pogubljen. Nakon njegove i smrti njegovog oca, Senat ih je obojicu proglasio neprijateljima Rima, a njihova imena su izbrisana iz zapisa, a njihove slike uništene - proces poznat u modernoj nauci kao .

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20200606042657/http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Historia_Augusta/Diadumenianus%2A.html
* http://www.roman-emperors.org/macrinus.htm

Kategorija:Rimski carevi
Sportisti godine "Sportskih novosti"

Nagrada **Sportisti godine "Sportskih novosti"** je jugoslavenska i hrvatska sportska nagrada koju od 1952. godine dodjeljuje zagrebački sportski dnevni list Sportske novosti. Od 1952 birao se najbolji sportist i sportistica, a od 1990. i za najbolju muški i ženski sportski sastav iz Hrvatske. Izbor vrši žiri sastavljen od sportskih novinara iz brojnih domaćih uredništava. Ovom prigodom dodjeljuje se i trofej "fair-play" za korektnu gestu u sportu.

## Reference 
Kategorija:Sportisti godine Sportskih novosti
Kategorija:Hrvatske sportske nagrade i trofeji
Jedinični krug

mini|Koordinate na jediničnom krugu
**Jedinični krug** je definisan kao krug sa centrom u koordinatnom početku i poluprečnikom (radijusom) r = 1 i čiji se centar  u koordinatnom početku (0,0. Jedinični krug siječe x-osu u tačkama (-1,0) i (1,0) i y-osu u tačkama (0,1) i (0,-1).

Ortogonalna projekcija tačke A(x,y)
na x osu je A_1(x,0), a na y- osu A_2(0,y). Duži OA_1 i OA_2 su katete pravouglog trougla OA_1A_2 čije su dužine x i y.

cos\theta je horizontalna a sin\theta vertikalna dužina. Ugao \theta je u standardnom položaju. Na osnovu definicije funkicje sinus i kosinus dobijamo sljedeće jednakosti:

sin \theta = y/1 =y

cos \theta=x/1=x

tg \theta=y/x

Ako su (*x*, *y*) tačke na kružnici jediničnog kruga u prvom kvadrantu, onda su *x* i *y* katete pravouglog trougla (isječci na *x* i *y* osi, respektivno) čija je hipotenuza (poluprečnik) 1. Prema Pitagorinoj teoremi *x* i *y* zadovoljavajujednačinu

x^2 + y^2 = 1 

Pošto je x^2 = (-x)^2 prethodna jednačina važi za sve tačke (x, y) na jediničnom krugu, ne samo za prvi kvadrant.
## Trigonometrijske funkcije 
mini|Trigonometrijske funkcije kod jediničnog kruga (Animacija)
Uz pomoć trigonometrijskih funkcija kod pravouglih trougla mogu se prikazati odnosi između koordinata i uglova na jediničnom krugu.
Trigonometrijske funkcije sinus i kosinus  mogu biti definisane na jediničnom krugu na sljedeći način. Ako je (x, y) tačka na jediničnom krugu i ako duž iz koordinatnog početka do tačke (x, y) čini ugao t sa pozitivnim dijelom x-ose (u smjeru suprotnim od smjera kazaljke na satu), tada važi:

:cos\theta = x
:sin\theta = y

Jednačina x^2 + y^2 = 1 daje poznatu relaciju

cos^ 2\theta + sin^ 2\theta = 1

Jedinični krug takođe daje uvid da su sinus i kosinus periodične funkcije jednakostima:

:\cos t = \cos(2k\pi +\theta) \,\!
:\sin t = \sin(2k \pi +\theta) \,\!

za svaki cijeli broj k.

Ove jednakosti polaze od činjenice da x i y koordinate tačke na krugu ostaju iste ako ugao t napravi bilo koji broj obrtaja (1 obrtaj = 2\pi radijana).

Kada se radi sa pravouglim trouglovima, sinus i kosinus, kao i ostale trigonometrijske funkcije imaju smisla samo ako je ugao veći od 0 i manji od \pi/2. Koristeći jedinični krug, ove funkcije dobijaju smisao za bilo koju realnu vrijednost ugla.
Ako je tačka A tačka jediničnog kruga onda su njene koordinate
:A(0)=A(2 \pi)=(1,0)
:A(\pi/2)= (0,1)
:A(\pi)=(-1,0)

mini
Druge tačke su određene koordinatama \left(\tfrac{1-t^2}{1+t^2},\tfrac{2t}{1+t^2}\right)

Zamjenom t=p/q dobijamo pitagorine trojke (q^2-p^2, 2pq, q^2+p^2).

## Kompleksna ravan
U kompleksnoj ravni jedinični krug predstavljen je skupom G \subset \mathbb{C}
: G = \{z : \mathrm{Re}\{z\}^2 + \mathrm{Im}\{z\}^2 = 1 \} =  \{z : z = e^{i\phi}, 0 \leq \phi 

## Također pogledajte 
* Ugao

## Izvori
Unit Circle

Jedinični krug

Kategorija:Geometrijski oblici
Avidije Kasije

**Gaj Avidije Kasije** (*Gaius Avidius Cassius*, oko 130 – juli 175) bio je rimski vojskovođa i velikodostojnik, poznat kao jedini uzurpator u periodu Pet dobrih careva. 

Rodio se u Kirosu u Siriji kao sin Gaja Avidija Heliodora, proslavljenog oratora i guvernera Egipta. Preko čukunbake Junije Lepide bio je direktni potomak prvog cara Augusta.

Istakao se u službi cara Marka Aurelija, kome je bio lični prijatelj. Kao komandant III galske legije je sudjelovao u ratu protiv Parta, prilikom čega je zauzeo Seleukiju i Ktesifon, odnosno dopro sve do Medije. Godine 160. je služio kao *suffect* konzul, od 161. do 163. kao guverner Sirije, da bi 166. bio imenovan za guvernera Egipta.

Na tom mjestu su ga mjestu godine 175. zatekle vijesti da je Marko Aurelije, koji je u to vrijeme vodio pohod protiv Markomana, bolestan, odnosno lažne vijesti o tome da je umro. Historičari špekuliraju kako je njih namjerno širila Markova supruga Faustina kako bi osigurala da Kasije odmah preuzme vlast i tako zaštiti svog 13-godišnjeg sina Komoda. Kasije se 3. maja proglasio carem, a tu je titulu nastavio koristiti čak i nakon što je doznao da je Marko Aurelije živ.

Marko Aurelije je ispočetka nastojao sakriti vijesti o pobuni od svojih trupa, a kada je to postalo nemoguće, Senat je Kasija proglasio narodnim neprijateljem. Marko Aurelije je poslije javno izrazio želju da se Kasije uhvati živ, odnosno nadu da neće izvršiti samoubistvo, kako bi mogao iskazati milost svom nekadašnjem prijatelju. 

Kasije se - iako je kao guverner Egipta raspolagao sa strateškim resursima žita nužnog za prehranu Rima - ubrzo našao u nepovoljnom položaju, jer je Marcije Ver, guverner Kapadokije, iskazao odanost caru, a njegov primjer ubrzo slijedili i drugi guverneri i važniji komandanti. Svijest o tome je doprla i do Kasijevih pristaša, te je on ubijen od vlastitog centuriona. Kasijeva glava je poslana Marku Aureliju u Rim; on ju je, zgađen, odbio pogledati te umjesto toga naredio da se sahrani.

Bio je oženjen za Volusija Vetiju ili Volusiju Mecijanu s kojom je imao četvoro djece.

## Vanjski linkovi
* Relief at Ephesus, including a possible rendering of Avidius Cassius, now headless (treća slika na stranici) 
* http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Historia_Augusta/home.html
* http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Cassius_Dio/home.html

Kategorija:Rimski uzurpatori
Kategorija:Rođeni 130.
Kategorija:Umrli 175.
1510-e p. n. e.

1510. godine prije nove ere bila je decenija koja je trajala od 1. januara 1519. godine prije nove ere do 31. decembra 1510. godine prije nove ere.
## Događaji
* 1512. p. n. e. — Poplava Deukalionova, prema O'Flahertyju, Augustinu, Euzebiju i Izidoru Seviljskom (približni datum).
## Reference 
## Vanjski linkovi
Princip neodređenosti

mini|desno|200px|Klikni na sliku, za pregled animacije: Gaussova talasna funkcija  \psi, inicijalno veoma lokalizovane slobodne čestice.
U kvantnoj mehanici, **Heisenbergovo načelo neodređenosti** govori kako je načelno nemoguće istovremeno odrediti tačan položaj i brzinu neke čestice. Da bismo posmatranjem odredili položaj nekog tijela, moramo ga osvijetliti i primiti svjetlost koja se od njega reflektira. Međutim, zbog difrakcije svjetlosti položaj tijela možemo odrediti najpreciznije na talasnu dužinu svjetlosti pa tako možemo pisati da je neodređenost položaja tijela jednaka talasnoj dužini svjetlosti (Δx≈λ). Smanjenjem talasne dužine korištene svjetlosti možemo sve preciznije odrediti položaj tražene čestice, ali u tom slučaju povećavamo energiju zračenja (E=hf=hc/λ), odnosno čestične osobine svjetlosti (elektromagnetskog talasa) čiji foton u tom slučaju ima veću količinu kretanja (p=h/λ) pa tako u "sudaru" s posmatranom česticom više mijenja njenu količinu kretanja (u odnosu na početnu) tako da je i nju nemoguće sasvim tačno odrediti. Povećanjem čestičnih osobina svjetlosti kojom osvjetljavamo (smanjenje talasne dužine) gubi se na preciznosti mjerenja brzine (količine kretanja), a povećanjem talasne dužine gubi se na preciznosti određivanja položaja.
Ovo nije posljedica nesavršenosti mjernih instrumenata, nego je kvantno svojstvo samog posmatranog sistema i nemoguće ga je izbjeći i upotrebom usavršenih mjernih instrumenata. Što preciznije mjerimo položaj, manje precizno mjerimo brzinu i obrnuto. Ovo svojstvo otkrio je 1927. godine njemački fizičar Werner Heisenberg a obično se formulira ovako:

: Δp·Δx≥ħ/2

gdje je Δp neodređenost količine kretanja, Δx neodređenost položaja, a ħ je reducirana Planckova konstanta (ħ=h/2π) h=6,626·10−34 Js

ili drukčije formulirano:

: ΔE·Δt≥ħ/2

gdje je ΔE neodređenost energije, a Δt neodređenost mjerenja vremenskog intervala.

Ove relacije vrijede i u makrosvijetu (svijetu klasične mehanike), ali tamo su neprimjetljive jer je neodređenost položaja zanemariva u odnosu na dimenzije tijela, a neodređenost količine kretanja u odnosu na ukupnu količinu kretanja tijela.

Heisenbergovo načelo neodređenosti izazvalo je brojne kritike u svijetu fizike 20. vijeka (najpoznatije od Alberta Einsteina) jer je utjelovljenje kontrarnosti(?) determinističkim principima dotadašnje fizike, otpočelo je eru probabilističkog pristupa kvantnoj fizici i postavilo bitnu granicu preciznosti eksperimenta.

## Također pogledajte 
* Tunel efekat

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* The certainty principle 

Kategorija:Kvantna mehanika
Kategorija:Principi
Referendum o ukidanju služenja vojnog roka u Austriji 2013.

U Austriji se 20. januara 2013. održao **Referendum o ukidanju služenja vojnog roka**, na osnovu čijih rezultata se moglo odlučiti o ukidanju redovnog služenja vojnog roka i uvođenje profesionalne vojske u Austriji. Troškovi referenduma procjenjuju se na 5.000.000 €

Na referendumu će biti postavljeno pitanje:

## Odluka
Odluka o raspisivanju referenduma, donesena je 16. oktobra 2012. godine na zasjedanju Skupštine Austrije

## Rezultati
Po službenim rezultatima za održavanje obaveznog služenja vojne obaveze i civilnog služenja, izjasnilo se 59,7 %, a za uvođenje profesionalne vojske 40,3 %, od ukupnog broja važećih glasova.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Aktualne informacije na portalu Austrijskog ministarstva unutrašnjih poslova 

Kategorija:2013. u Austriji
Kategorija:Referendumi u Austriji
Planckova temperatura

**Planckova temperatura**, je fizikalna konstanta, s oznakom *TP*, a jedinica je topline, jednaka 1,416785(71) × 1032 K. Ime je dobila po Maxu Plancku, koji ju je prvi predložio.

Planckova temperatura se određuje s:

T_P = \frac{m_P c^2}{k} = \sqrt{\frac{\hbar c^5}{G k^2}} = 1,416785 (71)x 1032 K

gdje je *mP* – Planckova masa, *c* – brzina svjetlosti u vakuumu, *G* – gravitacijska konstanta, \hbar - reducirana Planckova konstanta, k – Boltzmannova konstanta. Dvije brojke u zagradama predstavljaju standardnu grešku.

Kao i sve Planckove jedinice, Planckova temperatura predstavlja osnovnu granicu u kvantnoj mehanici. Na temperaturama višim od *TP* trenutno važeći fizikalni zakoni više ne vrijede jer ne poznajemo kvantnu teoriju gravitacije.

## Također pogledajte 
* Planckova konstanta
* Prirodne jedinice

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* NIST reference: Planck temperature
* What is the opposite of absolute zero?

Kategorija:Termodinamika
Planckova masa

**Planckova masa**, je fizikalna konstanta, sa oznakom *mP*, a to je jedinica mase, jednaka 2,17644(11)×10−8  kilograma.

Planckova masa se određuje sa:

:m_P=\sqrt{\frac{\hslash c}{G}}≈ 1,2209 x 1019 GeV/c2 = 2,17644(11) x 10-8 kg

gdje je *c* – brzina svjetlosti u vakuumu, *G* – gravitacijska konstanta i *ħ* - reducirana Planckova konstanta. Dvije brojke u zagradama prestavljaju standardnu grešku.

Fizičari elementarnih čestica i kosmolozi često koriste **reduciranu Planckovu masu**, koja iznosi:

:\sqrt\frac{\hbar{}c}{8\pi G} ≈ 4,340 10-6 g = 2.43 × 1018 GeV/c2

Dodani faktor  1/√8π pojednostavljuje brojne jednačine u općoj teoriji relativnosti. Ime je dobila po Maxu Plancku, jer je to otprilike veličina na koju kvant djeluje.

## Značaj
Planckova masa je masa Planckove čestice, teoretske minijaturne crne rupe, čiji Scwarzschildov poluprečnik je jednak Planckovoj dužini.

## Također pogledajte 
* Planckova dužina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
# Peter Gabriel Bergmann: "The riddle of gravitation" http://books.google.com/books?id=WYxkrwMidp0C&pg=PR10 
# Johnstone Stoney: Phil. Trans. Roy. Soc. 11, (1881)

Kategorija:Termodinamika
Himna Čilea

mini|desno|320px|
**Himna Čilea** ili **Himno Nacional de Chile** je državna himna Čilea. Muziku je napisao Ramón Carnicer (1789-1855), a tekst Eusebio Lillo (1826-1910). Himna je zvanično usvojena 1847.

## Tekst na španskom 

:**Dulce Patria, recibe los votos**
:**con que Chile en tus aras juró**
:**que o la tumba serás de los libres** 
:**o el asilo contra la opresión.**

I 
:Ha cesado la lucha sangrienta;
:ya es hermano el que ayer invasor; 
:de tres siglos lavamos la afrenta 
:combatiendo en el campo de honor. 
:El que ayer doblegábase esclavo 
:hoy ya libre y triunfante se ve; 
:libertad es la herencia del bravo, 
:la Victoria se humilla a su pie.

II 
:Alza, Chile, sin mancha la frente; 
:conquistaste tu nombre en la lid; 
:siempre noble, constante y valiente 
:te encontraron los hijos del Cid. 
:Que tus libres tranquilos coronen 
:a las artes, la industria y la paz, 
:y de triunfos cantares entonen 
:que amedrenten al déspota audaz. 

III 
:Vuestros nombres, valientes soldados, 
:que habéis sido de Chile el sostén, 
:nuestros pechos los llevan grabados; 
:los sabrán nuestros hijos también. 
:Sean ellos el grito de muerte 
:que lancemos marchando a lidiar, 
:y sonando en la boca del fuerte 
:hagan siempre al tirano temblar. 

IV 
:Si pretende el cañón extranjero 
:nuestros pueblos, osado, invadir; 
:desnudemos al punto el acero 
:y sepamos vencer o morir. 
:Con su sangre el altivo araucano 
:nos legó, por herencia, el valor; 
:y no tiembla la espada en la mano 
:defendiendo, de Chile, el honor. 

**V**
:**Puro, Chile, es tu cielo azulado,**
:**puras brisas te cruzan también,**
:**y tu campo de flores bordado**
:**es la copia feliz del Edén.**
:**Majestuosa es la blanca montaña**
:**que te dio por baluarte el Señor,**
:**y ese mar que tranquilo te baña**
:**te promete futuro esplendor.**

VI 
:Esas galas, ¡oh, Patria!, esas flores 
:que tapizan tu suelo feraz, 
:no las pisen jamás invasores; 
:con su sombra las cubra la paz. 
:Nuestros pechos serán tu baluarte, 
:con tu nombre sabremos vencer, 
:o tu noble, glorioso estandarte, 
:nos verá, combatiendo, caer.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Čile
* Grb Čilea
* Zastava Čilea

## Vanjski linkovi 
* MIDI zapis himne 

Kategorija:Čile
Čile
Vojska Austrije

Grb vojske Austrije|mini|desno
**Austrijska vojska** () je regularna vojska Austrije, koja po članu&nbsp;79 Par.&nbsp;1 Ustava ima zadatak vojne odbrane zemlje. Vojsku čini oko 35.000 regularnih vojnika i oko 30.000 milicionera uključenih u rezervnu miliciju. Opremljena je sa oko 9000 vozila i 150 aviona i helikoptera. Kao kopnena zemlja bez izlaza na more, Austrijska vojska u svom sastavu nema Vojnu mornaricu.

Zapovjednik Austrijske vojske je de facto predsjednik Austrije, dok stvarnu (de iure) komandu ima Ministar odbrane. Trenutni Ministar odbrane je Norbert Darabos, a zapovjednik Generalštaba je general Edmund Entacher.

## Historija
### 1920-38.
### 1945-55.
Nakon završetka Drugog svjetskog rata, Austrija je bila okupira od strane saveznika (SAD, Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska i SSSR) i podijeljena na četiri okupacione zone, te nije imala svoju vojsku. 27. aprila 1945. godine Vlada Austrije, sa kancelarom Karl Rennerom, osniva Ured za vojna pitanja, pod vodstvom socijaldemokratskog sekretara Franza Winterera. Ured je za zadatak imao obaveze demobilzacije vojnika,  bivšeg njemačkog Wehrmachta,  koji su se nalazili na području Austrije, ali također ostvarivanje preduslova za stvaranje Vojske Austrije. Slijedećih mjeseci je ured koji je imao sjedište na bečkom trgu Schwarzenbergplatz proširen, a Winterer je 19. septembra 1945. godine unaprijeđen u general-majora. Nakon novembarskih prvih skupštinskih izbora, 30. novembra Saveznici raspuštaju Ured za vojna pitanja, a 20. decembra Winterer se povlači iz službe, ali sve do 1949. godine ostaje kao predstavnik u Skupštini Austrije. Sve poslove Ureda, kao i brigu o ratnim zarobljenicima preuzima Ministarstvo unutrašnjih poslova Austrije.

### 1955-68.
### 1968-89.
### Od 1990.
### Inozemne akcije
## Zadaci i strategija
Glavni zadaci Austrijske vojske danas su:
* da zaštiti Ustavom uspostavljene institucije i stanovništvu obezbjedi slobodu i demokraciju;
* da održava red, mir i sigurnost u zemlji;
* da pruži pomoć u slučaju prirodnih katastrofa i nesreća izuzetne veličine;

## Vojna organizacija
## Austrijska vojska od 2010.
## Sistem
## Činovi
### Oficiri 
### Podoficiri 
## Podaci
## Oprema
## Također pogledajte 
* Referendum o ukidanju služenja vojnog roka u Austriji 2013.

## Literatura
## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Austrija
Austrija
Regije Turske

[mini|desno|350px|**Geografske regije Turske:** 1.&nbsp;[Marmara, 2.&nbsp;Centralna Anadolija, 3.&nbsp;Egejska regija, 4.&nbsp;Sredozemna regija, 5.&nbsp;Crnomorska regija, 6.&nbsp;Jugoistočna Anadolija, 7.&nbsp;Istočna Anadolija]]
**Regije Turske** (tur: ''Türkiye'nin coğrafi bölgeleri*) su geografske regije u Turskoj, koje nemaju političko-upravnu funkciju. Prvobitno su formirane *Prvim turskim geografskim kongresom* održanim 1941.

Postoji 7 geografskih regija u Turskoj a formirane su na osnovu geografskih, demografskih i privrednih kriterija. Zasnovane na ovim principima, granice geografskih regija se ne preklapaju s administrativnim granicama turskih provincija.

## Podjela 
Podjela na sedam geografskih regiona u Turskoj, zasnovana je na sličnim klimatskim značajkama. Samim tim su regije geografski slične, pa se regije razlikuju uglavnom po klimi i privrednoj i ekonomskoj raspodjeli. Npr. Crnomorska regija - umjerena klima, Marmara - industrijska regija, Istočna Anadolija - poljoprivreda.

## Regije 
## Statistički podaci 
## Klima 
## Klasifikacija 
S obzirom da je Turska transkontinentalna država, tj. jedna od rijetkih država koja se prostire na više od jednog kontinenta, njena glavna geografska karakteristika je ta da se sastoji od dva geografska područja i to od Anadolije i Istočne Trakije.

Osim toga, država je podijeljena na 7 geografskih regija i 21 podregiju odnosno područja:

* **Turska**: Anadolija, Istočna Trakija
** **Sredozemna regija** (Akdeniz Bölgesi)
*** Područje Antalya (Antalya Bölümü) 
*** Područje Adana (Adana Bölümü) 
** **Istočna Anadolija** -  (Doğu Anadolu Bölgesi)
*** Područje Erzurum-Kars (Erzurum-Kars Bölümü) 
*** Gornje područje Eufrat (Yukarı Fırat bölümü) 
*** Gornje područje Murat-Van (Yukarı Murat-Van Bölümü)
*** Područje Hakkari (Hakkari Bölümü)
** **Egejska regija** - Ege Bölgesi
*** Područje Egeja (Asıl Ege Bölümü) 
*** Centralno područje Anadolije (İçbatı Anadolu Bölümü) 
** **Jugoistočna Anadolija** - Güneydoğu Anadolu Bölgesi
*** Centralno područje Eufrat (Orta Fırat Bölümü)
*** Područje Tigris (Dicle Bölümü) 
** **Centralna Anadolija** - İç Anadolu Bölgesi
*** Područje Konya (Konya Bölümü)
*** Područje iznad Sakarya (Yukarı Sakarya Bölümü)
*** Centralno područje rijeke Kizil (Orta Kızılırmak Bölümü)
*** Područje iznad rijeke Kızıl (Yukarı Kızılırmak Bölmü)
** **Crnomorska regija** - Karadeniz Bölgesi
*** Zapadnocrnomorska regija (Batı Karadeniz Bölgesi)
*** Centralnocrnomorska regija (Orta Karadeniz Bölgesi)
*** Istočnocrnomorska regija (Doğu Karadeniz Bölgesi)
** **Marmara** - Marmara Bölgesi
*** Područje Yıldız-Berge (Yıldız Dağları Bölümü) 
*** Područje Ergene (Ergene Bölümü)
*** Područje južnog dijela Marmare (Güney Marmara Bölümü)
*** Područje Çatalca-Kocaeli (Çatalca-Kocaeli Bölümü)

## Provincije 
## Literatura 
* Wolf-Dieter Hütteroth: *Türkei.'' Wissenschaftliche Länderkunden Band 21, Darmstadt 1982
* Brigitte Moser / Michael Weithmann: Landeskunde Türkei. Geschichte, Gesellschaft, Kultur. Hamburg 2008. ISBN 978-3-87548-491-

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Der Türkei Almanach 2007 - Geographische Gebiete der Türkei

*
Galipolje (čvor)

* Galipolje (grad), grad u Turskoj
* Galipolje (poluostrvo), poluostrvo u Turskoj
* Bitka kod Galipolja, u Prvom svjetskom ratu
9. milenij p. n. e.

[mini|300px|desno|Evropa i okolne oblasti u 9. milenijumu p. n. e. Plavo označene oblasti su pokrivene ledom. (1) Kulture [gornji paleolit|gornjeg paleolita. (2) Mezolitske kulture. (3) Swiderijanske kulture. (4) Pontske Tardenosijanske kulture. (5) Iberske kapsijanske kulture cultures. (6) Oranijanske kulture. (7) Donje kapsijanske kulture. (8) Plodni polumjesec.]]

:*Početak neolitskog perioda u holocenskoj epohi.*

## Događaji 
* Oko 9000. p. n. e.– Mediteran - Započinje naseljavanje mediteranskih otoka
* Oko 8700. p. n. e. BC–8400. p. n. e.– Britanija - Star Carr nalazište u Yorkshireu u Britaniji nastanjeno maglemosijanskim ljudima
* Oko 8500. p. n. e.– Velika Britanija - Mezolitski lovci logoruju u Cramondu u prahistorijskoj Škotskoj
* Oko 8350. p. n. e.– Bliski istok - Neolitsko naselje u Jerihonu
* Oko 8300. p. n. e.– Velika Britanija - Nomadski lovci dolaze u Englesku
* Oko 8000. p. n. e.– Norveška - Øvre Eiker u Norveškoj nastanjen
* Oko 8000. p. n. e.– Afrika - Najstariji poznato izrezbareno kamenje u Africi, pronađeno u pečini zvanoj *Apollo 1*.

## Promjene okoline 
* Oko 8000. p. n. e.– Svijet - Porast razine mora
* Oko 8000. p. n. e.– Antarktika - započinje dugoročno otapanje antarktičkog ledenog pokrova
* Oko 8000. p. n. e.– Azija - porast razine mora uslijed postglacijalnog zatopljenja
* Oko 8000. p. n. e.– Svijet - Nestanak preko 40 miliona životinja u ovom vremenskom periodu
* Oko 8000. p. n. e.– Sjeverna Amerika - Ledenjaci su se počeli povlačiti, a do 8.000. p. n. e. je Wisconsinska glacijacija potpuno nestala.
* Oko 8000. p. n. e.– Svijet - Unutrašnjost kontinenata u mnogim regijama poplavljena uslijed katastrofalnog otapanja ledenjaka

## Izumi i otkrića 
* Oko 8000. p. n. e.– Mezopotamija - Zemljoradnja u Mezopotamiji
* Oko 8000. p. n. e.– Azija - Pripitomljavanje svinje u Kini i Turskoj
* Oko 8000. p. n. e.– Bliski Istok - Pripitomljavanje ovaca i koza
* Oko 8000. p. n. e.– Azija - Dokazi o pripitomljavanju pasa od vukova.
* Oko 8000. p. n. e.– Svijet - Navodna transatlantska trgovina duhanom između Afrike i Južne Amerike
* Oko 8000. p. n. e.– Bliski Istok - Drevna kremena oruđa u sjevernoj i centralnoj Arabiji pripadaju lovačko-sakupljačkim društvima
* Oko 8000. p. n. e.– Bliski Istok - Glineno posuđe i figurice ljudi i životinja od terakote su proizvedene u Ganj Darehu u zapadnom Iranu
* Oko 8000. p. n. e.– Razmjena dobara, tridimenzionalna kombinacija računovodstveno/inventarskog sistema i medija razmjene
* Oko 8000. p. n. e.– Razmjena dobara kao mogući najraniji predstavnik tehnologije pseudo-pisma

## Kulturna dostignuća 
* Svijet - Ukupno svjetsko stanovništvo ispod 10 miliona

## Reference 
## Vanjski linkovi 

-1
Kategorija:Mezolitik
Jin od Xije

**Jin** [Džin] (kineski *廑*, *Jǐn*; "koliba") bio je kralj Kine iz dinastije Xije. Zovu ga i **Yinjia** (*胤甲*; "nasljednik oklopa").

## Biografija 
Jin je bio 13. kralj iz dinastije Xije, sin kralja Jionga od Xije i nepoznate žene. Jinov je dedo bio kralj Xie od Xije. Jin je naslijedio svog oca na prijestolju 1810. godine p. n. e.

Prema drevnoj hronici zvanoj *Bambusovi anali*, Jin je premjestio prijestolnicu drevne Kine kraj Zapadne rijeke (*西河*).

U osmoj je godini njegove vladavine došlo do ozbiljne suše. Jin je te godine umro, a ljudi su vjerovali da su demoni bili krivi.

Jinov je vazal Ji Fan (*己樊*) bio vladar Kunwua (昆吾).

Nakon šta je Jin umro, naslijedio ga je bratić Kong Jia.

## Reference 
Kategorija:Kineski vladari
Sila (serija)

**Sila** (tr. **Sila**) je turska serija. Glavne uloge pripale su glumcima Cansu Dere, Mehmet Akif Alakurt . Radnja je smještena u Istanbul i Mardini .

## Radnja  
Silu je sudbina u dobi od tri godine, otrgnula od kuće i porodice i odvela u Istanbul. Iako su Silini korijeni na istoku, ona je odgojena u modernom zapadnom svijetu. Pojam 'razmjena mladenaca', s kojim se Sila nikad nije susrela, u potpunosti mijenja tok njenog života. Da bi spasila život brata kojeg nikad nije upoznala, nasilu je udaju za poglavara plemena, naočitog Borana kojeg nikad prije nije vidjela. Sila u golemoj kući postaje zarobljenica nesmiljenih pravila. Ona iz dana u dan kuje planove za bijeg, no nije svjesna da je ono od čega zapravo pokušava pobjeći beznadna ljubav prema svom novom suprugu agi Boranu. Boran je bogati zemljoposjednik i aga koji se samo iz poštovanja, i kada je to potrebno, pokorava običajima i tradiciji.

## Glumačka postava
### Glavni likovi
### Sporedne uloge
Kategorija:Turske TV-serije
Kategorija:Turske TV-serije iz 2000-tih
Kategorija:Turske TV-serije sa početkom prikazivanja 2006.
Kategorija:TV-emisije na turskom jeziku
Kategorija:Turske dramske serije
Planckova dužina

**Planckova dužina**, je fizikalna konstanta, sa oznakom lP, a to je jedinica dužine, jednaka 1,616&#8239;255(18)&#8239;⋅&#8239;10−35 metara.

## Fizikalni značaj
Planckova dužina iznosi oko 10−20 od prečnika protona, tako da je to izuzetno mala dužina. To je još puno manje, nego što je ikad izmjereno, jer najmanja dužina koja je izmjerena iznosi oko 10−5 od prečnika protona. Zbog toga je Planckova dužina uglavnom teoretska vrijednost. Uglavnom, to je dužina ispod koje se ne može više mjeriti.

Planckova dužina bi imala vrijednost, kada bi bila poznata teorija kvantne gravitacije, ali još uvijek je za nas to nepoznanica. Planckova površina, koja je jednaka kvadratu Planckovih dužina, igra ulogu u entropiji crne rupe. Vrijednost te entropije je data sa  A/4l_\mathrm P^2, gdje je A površina horizonta događaja.

## Također pogledajte 
* Planckova masa
* Planckova temperatura
* Planckovo vrijeme

## Reference 
Kategorija:Termodinamika
Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2010.

**Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2010.** održani su 3. oktobra 2010. godine. Na izborima su birani članovi 
Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predstavnici za Parlament Bosne i Hercegovine, Parlament Federacije Bosne i Hercegovine, Predsjednik Republike Srpske, predstavnici za Narodnu skupštinu Republike Srpske i predstavnici za Skupštine kantona u Federaciji Bosne i Hercegovine. Ovo su bili šesti opći izbori u historiji Bosne i Hercegovine.

## Raspisivanje izbora
Za opće izbore u Bosni i Hercegovini 2010. registrovano je ukupno 3.126.599 birača, od čega 1.192.182 u Republici Srpskoj i 1.934.417 u Federaciji BiH. Glasanje je održano na 5.276 biračkih mjesta od čega je bilo 4.981 redovno biračko mjesto, 145 biračkih mjesta za glasanje u odsustvu, 143 biračka mjesta za glasanje lično i 7 biračkih mjesta u diplomatsko-konzularnim predstavništvima.

## Organizacija 
## Rezultati 
### Predsjedništvo 
Na izborima za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine, birana su tri člana, po jedan iz svakog konstituivnog naroda Bosne i Hercegovine. Bosna i Hercegovina je bila izborno podijeljena u dvije osnovne izborne jedinice: Federaciju BiH i Republiku Srpsku. U Federaciji BiH birao se član Predsjedništva iz reda bošnjačkog i hrvatskog naroda, u 86 izbornih jedinica, koje su predstavljale osnovne izborne jedinice, dok se u Republici Srpskoj, birao član Predsjedništva iz reda srpskog naroda u ukupno 63 izborne jedinice. Birači sa područja Federacije BiH, mogli su glasati ili za bošnjačkog ili za hrvatskog člana. Mandat članova je četiri godine.

### Narodna skupština RS 
Na izborima za članove Narodne skupštine RS, birano je 83 zastupnika, sa trajanjem mandata 4 godine. Izbori su održani u šest izbornih jedinica, a na izbore se prijavilo 140 kandidatskih listi sa ukupno 1.539 kandidata. Broj registriranih glasača je bio 1.192.182, a od toga je na izbore izašlo 670.730 (56,3%). Broj važećih glasova bio 633.429 (94,4%).

### Skupštine kantona u FBiH 
Za opće izbore u Bosni i Hercegovini 2010. registrovano je 1.934.417 u Federaciji BiH, koji su imali pravo glasati za zastupnike u deset Kantonalnih skupština. U zavisnosti od veličine kantona, skupštine imaju od 21 do 35 predstavnika. Glasano je za partije, a rezultati su dobijeni sabiranjem glasova svih izbornih jedinica u kantonu.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Službena stranica Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine

*
2010
Kategorija:2010. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Izbori u 2010.
Kategorija:Izbori u Bosni i Hercegovini 2010.
Kategorija:Izbori u Evropi 2010.
Narodna skupština Republike Srpske

**Narodna skupština Republike Srpske** (**NSRS**) jest najviše predstavničko tijelo i nosilac ustavotvorne i zakonodavne vlasti u Republici Srpskoj. Sastoji se iz 83 narodna zastupnika i sjedište se nalazi u Banjoj Luci.

## Historija 
Skupština je osnovana 24. oktobra 1991. kao **Skupština srpskog naroda u Bosni i Hercegovini**. Na prvoj sjednici održanoj u Sarajevu, raspisan je plebiscit i usvojena *Deklaracija o ostajanju srpskog naroda u zajedničkoj državi Jugoslaviji*. Referendum na kome su se Srbi izjasnili o ostanku u Jugoslaviji održan je 9. i 10. novembra 1991.

Smatralo se da je osnivanje Skupštine srpskog naroda u Bosni i Hercegovini i konstituiranje Republike Srpske bila potrebna za očuvanjem identiteta i državnosti Srba u Bosni i Hercegovini. Uporedo s političkom borbom koju su izabrani predstavnici srpskog naroda vodili u Skupštini Republike Bosne i Hercegovine za očuvanje statusa - općine s većinskim srpskim stanovništvom samoorganiziraju se i ujedinjuju u "Zajednicu općina", a potom se formiraju pet srpskih autonomnih oblasti:
* SAO Bosanska krajina (*SAO Krajina*)
* SAO Semberija (*SAO Sjeveroistočna Bosna*)
* SAO Romanija (*SAO Romanija-Birač*)
* SAO Hercegovina (*SAO Istočna/Stara Hercegovina*)
* SAO Sjeverna Bosna

Nakon toga, Narodna skupština Republike Srpske donosi *Deklaraciju o proglašenju Republike srpskog naroda Bosne i Hercegovine* 9. januara 1992. u Sarajevu, osiguravajući je kao konstituantu (ustavotvornu skupštinu), Ustavom koji je donesen 28. februara 1992, pravnu moć i pravnu sigurnost, legalitet i legitimitet tadašnje Srpske Republike Bosne i Hercegovine. Kasnije je na osnovu rezultata Novembarskog referenduma Srpska Republika Bosna i Hercegovina proglašena za federalnu jedinicu u sastavu Savezne Republike Jugoslavije.

Bošnjačkim/Muslimanskim i hrvatskim strankama bio je cilj nezavisnost i stvaranje federalne države Bosne i Hercegovine ali Srbi su smatrali da će se time odvojiti srpski narod, te da bi Srbi iz Bosne i Hercegovine time dobili status nacionalne manjine. Takav odnos i stanje uticali su na to da su srpski poslanici konstituirali srpski blok poslanika od ukupno 83 poslanika, pretežno iz Srpske demokratske stranke, zatim iz Srpskog pokreta obnove, Socijaldemokratske partije i Saveza reformskih snaga Jugoslavije. Bio je to prvi korak ka početku stvaranja današnje Republike Srpske i Narodne skupštine Republike Srpske.

## Također pogledajte 
* Politika Bosne i Hercegovine
** Politika Republike Srpske
* Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske
* Ustav Bosne i Hercegovine
**Ustav Republike Srpske
* Predsjednik Republike Srpske
* Vlada Republike Srpske
* Vijeće naroda Republike Srpske
*Senat Republike Srpske
* Parlamentarna biblioteka

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični veb-sajt NSRS-a


Kategorija:Politika Bosne i Hercegovine
Kategorija:Politika Republike Srpske
Kategorija:Institucije Republike Srpske
Republika Srpska
Ustav Federacije Bosne i Hercegovine

**Ustav Federacije Bosne i Hercegovine** najviši je pravni akt Federacije Bosne i Hercegovine. Donesen je na sjednici Ustavotvorne skupštine Federacije Bosne i Hercegovine 30. marta 1994, pod predsjedavanjem Mariofila Ljubića nedugo nakon postizanja Vašingtonskog sporazuma.

## Historija 
Ustavom iz 1994. godine, Bošnjaci i Hrvati su proglašeni konstitutivnim narodima, određeni su načina dogovora za uređenja odnosa sa Republikom Srpskom, dogovorena je podjela Federacije na kantone, usvojeni su zvanično ime, glavni grad, grb, zastava, himna, pečat i drugi simboli Federacije. Kao službeni jezici usvojeni su bosanski i hrvatski jezik, a kao službeno pismo je odeđena latinica, dok se drugi jezici mogu koristiti kao sredstva komunikacije i nastave. U ostalim se poglavljima definišu prava, slobode i obaveze građana Federacije, te definiše pojam državljanstva Federacije Bosne i Hercegovine.

## Poglavlja  
Usvojeni tekst sastoji se od sljedećih poglavlja:

***I** Uspostava Federacije
***II** Ljudska prava i osnovne slobode
***III** Podjela nadležnosti između federalne i kantonalne vlasti
***IV** Struktura federalne vlasti
***V** Kantonalne vlasti
***VI** Općinske vlaste
***VII** Međunarodni odnosi
***VIII** Amandman na Ustav
***IX** Usvajanje i stupanje na snagu Ustavai prijelazna rješenja
***X** Aneks Ustavu Federacije Bosne i Hercegovine

## Amandmani  
Od 1994. do 2013. donesena su 103 amandmana na Ustav FBiH, kojima su određeni dijelovi teksta usklađeni s Ustavom Bosne i Hercegovine, te uređena neka otvorena pitanja u odnosima zainteresiranih strana. Amandmanima XXVII-XXIX, kao konstitutivni narodi, pored 
Bošnjaka i Hrvata dodaju se i Srbi, a službenim jezicima se proglašavaju bosanski, hrvatski i srpski jezik, a kao službena pisma latinica i ćirilica.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Ustav Federacije BiH

Kategorija:Politika Bosne i Hercegovine
Kategorija:Politika Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Ustavi Bosne i Hercegovine
Planica

mini|desno|300px|Skakaonice u Planici
**Planica** je alpska dolina u Julijskim Alpama u sjeverozapadnoj Sloveniji koja se širi prema jugu od sela Rateče i u blizini je još jednog dobro poznatog skijaškog odredišta, Kranjske Gore. Još dalje prema jugu na nju se nadovezuje dolina Tamar, popularno mjesto za šetače u nacionalnom parku Triglav.

Planica je poznata po skijaškim skokovima. Prva skakaonica sagrađena je prije 1930. na padini planine Ponce. 1934. godine Stanko Bloudek konstruirao je veću skakaonicu, poznatu kao Bloudekova velikanka. Na njoj je ostvaren prvi skok preko 100m u historiji, a to je učinio Austrijanac Sepp Bradl. U to vrijeme to je bila najveća skakaonica na svijetu, a ponekad su je zvali "majkom svih skakaonica".

Godine 1969. braća Vlado i Janez Gorišek konstruirali su novu skakaonicu (K-185), koja je po njima nazvana Letalnica bratov Gorišek. Od 1985, kad je Matti Nykänen doletio na 191m, do 2011. svjetski rekordi postavljani su uvijek na Letalnici. Nakon što je norveška letaonica Vikersundbakken proširena 2010, prestigla je Letalnicu po veličini te je sad ona najveća na svijetu i trenutni svjetski rekord (253,5m) postignut je na njoj.

Godine 1994. Toni Nieminen postao je prvi skakač u historiji koji je preletio granicu od 200m upravo na Letalnici. Rekord Letalnice, postavljen u martu 2017, iznosi 251,5m, a drži ga Poljak Kamil Stoch.

Infrastruktura kompleksa u Planici s vremenom je zastarjela. U januaru 2001. urušila se stara Bloudekova skakaonica (K-130). Na obnavljanje se čekalo čak deset i po godina zbog beskonačnih birokratskih procedura. Uprkos tome, FIS je i dalje dozvoljavao takmičenja na Letalnici. U augustu 2008. Vlada Slovenije prihvatila je plan da se Planica do 2013. renovira i pretvori u moderni centar za nordijske sportove.

## Galerija 

Datoteka:Planica-Sleme1.jpg|Dolina Planice (Letalnica je desno ispod centra slike)
Datoteka:Tamar Valley (NW Slovenia) – 2015-07-17.jpg|Planica
Datoteka:PlanicaSkiJumps2009Final.JPG|Tokom takmičenja Svjetskog kupa

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:Geografija Slovenije
Kategorija:Kranjska Gora
Kategorija:Doline u Sloveniji
Kategorija:Doline u Julijskim Alpima
Erihtonije I od Atene

mini|desno|280px|Geja je rodila Erihtonija nakon što je Hefest pokušao silovati Atenu. Na slici Atena uzima bebu Erihtonija iz ruku Majke Zemlje Geje, atički stamnos, 470.–460. p. n. e.
Kralj **Erihtonije** (također poznat po nazivima **Erichthonios** ili **Erichthonios**) je bio rani kralj Atene iz legendi. Po nekim tradicijama bio je autohton (rođen iz tla) i odgajan od božice Atene. Rani povjesničari su bili skloni njega i unuka Erehteja navoditi kao istu osobu, ali od 4. vijeka p. n. e. se smatraju različitim ličnostima.

## Rođenje 
Prema Apolodoru, Atena je posjetila hromog boga vatre Hefesta, svog brata, kako bi naručila oružje, ali je Hefest odjednom bio tako ovladan požudom da ju je pokušao zavesti u svojoj kovačnici. Atena je, nastojeći očuvati djevičanstvo, pobjegla ali ju je bog-kovač, usprkos hromosti, sustigao i bezuspješno pokušao silovati. Za vrijeme borbe je njegovo sjeme palo na Atenino bedro, te ga je Atena, zgađena, obrisala komadom vune. Vunu je bacila na tlo, te je tako oplodila Geju, Majku Zemlju. Geja je odgojila malog dječaka i nakon toga ga vratila Ateni, a Atena ga je nazvala Erihtonije, od riječi *chthon* za "zemlju", te ga je stavila u mali kovčeg, a željela ga je učiniti besmrtnim.

## Erihtonije u kovčegu i život 
Atena je potom kovčeg dala trima kćerima Kekropa, kralja Atene - Herzi, Pandrosi i Aglauri - i upozorila ih da je nikada ne otvore. Ovladane znatiželjom, Aglaulura i Herza (iako neki izvori spominju samo jednu sestru, odnosno Aglauru) otvorile su kutiju i u njoj pronašle dijete i budućeg kralja Erihtonija ("nevolje rođene iz Zemlje"). Sestre su bile užasnute prizorom - ili zmijom obmotanom oko djeteta, ili djetetom koje je bilo polu-zmija i polu-čovjek - te su poludjele i bacile se sa Akropole. Druge priče govore da ih je ubila zmija. Jedna od priča govori i da je vrana vidjela otvaranje i odletjela reći Ateni, koja je postala bijesna i ispustila planinu koja je postala brdo Lykabettos. Od njenog gnjeva nije bila pošteđena ni vrana - Atena joj je dotada bijelo perje zavila u crno. Kada je narastao, Erihtonije je prognao Amfiktiona, koji je bio uzurpirao prijesto od Kranaja dvanaest godina ranije, te postao kralj. Oženio je Najadu Praksiteju i imao sina Pandiona I. U to doba ga je Atena često štitila. Osnovao je panatenski festival u čast Atene, i podigao drvenu statuu na Akropoli. Prema Parijskom mramoru, naučio je ljude kako da uprežu konje i koriste dvokolice, tope srebro i obrađuju zemlju plugom. Govori se da je Erihtonije izmislio kvadrigu, četveropreg. Erihtonija je naslijedio sin Pandion I. Njegov simbol je zmija, a na Partnenonu je predstavljen statuom zmije skrivene iza Ateninog štita.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Greek Mythology Link dictionary
Kategorija:Muškarci (grčka mitologija)
Kategorija:Kraljevi Atene
Kategorija:Mitološki vladari
Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2010 - Predsjedništvo Bosne i Hercegovine

**Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2010. za člana Predsjedništva BiH** održani su 3. oktobra 2010. godine. Pored članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine birani su i predstavnici za Parlament Federacije Bosne i Hercegovine, Parlament Bosne i Hercegovine, Narodnu skupštinu Republike Srpske i za Skupštine kantona, te Predsjednik Republike Srpske.

## Rezultati 
desno|mini|400px|Rezultati izbora po općinama

Na izborima za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine, birana su tri člana, po jedan iz svakog konstituivnog naroda Bosne i Hercegovine. Bosna i Hercegovina je bila izborno podijeljena u dvije osnovne izborne jedinice: Federaciju BiH i Republiku Srpsku. U Federaciji BiH birao se član Predsjedništva iz reda bošnjačkog i hrvatskog naroda, u 86 izborne jedinice, koje su predstavljale osnovne izborne jedinice, dok se u Republici Srpskoj, birao član Predsjedništva iz reda srpskog naroda u ukupno 63 izborne jedinice. Birači sa područja Federacije BiH, mogli su glasati ili za bošnjačkog ili za hrvatskog člana. Mandat članova je četiri godine. Glasati se moglo samo u Federaciji Bosne i Hercegovine.

#### Član Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda 
Na izborima za člana Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda izašlo je ukupno 1.098.056 glasača, a od toga je 1.023.150  (93,18%) glasova bilo važećih, te 74.906 (6,82%) nevažećih. Za člana Predsjedništva izabran je Željko Komšić, član Socijaldemokratske partije (SDP BIH). Glasati se moglo samo u Federaciji Bosne i Hercegovine.

#### Član Predsjedništva BiH iz reda srpskog naroda 
Na izborima za člana Predsjedništva BiH iz reda srpskog naroda izašlo je ukupno 670.517 glasača, a od toga je 604.370 (90,13%) glasova bilo važećih, te 66.147 (9,87%) nevažećih. Za člana Predsjedništva izabran je Nebojša Radmanović, član Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD). Glasati se moglo samo u Republici Srpskoj.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Službena stranica Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine

Predsjedništvo BiH
2010.
Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2010 - Parlament Federacije Bosne i Hercegovine

**Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2010. za Parlament Federacije Bosne i Hercegovine** održani su 3. oktobra 2010. godine. Pored članova Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine birani su i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predstavnici za Parlament Bosne i Hercegovine, Narodnu skupštinu Republike Srpske i za Skupštine kantona, te Predsjednik Republike Srpske.
## Rezultati 
### Zbirni rezultati
Na izborima za članove Predstavničkog doma, Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine birano je 98 zastupnika, sa trajanjem mandata 4 godine. Izbori su održani u dvanaest izbornih jedinica, a na izbore se prijavilo 226 kandidatskih listi sa ukupno 1442 kandidata. Broj registriranih glasača je bio 1.934.417, a od toga je na izbore izašlo 1.098.071 (56,8%).  Broj važećih glasova bio 1.023.529 (93,2%).

### Rezultati po izbornim jedinicama
#### Izborna jedinica 1 
#### Izborna jedinica 2 
#### Izborna jedinica 3 
#### Izborna jedinica 4 
#### Izborna jedinica 5 
#### Izborna jedinica 6 
#### Izborna jedinica 7 
#### Izborna jedinica 8 
#### Izborna jedinica 9 
#### Izborna jedinica 10 
#### Izborna jedinica 11 
#### Izborna jedinica 12 
## Reference
## Vanjski linkovi
* Službena stranica Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine

 

Parlament FBiH
2010
Rune Velta

**Rune Velta** nekadašnji je norveški skijaš-skakač i sadašnji trener. Porijeklom je iz Bærums Verka, a skakao je za klub Lommedalens IL. Bio je svjetski prvak na maloj skakaonici 2015.

## Karijera 
U Svjetskom kupu debitirao je u martu 2010. na legendarnom  Holmenkollenu u Oslu, završivši na 43. mjestu. Sedmicu prije toga, na istoj skakaonici, ostvario je svoje najbolje rezultate u Kontinentalnom kupu, osvojivši šesto i peto mjesto. Prve bodove osvojio je u decembru 2010. u Lillehammeru, kad je bio 17, a odmah sljedećeg dana popravio je rezultat završivši na desetom mjestu.

## Kao trener 
U maju 2023. naslijedio je Ronnyja Hornschuha na mjestu glavnog trenera švicarske reprezentacije, na kojem je ostao do kraja aprila 2025, nakon čega je preuzeo reprezentaciju svoje zemlje.

## Rezultati u Svjetskom kupu 
### Postolja 
### Ukupni poredak 
### Novogodišnja turneja 
### Svj. kup u letovima 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Veltin profil na FIS-u 

Kategorija:Rođeni 1989.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Bærum
Kategorija:Norveški skijaši-skakači
Kategorija:Norveški olimpijci u skijaškim skokovima
Kategorija:Skijaši-skakači na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Papa Grgur XIII

Papa **Grgur XIII** (7. januar 1502 – 10. april 1585), rođen kao **Ugo Boncompagni**, bio je papa u periodu od 1572 do 1585. Najpoznatiji je po tome što je po njemu novi, danas međunarodno prihvaćeni, gregorijanski kalendar dobio ime.

### Gregorijanski kalendar 
[lijevo|mini|238x238piksel|Detalj [Spisak postojećih papskih grobnica|grobnice pape Grgura XIII. u čast uvođenja gregorijanskog kalendara.]]
Papa Grgur XIII najpoznatiji je po naručivanju gregorijanskog kalendara, čiji je prvobitni autor ljekar/astronom Aloysius Lilius, uz pomoć jezuitskog svećenika/astronoma Christophera Claviusa, koji je napravio konačne izmjene. Ovaj kalendar je tačniji od julijanskog kalendara, koji svaku godinu tretira kao 365 dana i 6 sati, iako je stvarna dužina godine nešto kraća (365 dana, 5 sati i 49 minuta). Kao rezultat toga, datum proljetne ravnodnevnice se polahko, tokom 13 vijekova, pomjerio na 10. mart, dok je izračun (proračun) datuma Uskrsa i dalje slijedio tradicionalni datum 21. mart. Clavius je potvrdio ovaj fenomen.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20040423111816/http://papal-library.saint-mike.org/GregoryXIII/Biography.html

G
Kategorija:Rođeni 1502.
Kategorija:Umrli 1585.