open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bugarska na Olimpijskim igrama 2024.

Bugarska će učestvovati na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu koje će se održavati od 26. jula do 11. augusta 2024. Bugarski sportisti su učestvovali na svim izdanjima Ljetnih olimpijskih igara od 1924, osim u tri slučaja: Olimpijskim igrama 1948. u Londonu zbog bugarskih akcija tokom Drugog svjetskog rata, te 1932. i 1984. u Los Angelesu zbog velike depresije i sovjetskog bojkota.

## Takmičari
U tabeli ispod je naveden broj takmičara koji predstavljaju Bugarsku na Olimpijskim igrama 2024.

## Boks
## Dizanje tegova
## Gimnastika
### Sportska
;Muškarci

;Žene

### Ritmička
## Hrvanje
;Grčko-rimski stil

## Kajak i kanu
### Sprint
Legenda kvalifikacija: **FA** = Kvalifikovan(a) u finale (za medalju); **FB** = Kvalifikovan(a) u finale B (bez medalje)

## Plivanje
## Streljaštvo
## Veslanje
Legenda kvalifikacija: **FA**=Finale A (za medalju); **FB**=Finale B (bez medalje); **FC**=Finale C (bez medalje); **FD**=Finale D (bez medalje); **FE**=Finale E (bez medalje); **FF**=Finale F (bez medalje); **SA/B**=Polufinala A/B; **SC/D**=Polufinala C/D; **SE/F**=Polufinala E/F; **QF**=Četvrtfinala; **R**=Repasaž

## Reference
Kategorija:Države na Olimpijskim igrama 2024.
2024
Kategorija:2024. u Bugarskoj
Moldavija na Olimpijskim igrama 2024.

Moldavija će učestvovati na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu koje će se održavati od 26. jula do 11. augusta 2024. To će biti osmi uzastopni nastup moldavskih sportista na Ljetnim olimpijskim igrama u postsovjetsko doba.

## Takmičari
U tabeli ispod naveden je broj takmičara koji predstavljaju Moldaviju na Olimpijskim igrama 2024.

## Hrvanje
;Slobodni stil

## Kajak i kanu
### Sprint
Legenda kvalifikacija: **FA** = Kvalifikovan(a) u finale (za medalju); **FB** = Kvalifikovan(a) u finale B (bez medalje)

## Konjički sport
### Dresura
## Streličarstvo
## Streljaštvo
## Reference
Kategorija:Države na Olimpijskim igrama 2024.
2024
Kategorija:2024. u Moldaviji
Dubrava Markuševečka

**Dubrava Markuševečka** je bivše naseljeno mjesto u sastavu grada Zagreba, Republika Hrvatska.

## Opis
Dubrava Markuševečka je zagrebačko sjeveroistočno podsljemensko susjedstvo, smješteno na jugoistočnim obroncima Medvednice, u okviru gradske četvrti **Podsljeme**. Naselje je sa gradom povezano autobuskim linijama "ZET"-a 233 (Mihaljevec–Markuševec) i 205 (Dubrava–Markuševec–Bidrovec).

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu užeg područja grada Zagreba. Kao samostalno naselje iskazuje se do 1948., a zatim je 1952. ukinuto i priključeno naselju Zagreb. U popisnom periodu od 1953. do 1971. iskazivano je u naseljenom mjestu Zagreb po dijelovima naselja: *Batanjka–Jelekovići*, *Hercegi*, *Ilići*, *Mikleci*, *Pisuljaki* i *Vidovići*.

## Stanovništvo
**Napomena**: *Samostalno naselje do 1948., a u 1952. ukinuto i priključeno naselju Zagreb. U popisnom periodu od 1953. do 1971. iskazivano je po dijelovima naselja: **Batanjka–Jelekovići**, **Hercegi**, **Ilići**, **Mikleci**, **Pisuljaki** i **Vidovići**. Od 1869.–1890. iskazivano pod imenom **Dubrava**. Podaci su sadržani u naselju Zagreb. Vidi napomenu pod Zagreb.*

**Tabela**: *Stanovništvo po popisima, prema dijelovima naselja*

**Napomena**: *Svi navedeni dijelovi naselja iskazuju se od 1953.*

### Austro-Ugarska
#### Teritorijalna organizacija i pripadnost naselja
**Napomena**: *Od 1869.–1890. iskazivano pod imenom **Dubrava**.*

#### Jezička i vjerska struktura stanovništva
**Tabela**: *Stanovništvo po popisima, prema maternjem jeziku*

**Tabela**: *Stanovništvo po popisima, prema vjeroispovijesti*

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Gradu Zagrebu
*
Spisak nosilaca zastave Rumunije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Rumuniju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Rumunija na Olimpijskim igrama

## Napomene 
## Reference 
Kategorija:Rumunija na Olimpijskim igrama
Rumunija
Tomanija Đuričko

**Tomanija Đuričko** (16. februar 1914 – 31. januar 1994) bila je srbijanska glumica. Glumila je u više od 70 filmova i televizijskih emisija između 1955. i 1987. Glumila je u filmu *Buđenje pacova* iz 1967, koji je osvojio Srebrnog medvjeda za najbolju režiju na 17. Berlinalu.

Njen unuk je Nikola Đuričko.

## Filmografija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1914.
Kategorija:Umrli 1994.
Kategorija:Biografije, Šabac
Kategorija:Srbijanske glumice
Kategorija:Jugoslavenske glumice
Austrija na Olimpijskim igrama 2024.

Austrija će učestvovati na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu koje će se održavati od 26. jula do 11. augusta 2024. To će biti dvadesetdeveti nastup austrijskih sportista na Ljetnim olimpijskim igrama.

## Takmičari
U tabeli ispod je naveden broj takmičara koji predstavljaju Austriju na Olimpijskim igrama 2024.

## Atletika
;Trkačke discipline

;Tehničke discipline

## Biciklizam
### Cestovni biciklizam
;Muškarci

;Žene

## Gimnastika
### Sportska
;Žene

### Trampolin
## Jedrenje
;Eliminacijske discipline

;Discipline s utrkom za medalju

**M** = Utrka za medalju; EL = Eliminisan(a) – nije prošao/-la u utrku za medalju

## Kajak i kanu
### Slalom
## Konjički sport
### Dresura
Legenda kvalifikacija: **Q** = Kvalifikovani u finale; **q** = Kvalifikovani u finale kao sretni gubitniciTF = Zamjena u ekipnom finalu

### Konjički višeboj
### Preskakanje
## Plivanje
## Sportsko penjanje
;Kombinacija težinskog i boulder penjanja

## Streljaštvo
## Umjetničko plivanje
## Veslanje
Legenda kvalifikacija: **FA**=Finale A (za medalju); **FB**=Finale B (bez medalje); **FC**=Finale C (bez medalje); **FD**=Finale D (bez medalje); **FE**=Finale E (bez medalje); **FF**=Finale F (bez medalje); **SA/B**=Polufinala A/B; **SC/D**=Polufinala C/D; **SE/F**=Polufinala E/F; **QF**=Četvrtfinala; **R**=Repasaž

## Reference
Kategorija:Države na Olimpijskim igrama 2024.
2024
Kategorija:2024. u Austriji
Ivan Franko

**Ivan Jakovič Franko** (; 27. augusta 1856. &ndash; 28. maja 1916.)  bio je ukrajinski pjesnik, pisac, društveni i književni kritičar, novinar, prevodilac, ekonomista, politički aktivista, doktor filozofije, etnograf i autor prvih detektivskih romana i moderne poezije na ukrajinskom jeziku.

Bio je politički radikal i osnivač socijalističkog i nacionalističkog pokreta u zapadnoj Ukrajini. Pored sopstvenog književnog dela, preveo je na ukrajinski i djela poznatih ličnosti kao što su William Shakespeare, Lord Byron, Pedro Calderón de la Barca, Dante Alighieri, Viktor Hugo, Adam Mickiewicz, Johann Wolfgang von Goethe i Friedrich Schiller. Njegovi prevodi pojavili su se na sceni Pozorišta Ruska Besida. Zajedno sa Tarasom Ševčenkom, imao je ogroman uticaj na modernu književnu i političku misao u Ukrajini.
mini|Franko sa suprugom Olhom Horužinskom, 1886
[mini| Upravni odbor i članovi [Naučno društvo Ševčenko|Naučnog društva Ševčenko proslavljaju 100. godišnjicu objavljivanja Eneide Ivana Kotljarevskog, Lavov, 31. oktobar 1898.: Sjede u prvom redu: Mykhaylo Pavlyk, Yevheniya Yaroshynska, Natalia Kobrynska, Olha Kobylianska, Sylvester Lepky, Andriy Chaykovsky, Kost Pankivsky. U drugom redu: Ivan Kopač, Volodimir Hnatjuk, Osyp Makovej, Mihail Hruševski, Ivan Franko, Oleksandr Kolesa, Bohdan Lepki . U trećem redu stoje: Ivan Petrušević, Filaret Kolesa, Josip Kišakevič, Ivan Truš, Denis Lukjanovič, Mikola Ivasjuk .]]
[mini|267x267piksel| Grob Ivana Franka na [Ličakovsko groblje|Ličakovskom groblju u Lavovu, Ukrajina. Prikazan je kao kamenolomac, u odnosu na njegovu čuvenu pesmu " *Kameniari* ".|lijevo]]
[mini|268x268piksel| Jedan od mnogih portreta Ivana Franka ukrajinskog impresionističkog umjetnika [Ivan Trush|Ivana Trusha|lijevo]]

## Reference 
Kategorija:Austrougarski političari
Kategorija:Umrli 1916.
Kategorija:Rođeni 1856.
Kategorija:Ukrajinski pjesnici
Kategorija:Ukrajinski književni kritičari
Kategorija:Biografije, Drohobič
Ana Rich

**Ana Vukićević** (rođena **Nikolić**; 1. januara 1983), poznatija kao **Ana Rič**, srbijanska je pop pjevačica, plesačica i koreograf. Rođena je u Beogradu.

## Rani život i obrazovanje 
Rođena je 1. januara 1983. u Beogradu, sa petnaest godina počela je prve korake u džez plesu. Kako je bila talentovana, plesala je u poznatoj plesnoj školi "Trik FX", sa kojom je imala mnogo javnih nastupa.

Diplomirala je turizam u Beogradu.  Krajem 2020. počela je studirati pravo na Univerzitetu u Prištini.

## Karijera 
Prvi singl "Duplo golo" objavila je 2010. Tokom 2011. postala je dio popularne srpske plesne grupe Funky G, zajedno sa Gagijem Đoganijem, koji je vođa grupe i Marijom Mijanović, također pjevačicom.

Nakon godinu dana saradnje i pet singlova, napustila je Funky G krajem 2012. i nastavila karijeru kao solo pjevačica. Glavni razlog za raskid saradnje sa Funky G-om je njen drugačiji pogled na budućnost benda, neka neslaganja sa vođom benda Đoganijem, kao i njena želja za samostalnim napredovanjem.

Objavila je singl "Daj mi se" 2013.

Učestvovala je na pjevačkom takmičenju Zvezde Granda 2018. U drugom kolu otpjevala je dvije pjesme, "Rukuju se, rukuju" bivše jugoslovenske pop rok grupe Zana i "Da li si to ti" Ane Kokić. Iako nije uspjela da se plasira u treći krug takmičenja, izazvala je mnogo simpatija i šoka publike i žirija, koji su je zbog njenog modnog stila tokom takmičenja upoređivali sa poznatom srpskom pjevačicom Jelenom Karleušom.

## Diskografija
### Singlovi
* "Jača nego pre"; Funky G (2012)
* "Nije moja ljubav slepa"; Funky G (2012)
* "Zlatna ribica"; Funky G (2012)
* "Godina zmaja"; Funky G (2012)
* "Svidja li ti se moja draga"; Funky G (feat Igor x  ) (2012)
* "Duplo Golo"; Ana Rich (2010)
* "Daj mi se"; Ana Rich (2013)
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1983.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Srbijanske pjevačice
Spisak nosilaca zastave Gruzije na Olimpijskim igrama

[mini|[Jason Abramašvili nosi zastavu Gruzije s crnom trakom nakon što je ranije tog dana poginuo sankaš Nodar Kumaritašvili.]]
Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Gruziju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Gruzija na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Gruzija na Olimpijskim igrama
Gruzija
Spisak nosilaca zastave Moldavije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Moldaviju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Moldavija na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Moldavija na Olimpijskim igrama
Moldavija
Estonija na Olimpijskim igrama 2024.

Estonija će učestvovati na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu koje će se održavati od 26. jula do 11. augusta 2024. To će biti 14. nastup estonskih sportista na Ljetnim olimpijskim igrama i deveti uzastopni nastup u postsovjetsko doba.

## Takmičari
U tabeli ispod naveden je broj takmičara koji predstavljaju Estoniju na Olimpijskim igrama 2024.

## Atletika
;Trkačke discipline

;Kombinovane discipline – desetoboj

## Biciklizam
### Cestovni biciklizam
## Mačevanje
## Plivanje
## Streljaštvo
## Reference
Kategorija:Države na Olimpijskim igrama 2024.
2024
Kategorija:2024. u Estoniji
Vera Albreht

**Vera Albreht** (12. februar 1895 – 25. maj 1971) bila je slovenska pjesnikinja, književnica, publicistkinja i prevoditeljica.

## Biografija 
Rođena je 12. februara 1895. kao Vera Kessler u Krškom u dobrostojećoj porodici. Njena majka je bila Marija Kessler, rođena Trenz, etnička njemačka socijalistica, dok je njen otac Alojzij Kessler bio Slovenac. Dom njenih roditelja u Ljubljani bio je poznato sastajalište tadašnje slovenske književne scene, u koje su, između ostalih, dolazili i Ivan Cankar i Oton Župančič, koji je oženio Verinu sestru Anu Kessler. Studirala je na Univerzitetu u Beču, ali nije završila studije zbog izbijanja Prvog svjetskog rata. Godine 1919. udala se za pjesnika i kritičara Frana Albrehta.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata ona i njen suprug aktivno su učestvovali u Oslobodilačkoj fronti slovenskog naroda. Oboje su zatvarani od italijanske fašističkih vlasti u nekoliko navrata između 1941. i 1943. Njiemci su je 1944. poslali u koncentracijski logor Ravensbrück. Nakon rata sa mužem se preselila u Ljubljanu gdje je radila kao publicistkinja i u slovenskom centru međunarodnog PEN-a.

Umrla je 25. maja 1971. u Ljubljani.

## Djela 
### Proza 
* 1957 – *Lupinica*
* 1960 – *Nekoč pod Gorjanci* 
* 1964 – *Babica in trije vnučki*

### Poezija 
* 1950 – *Mi gradimo*
* 1950 – *Orehi*
* 1955 – *Vesela abeceda*
* 1958 – *Živali pri delu in jelu*
* 1965 – *Pustov god*
* 1967 – *Jutro*
* 1967 – *Pri igri*
* 1967 – *Večer*
* 1969 – *ABC*
* 1972 – *Mornar*
* 1972 – *Slikarka*
* 1977 – *Ravensbriške pesmi*
* 1978 – *Dobro jutro*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1895.
Kategorija:Umrli 1971.
Kategorija:Biografije, Krško
Kategorija:Slovenski pisci
Kategorija:Slovenski pjesnici
Kategorija:Slovenski publicisti
Kategorija:Slovenski prevodioci
Danka Ilić

**Danka Ilić** (6. maj 2022 – 26. mart 2024) bila je srpska djevojčica koja je nestala 26. marta 2024. u Banjskom Polju kod Bora, Republika Srbija.

Dana 4. aprila, deset dana nakon njenog nestanka, vlasti su uhapsile dvije osobe povezane s njenim nestankom, koje su priznale da su svojim automobilom udarile i ubile Danku.

Danka je s majkom Ivanom 26. marta bila u šetnji Banjskim poljem. Oko 13.45 po lokalnom vremenu Ivana je izgubila trag kćerke.

Zbog nestanka Danke Ilić, u Srbiji je prvi put korišten sistem "Pronađi me", po uzoru na "Amber Alert".

## Reference 
Kategorija:Rođeni 2022.
Kategorija:Umrli 2024.
Kategorija:Ubijena djeca
Spisak nosilaca zastave Mađarske na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Mađarsku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Mađarska na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Mađarska na Olimpijskim igrama
Mađarska
Bermudo II Leonski

**Bermudo II** (**Vermudo II**) (956 – 999) bio je kralj Galicije i Leona.

Bermudo je vjerovatno bio sin Ordoña III i Urake Fernández te je okrunjen 982. u Katedrali svetog Jakova u Santiago de Composteli.

Sa svojom prvom suprugom, Velasquitom Ramírez, Bermudo je imao kćer Kristinu. Bermudova druga žena bila je Elvira García, s kojom je Bermudo imao kćeri Sanču i Tereziju te sina, Alfonsa V Leonskog.

## Izvori 
Kategorija:Leonski kraljevi
Kategorija:Rođeni 956.
Kategorija:Umrli 999.
Spisak nosilaca zastave Poljske na Olimpijskim igrama

[mini|[Konrad Niedźwiedzki sa zastavom Poljske na otvaranju ZOI 2010.]]
Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Poljsku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Poljska na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Poljska na Olimpijskim igrama
Poljska
Tramvaji Tatra

**Tramvaji Tatra** se proizvode od 1951. u tvornici Tatra Smíchov, a od 1963. u tvornici ČKD.

## Tramvaji tipa T 
mini|Tramvaj Tatra T1 u Ostravi
mini|Tramvaji T4+B4 u Zagrebu
mini|Tramvaji T6B5 u Samari
Prvi tipovi, zasnovani na PCC konceptu, bili su kopija američkog modela. Ovo počinje sa tramvajima Tatra T1, a dizajn tramvaja Tatra T2, T3 i T4 je sličan zbog činjenice da je takođe rađen po PCC konceptu. Na početku tipa Tatra T5 pravljeni su tramvaji koji se dizajnom i električnom opremom zaista razlikuju od ostalih tipova. Tipovi su poređani hronološki.

## Zglobni tramvaji KT i RT 
mini|Tatra KT8D5 v Miskolci
mini|Tatra RT6N1 v Poznani
Prvi češki zglobni tramvaj napravljen je 1964, a taj tip se zvao Tatra K1. Ovaj tramvaj je odvojen od tipa T3 jer ima zglob i šest osovina. Prototip prvog češkog niskopodnog tramvaja napravljen je 1993. Bio je to prototip tramvaja tipa RT6N1.

## Prikolice B 
mini|Tatra B3 ve Schwerinu
ČKD je proizvodio prikolice za tramvaje tipa T. Prikolice su se prodavale u Njemačkoj i Hrvatskoj.
Elvira García

150px|mini|Elvira
**Elvira García** (**Elvira Kastiljska**) bila je kastiljska plemkinja i kraljica supruga Leona u Španiji.

Pretpostavlja se da je Elvira rođena oko 978. godine. Elvirini roditelji bili su García Fernández, grof Kastilje i Ava od Ribagorze, grofica Kastilje. Elvira je imala brata Sanča, koji je naslijedio oca kao Sančo García.

Bermudo II Leonski oženio se Elvirom nakon što je „otpustio” svoju prvu suprugu. Bermudo i Elvira imali su dvije kćeri i sina Alfonsa, koji je postao Alfons V Leonski. Nakon smrti svog supruga, Elvira je bila regent.

Elvira je pokopana u bazilici svetoga Izidora.

## Reference 
Kategorija:Supružnici leonskih vladara
Alfons V Leonski

120px|mini|Kralj Alfons sa prvom suprugom
**Alfons V Plemeniti** (994 — 1028) bio je kralj Leona od 999. do svoje smrti.

Alfonsovi roditelji bili su kralj Bermudo II Leonski i njegova druga supruga, Elvira García.

Alfonsova je prva žena bila Elvira Mendes, sa kojom je Alfons imao sina Bermuda III i kćer Sanču. Druga supruga Alfonsa V bila je Uraka Garcés, a bila je kći Garcíje Sáncheza II. Pamplonskog.

## Izvori 
* 

Kategorija:Leonski kraljevi
Prvi saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine

**Prvi saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine** konstituisan je 6. novembra 1996. za Zastupnički dom i za Dom naroda na osnovu općih izbora koji su održani 6. septembra 1996.

## Zastupnički dom 
## Dom naroda 
## Reference 
1
Kategorija:1996. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:1997. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:1998. u Bosni i Hercegovini
Drugi saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine

**Drugi saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine** konstituisan je 4. novembra 1998. za Zastupnički dom, a 19. novembra 1998. za Dom naroda na osnovu općih izbora koji su održani 12. i 13. septembra 1998.

## Zastupnički dom 
## Dom naroda 
## Reference 
2
Kategorija:1998. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:1999. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2000. u Bosni i Hercegovini
Peti saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine

**Peti saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine** konstituisan je 21. novembra 2006. za Zastupnički dom, a 25. januara 2007. za Dom naroda na osnovu općih izbora koji su održani 1. oktobra 2006.

## Zastupnički dom 
## Dom naroda 
## Napomene 
## Reference 
5
Kategorija:2006. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2007. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2008. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2009. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2010. u Bosni i Hercegovini
Treći saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine

**Treći saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine** konstituisan je 27. februara 2001. za Zastupnički dom, a 28. februara 2001. za Dom naroda na osnovu općih izbora koji su održani 11. novembra 2000.

## Zastupnički dom 
## Dom naroda 
## Napomene 
## Reference 
3
Kategorija:2000. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2001. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2002. u Bosni i Hercegovini
Četvrti saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine

**Četvrti saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine** konstituisan je 4. decembra 2002. za Zastupnički dom, a 17. januara 2003. za Dom naroda na osnovu općih izbora koji su održani 5. oktobra 2002.

## Zastupnički dom 
## Dom naroda 
## Napomene 
## Reference 
4
Kategorija:2002. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2003. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2004. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2005. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2006. u Bosni i Hercegovini
Šesti saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine

**Šesti saziv Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine** konstituisan je 9. marta 2011. za Zastupnički dom, a 17. marta 2011. za Dom naroda na osnovu općih izbora koji su održani 3. oktobra 2010.

## Zastupnički dom 
## Dom naroda 
## Reference 
6
Kategorija:2010. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2011. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2012. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2013. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:2014. u Bosni i Hercegovini
Jala (rijeka)

**Jala**  je rijeka u Bosni i Hercegovini.

Izvire na području Majevice, na lokalitetu Ravni Liještak, na nadmorskoj visini od oko 700 m. Ukupna dužina toka od izvora do ušća u Spreču iznosi 37&nbsp;km. Najveće pritoke su Solina i Joševica, te Požarnička rijeka, Grabov i Mramorski potok.

Desne pritoke su: Mramorski potok u dužini od cca 11,4&nbsp;km (s Dobrnjskim potokom), Duboki potok, Joševica, Lazin potok, Moluška rijeka, potok Tušanj, Hukalo, Grabov potok, Divički potok, rijeka Solina (nastaje od potoka Rijeka s pritokama Abramovičkim, Račetin potokom, Bakalušom i Kosačkom rijekom). Lijeve pritoke su: Požarnička Jala (s pritokom Kovačicom, Cviljevačkom rijekom i Jasinskim potokom) ukupne dužine cca 11&nbsp;km, Erski potok, Lugonjića potok, Potok Momanovo, Slavinovićki potok, Omeraševića Potok, Ši potok, Vrapče potok i Mosnički potok.

Zbog ispuštanja otpadnih voda bez prethodnog prečišćavanja Jala je jedna od najzagađenijih bosanskohercegovačkih rijeka.

Zaravan rijeke Jale je aluvijalna. Leži na naslagama kvarcnog pijeska i ugljena.

## Također pogledajte 
* Tuzla
* Gornja Tuzla
* Hidrografija sjeveroistočne Bosne
* Jezero Modrac

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Evropi
Kategorija:Crnomorski sliv
Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Mara Naceva

**Mara Naceva** (28. septembar 1920 – 1. juli 2013) bila je makedonska komunistkinja i partizanka. Ordenom narodnog heroja odlikovana je 29. novembra 1953. Bila je posljednja preživjela makedonska dobitnica ove medalje.

## Biografija 
Rođena je 28. septembra 1920. u Kumanovu. Osnovnu školu završila je u rodnom mjestu, a sa 15 godina postala je tekstilna radnica. Godine 1936. vodila je štrajk u svojoj fabrici, zbog čega je dobila otkaz. Postala je članica Saveza komunista Jugoslavije.

Godine 1939. odlazi u Niš i postaje članica Komunističke partije Jugoslavije. Godinu dana kasnije, postala je član Mjesnog komiteta i Okružnog komiteta KPJ Niš, a dva puta je hapšena. Učestvovala je na Petoj zemaljskoj konferenciji KPJ u Zagrebu kao delegat iz Srbije.

Nakon okupacije Jugoslavije, bila je član Oblasnog komiteta komunista u Makedoniji. U ljeto 1942. uhapsila ju je bugarska policija i poslala u logor za žene kod Asenovgrada. Član stranke Strašo Pindžur pokušao je pronaći načine da je oslobodi iz zatvora.

U martu 1943. izabrana je za organizacionog sekretara Komunističke partije Makedonije u odsustvu.

Odlikovana je Ordenom narodnog oslobođenja i Ordenom narodnog heroja.

Umrla je u Kumanovu 1. jula 2013, gdje je i sahranjena.

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Biografije, Kumanovo
Kategorija:Rođeni 1920.
Kategorija:Umrli 2013.
Kategorija:Jugoslavenski komunisti
Kategorija:Makedonski komunisti
Kategorija:Makedonski partizani
Kategorija:Jugoslavenski partizani
Kategorija:Nosioci Ordena narodnog oslobođenja
Sanča Leonska

**Sanča Leonska** (oko 1018 – 8. novembra 1067) – na španskom poznata kao *Sancha de León* – bila je kraljica Leona.

Sančini roditelji bili su kralj Alfons V Leonski i njegova prva supruga, Elvira Mendes. Bermudo III Leonski bio je Sančin mlađi brat. Godine 1037, Bermudo je ubijen te je Sanča postala nasljednica Kraljevine Leon. Sančin muž, Ferdinand, grof Kastilje, postao je kralj Ferdinand I od Leona.

Kraljica Sanča bila je vrlo pobožna katolkinja te je zajedno sa suprugom naredila izradu raspela.
150px|mini|Raspelo gospe Sanče
## Djeca
Ferdinandova i Sančina djeca:
*Uraka Zamorska
*Sančo II od Kastilje i Leona
*Elvira od Tora
*Alfons VI
*García II od Galicije

## Reference 
Kategorija:Supružnici leonskih vladara
Špela Rozin

**Špela Rozin** (rođena 31. januara 1943) jest slovenska glumica koja je postala poznata u jugoslavenskoj kinematografiji. Njena izvanredna uloga bila je glavna uloga u filmu *Čudna djevojka* koji je postao kultni klasik zbog modernog portreta mlade žene. Špela se od 1959. pojavila u više od četrdeset filmova, a bila je vrlo popularna i u Italiji zbog brojnih peplum filmova koje je tamo snimila prije povratka u Jugoslaviju.

## Biografija 
Rođena je 31. januara 1943 u Ljubljani,

Prvo pojavljivanje u filmu bio je kratki film Mirka Groblera iz 1958. *On i njegovi*. Prvu ulogu u cjelovečernjem filmu odigrala je 1959. u filmu *Tri četvrtine sunca* režisera Jožeta Babića, a posljednju 2009, *Lični prtljag* (Lidija). Njene poznatije uloge su "Jelene" u *Dve noći u jednom danu*, "Boginje" u filmu *Štićenik*, a glumi i u ratnom spektaklu *Bitka na Neretvi*.

Također snima nekoliko filmova u Italiji; komedije, filmove, avanturističke filmove, vesterne, peplum i filmove drugih žanrova. Osvojila je nekoliko nagrada: 'Gran Simpatico' 12. septembra 1969. za film *Le piacevoli notti* snimljen 1966; nagradu kritičara 1970. za glavnu ulogu u Salernovom filmu *Izbor*. U Italiji je proglašena i za najbolju stranu glumicu. Glumila je i u američkim i poljskim filmovima.

Snimila je nekoliko filmova pod imenom Sheyla Rosin.

## Izabrana filmografija
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1943.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Ljubljana
Kategorija:Slovenske glumice
Kategorija:Jugoslavenske glumice
Ada Krivic

**Ada Krivic** (17. februar 1914 – 31. juli 1995) bila je slovenska partizanka u Drugom svjetskom ratu i istaknuta političarka u Jugoslaviji. Pomagala je siročad i vodila organizaciju koja je pomagala djeci s poteškoćama u učenju.

## Biografija 
Rođena je u Dvoru, Žužemberk, a diplomirala je na Univerzitetu u Ljubljani 1941. Poznata je po učešću u partinima. Učestvovala je u ranoj organizaciji brige za siročad roditelja izgubljenih u Ljubljani U periodu od maja do juna 1942. bila je zatvorena od strane italijanskih fašista. Odlikovana je Partizanskom spomenicom 1941.

Pedesetih godina prošlog stoljeća uključila se u organizaciju inspirisana Marijanom Breleljem. "Udruženje za pomoć ugroženima Slovenije" imalo je za cilj da pomogne onima sa poteškoćama u učenju. Svrha sastanka je bila da se omogući da se Jugoslavija pridruži Međunarodnoj demokratskoj federaciji žena. WIDF je bio voljan, ali je Jugoslavija odbila ponudu, ali su pristali da prisustvuju kao posmatrači.

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Biografije, Dvor (Žužemberk)
Kategorija:Rođeni 1914.
Kategorija:Umrli 1995.
Kategorija:Nosioci Partizanske spomenice 1941.
Spisak nosilaca zastave Srbije i Crne Gore na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Srbiju i Crnu Goru.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Srbija i Crna Gora na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Jugoslavije na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Srbije na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Crne Gore na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Srbija i Crna Gora na Olimpijskim igrama
Srbija i Crna Gora
Tatra T5A5

**Tatra T5A5** je tip čehoslovačkog tramvaja proizvedenog u tvornici ČKD Tatra, od kojeg je napravljen samo jedan prototip.

## Konstrukcija 
Tramvaj tipa T5A5, razvijen krajem 1970-ih i početkom 1980-ih, bio je daljnja varijanta tipa T5. Bio je to novi model tramvaja koji je trebao zamijeniti tip T3 u Čehoslovačkoj. To je jednosmjerni četveroosovinski tramvaj koji ima troja vrata s jedne strane karoserije. Riječ je o standardnoj verziji tipa T5C5, koji je proizvodio ČKD za Budimpeštu.

## Prototip 
Za prototip tramvaja T5A5 korištena je karoserija tramvaja T5C5, sa koje su uklonjena vrata sa desne strane karoserije. Tramvaj je završen 1981. i dobio je garažni broj 8013, ali zbog dolaska praških tramvaja T3M pod garažnim brojevima 8001, tramvaj je dobio broj 0013. Kompanije javnog prevoza u Čehoslovačkoj nisu naručile ovaj tip, pa nije ni počela serijska proizvodnja. Zatim je ostavljen u praškom tramvajskom depou Hloubětin. Oktobra 1998. prototip tramvaja RT8D5 testiran je na testu deformacije, u kojem učestvovao je tramvaj T5A5.

## Reference 
Kategorija:Tramvajska vozila Tatra
Aprilski zakoni

[mini|Aprilski zakoni s portretom premijera [Lajos Batthyány|Lajosa Batthyányja]]
**Aprilski zakoni**, zvani i **Martovski**, bili su skup zakona koje je donio Lajos Kossuth s ciljem modernizacije Kraljevine Ugarske u parlamentarnu demokratiju, nacionalnu državu. Zakone je usvojio Ugarski sabor u martu 1848. u Požunu, a potpisao ih je kralj Ferdinand V u Primatovoj palači u istom gradu 11. aprila 1848.

Ovim zakonima potpuno su izbrisane sve privilegije mađarskog plemstva. U aprilu 1848. Ugarska je postala treća zemlja u kontinentalnoj Evropi (nakon Francuske 1791. i Belgije 1831) koja je donijela zakon o demokratskim parlamentarnim izborima. Novi zakon o pravu glasa (Akt V iz 1848) transformisao je stari parlament zasnovan na feudalnoj skupštini staleža u demokratski zastupnički parlament. Taj zakon nudio je najšire biračko pravo u Evropi u to vrijeme. Imperativni program uključivao je mađarsku kontrolu nad nacionalnom gardom, državnim budžetom i mađarskom vanjskom politikom, kao i ukidanje kmetstva.

Godine 1848. novi i mladi austrijski monarh Franjo Josip samovoljno je "opozvao" zakone bez ikakve zakonske nadležnosti. Osamnaest godina kasnije, tokom pregovora u okviru Austro-ugarske nagodbe iz 1867, Franjo Josip prihvatio je Aprilske zakone revolucionarnog parlamenta (s izuzetkom zakona zasnovanih na 9. i 10. tački). Mađarska nije vratila punu vanjsku autonomiju sve do nagodbe 1867, što će kasnije utjecati na položaj Mađarske u Prvom svjetskom ratu.

## Reference 
Kategorija:Habsburška Ugarska
Kategorija:Pravna historija Mađarske
Kategorija:1848. u Mađarskoj
Spisak nosilaca zastave Bohemije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Bohemiju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Bohemija na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Čehoslovačke na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Češke na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Bohemija na Olimpijskim igrama
Bohemija
Slovačka na Olimpijskim igrama 2024.

Slovačka će učestvovati na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu koje će se održavati od 26. jula do 11. augusta 2024. To će biti osmi uzastopni nastup slovačkih sportista na Ljetnim olimpijskim igrama nakon sticanja nezavisnosti od Čehoslovačke.

## Takmičari
U tabeli ispod naveden je broj takmičara koji predstavljaju Slovačku na Olimpijskim igrama 2024.

## Atletika
;Trkačke discipline

## Biciklizam
### Cestovni biciklizam
## Kajak i kanu
### Slalom
## Streljaštvo
## Reference
Kategorija:Države na Olimpijskim igrama 2024.
2024
Kategorija:2024. u Slovačkoj
Spisak nosilaca zastave Istočne Njemačke na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Istočnu Njemačku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Istočna Njemačka na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Njemačke na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Zapadne Njemačke na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Istočna Njemačka na Olimpijskim igrama
Istočna Njemačka
SPARC (tokamak)

**SPARC** je tokamak koji razvija Commonwealth Fusion Systems (CFS) u saradnji sa Centrom za nauku i fuziju plazme (PSFC) Massachusetts Institute of Technology (MIT). Finansiranje je došlo od Eni, Breakthrough Energy Ventures, Khosla Ventures, Temasek, Equinor, Devonshire Investors i drugih.

SPARC planira provjeriti tehnologiju i fiziku potrebne za izgradnju elektrane zasnovane na konceptu ARC fuzijske elektrane.

Projekat je prema planu za rad 2025. nakon završetka magnetnog testa 2021.

## Historija 
Projekat SPARC najavljen je 2018. godine sa planiranim završetkom 2025.

U septembru 2021. godine projekat je uspješno testirao prototip zavojnice visokog polja, čime je postignut rekord za visokotemperaturne suprerprovodljive magnete, jačine polja od 20 T na temperaturi od 20 K.

## Tehnologija 
SPARC koristi visokotemperaturne suprerprovodljive magnete sa itrij-barij-bakrenim oksidom (YBCO) koji zadržavaju suprerprovodljivost na temperaturama do 77 K (optimalno na 10 K). Očekuje se da će rezultirajuća plazma generirati najmanje dvostruko više energije nego što je potrebno za održavanje na visokim temperaturama (200 miliona K), dajući fuzijski dobitak Q > 2, s očekivanim Q ≈ 11.

## Reference 

## Vanjski linkovi 
* 
* SPARC on CFS site

Kategorija:Tokamak
Spisak nosilaca zastave Estonije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Estoniju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Estonija na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Estonija na Olimpijskim igrama
Estonija
Spisak nosilaca zastave Srbije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Srbiju.

## Nosioci 
Prethodno dvaput nosila zastavu Srbije i Crne Gore

## Također pogledajte 
* Srbija na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Jugoslavije na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Srbije i Crne Gore na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Srbija na Olimpijskim igrama
Srbija
Spisak nosilaca zastave Kosova na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Kosovo.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Kosovo na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Kosovo na Olimpijskim igrama
Kosovo
Nemilosrdni gadovi

***Inglourious Basterds*** je ratni film iz 2009. koji je napisao scenario i režirao Quentin Tarantino, u kojem glume Brad Pitt, Christoph Waltz, Michael Fassbender, Eli Roth, Diane Kruger, Daniel Brühl, Til Schweiger i Mélanie Laurent. Film govori o alternativnoj historijskoj priči o dvije konvergentne zavjere za ubistvo vodstva nacističke Njemačke u pariškom kinu – jednu kroz britansku operaciju koju je uglavnom izveo tim američkih jevrejskih vojnika predvođenih potporučnikom Aldom Raineom (Pitt) i drugom od strane vlasnice francuskog jevrejskog kina Shosane Dreyfus (Laurent) koja želi da osveti svoju ubijenu porodicu. Obojica se suočavaju sa Hansom Landom (Waltz), SS pukovnikom sa strašnom reputacijom lova na Jevreje. Naslov je inspirisan filmom *The Inglorious Bastards* italijanskog režisera Enza G. Castellarija iz 1978. godine, iako Tarantinov film nije njegov rimejk.
[mini| [Eli Roth, Mélanie Laurent i producent Lawrence Bender na premijeri filma u augustu 2009.]]
[mini|300x300piksel| Glumci i ekipa na [Filmski festival u Cannesu 2009|Filmskom festivalu u Cannesu 2009|lijevo]]
[mini| Valcerov [Probojna uloga|prodorni nastup u ulozi antagoniste Hansa Lande zaslužio je zapaženo priznanje i brojna priznanja, uključujući Oskara za najbolju sporednu mušku ulogu|lijevo]]

## Reference 
Kategorija:Filmovi o holokaustu
Kategorija:Filmovi Universal Picturesa
Kategorija:Njemački dramski filmovi
Kategorija:Filmovi snimljeni u Parizu
Kategorija:Filmovi snimljeni u Njemačkoj
Kategorija:Filmovi s radnjom u Parizu
Kategorija:Filmovi s radnjom u Londonu
Kategorija:Filmovi s radnjom u Francuskoj
Kategorija:Filmovi koji su dobili Zlatni globus za najboljeg sporednog glumca
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju sporednu mušku ulogu
Kategorija:Filmovi u režiji Quentina Tarantina
Kategorija:Filmovi o Jevrejima i judaizmu
Kategorija:BAFTA za najbolji film
Kategorija:Filmovi Babelsberg Studija
Kategorija:Američki ratni dramski filmovi
Kategorija:Američki akcijski trileri
Kategorija:Filmovi iz 2009.
Vera Nikolić Podrinska

**Vera Nikolić Podrinska** (8. juni 1886 – 28. mart 1972) bila je hrvatska slikarica i baronica.

## Biografija 
Bila je kćerka barona Vladimira Nikolića i baronice Gabrijele Ele Franziske Marije, rođene Skoti. Slikarstvo je učila od 1900. kod hrvatskog slikara Otona Ivekovića, a u Parizu kod Andre Lhotea i Lea Juneka. Godine 1917. imala je svoju prvu samostalnu izložbu.

Vlada NDH je 1944. na njenom imanju u ulici Pantovčak u Zagrebu osnovala logor. U logoru su držani američki zarobljeni piloti. Piloti su imali dozvolu da rade u vinogradu Nikolić i mogli su da koriste njeno imanje za igranje tenisa i slušanje muzike, između ostalih aktivnosti.

Nakon rata njenu imovinu je ili nacionalizirala ili otkupila država i izgrađena je Vila Zagorje, imanje Josipa Broza Tita.

U Sjedinjene Američke Države je otputovala 1966. da prisustvuje izložbi njenih radova. Dočekalo ju je nekoliko bivših zatvorenika koji su držani na njenom imanju tokom Drugog svjetskog rata.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* biografija i fotografije slika hrvatskih slikarki iz 19. stoljeća.
* Srpsko porjeklo porodice Nikolić Podrinska na stranici *Vijeća srpske nacionalne manjine Bjelovarsko-Bilogorske županije*.

Kategorija:Rođeni 1886.
Kategorija:Umrli 1972.
Kategorija:Biografije, Rogatica
Kategorija:Hrvatski umjetnici
Kategorija:Hrvatski slikari
Marija Karan

**Marija Karan** (29. april 1982) jest srbijanska glumica. Svoj filmski debi imala je u filmu *Kad porastem biću Kengur*, a nakon toga se pojavila u *Jesen stiže, dunjo moja*.

## Biografija 
Rođena je 29. aprila 1982. u Beogradu. Diplomirala je glumu na Fakultetu dramskih umjetnosti u Beogradu. Studirala je zajedno sa glumcima: Kalinom Kovačević, Nadom Macanković, Anom Marković i Nikolom Rakočevićem. Godine 2007. uz Nikolu Koju i Bogdana Diklića glumi u u srpskom trileru *Četvrti čovek* Dejana Zečevića i pored Branka Tomovića u britanskoj drami *Taximan* Henrika Norrthona. Glumila je i u TV seriji FOX pod nazivom *Odd Mom Out*.

## Filmografija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1982.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Srbijanske glumice
Arthur B. McDonald (naučnik)

**Arthur Bruce McDonald**, CC OOnt ONS FRS FRSC P.Eng (rođen 29. avgusta 1943.) je kanadski astrofizičar. McDonald je direktor https://en.wikipedia.org/wiki/SNOLABSudbury Neutrino Observatory Collaboration i vodio je katedru Gordon i Patricia Grey za astrofiziku čestica na Queen's University u Kingstonu, Ontario od 2006. do 2013. godine. Dobio je Nobelovu nagradu za fiziku 2015. zajedno sa japanskim fizičarem Takaakijem Kajitom.

## Rani život 
Art McDonald je rođen 29. augusta 1943. u Sidneju, Nova Škotska. Diplomirao je fiziku 1964. i magistrirao fiziku 1965. na Univerzitetu Dalhousie u Novoj Škotskoj. Zatim je stekao doktorat iz fizike 1969. na Kalifornijskom institutu za tehnologiju. McDonald je naveo profesora matematike u srednjoj školi i svog profesora fizike prve godine u Dalhousieju kao svoju inspiraciju za ulazak u polje fizike.
mini|261x261piksel| McDonald predstavlja sebe i svoje istraživanje
Fizičari istražuju da li neutrini imaju masu ili ne. Od kasnih 1960-ih, eksperimenti su nagovještavali da neutrini mogu imati masu. Teorijski modeli Sunca predviđaju da bi neutrina trebalo biti u velikom broju. Detektori neutrina na Zemlji su više puta vidjeli manji broj neutrina od očekivanog. Budući da neutrini dolaze u tri varijante (elektronski, mionski i tau neutrini), i zato što su detektori solarnih neutrina bili prvenstveno osjetljivi samo na elektronske neutrine, preferirano objašnjenje tokom godina je da su se ti "nedostajali" neutrini promijenili ili oscilirali u sorta za koju su detektori imali malu ili nikakvu osjetljivost. Ako neutrino oscilira, prema zakonima kvantne mehanike, onda mora imati masu.

U augustu 2001. godine, opservatorija za neutrino Sudbury, koju je od 1989. godine vodio McDonald, izvijestila je o zapažanjima koja su direktno sugerirala da elektronski neutrini sa Sunca osciliraju u mionske i tau neutrine. McDonald je sudobitnik medalje Benjamina Franklina za fiziku 2007., Nobelove nagrade za fiziku 2015. i nagrade za proboj u fundamentalnoj fizici 2016. godine za otkriće neutrinskih oscilacija i pokazivanje da neutrini imaju masu.

## Reference 
Kategorija:Članci s videoklipovima
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 1943.
Spisak nosilaca zastave Latvije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Latviju.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Latvija na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Latvija na Olimpijskim igrama
Latvija
Kazahstan na Olimpijskim igrama 2024.

Kazahstan će učestvovati na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu koje će se održavati od 26. jula do 11. augusta 2024. To će biti osmi uzastopni nastup kazahstanskih sportista na Ljetnim olimpijskim igrama u postsovjetsko doba.

## Takmičari
U tabeli ispod naveden je broj takmičara koji predstavljaju Kazahstan na Olimpijskim igrama 2024.

## Biciklizam
### Cestovni biciklizam
## Boks
;Muškarci

;Žene

## Gimnastika
### Sportska
;Muškarci

## Hrvanje
;Slobodni stil

;Grčko-rimski stil

## Mačevanje
## Moderni petoboj
## Streličarstvo
## Streljaštvo
## Tekvando
## Reference
Kategorija:Države na Olimpijskim igrama 2024.
2024
Kategorija:2024. u Kazahstanu
Gimnastika na Olimpijskim igrama 2024.

Takmičenja u gimnastici na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu su podijeljena u tri kategorije: sportska gimnastika, ritmička gimnastika i trampolin. Discipline u sportskoj gimnastici (27. juli do 5. august) i tramplinu (2. august) održavale su se u Bercy Areni, a discipline ritmičke gimnastike u Porte de La Chapelle Areni od 8. do 10. augusta.

## Raspored
## Medalje
### Tabela medalja
### Sportska gimnastika
#### Muškarci
#### Žene
### Ritmička gimnastika
### Trampolin
## Reference

Kategorija:Gimnastika na Olimpijskim igrama
Kategorija:Sportovi na LJOI 2024.
Kategorija:2024. u gimnastici
Kategorija:Gimnastika u Francuskoj
Spisak nosilaca zastave Zapadne Njemačke na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Zapadnu Njemačku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Zapadna Njemačka na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Njemačke na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Istočne Njemačke na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Zapadna Njemačka na Olimpijskim igrama
Zapadna Njemačka
Spisak nosilaca zastave Grčke na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Grčku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Grčka na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Grčka na Olimpijskim igrama
Grčka
Spisak nosilaca zastave Kipra na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Kipar.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Kipar na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Kipar na Olimpijskim igrama
Kipar
Spisak nosilaca zastave Turske na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Tursku.

## Nosioci 
## Također pogledajte 
* Turska na Olimpijskim igrama

## Napomene 
## Reference 
Kategorija:Turska na Olimpijskim igrama
Turska
Banovina Srbija

mini|Karta koja pokazuje prijedlog o novoj podjeli Jugoslavije na banovine.
**Banovina Srbija** (), zvanično poznata kao "**Srpske zemlje**" (*Српске земље*), bio je naziv za predloženu administrativna jedinica Kraljevine Jugoslavije. Stvaranje ove banovine predloženo je nakon uspostave Banovine Hrvatske 1939. Međutim, zbog okupacije i podjele Jugoslavije od strane Sila Osovine 1941, prijedlog nikada nije realizovan.

## Prijedlog 
O stvaranju Banovine Hrvatske 1939. pregovarali su premijer Dragiša Cvetković i hrvatski lider Vladko Maček (HSS) u martu i augustu 1939, a sporazum je dogovoren 26. augusta. Hrvatska je, dakle, postala jedina *banovina* konstituirana na principu etničke pripadnosti i/ili nacionalnosti, nazvana po Hrvatima (izvan nje je ostala samo manjina etničkih Hrvata), te je zbog toga bila bliska po prirodi nacionalnoj državi.

Sporazum o formiranju Hrvatske banovine imao je malu podršku među srpskim političkim strankama, dok su mu se Srpska pravoslavna crkva i Kraljevska jugoslavenska vojska otvoreno protivile. Odnosi između hrvatskih i srpskih političara (kao i Hrvata i Srba) su zategnuli. Stvaranje banovine otvorilo je pitanje političkog statusa Srba ("srpsko pitanje") u Kraljevini Jugoslaviji, s nekim srpskim intelektualcima (posebno članovima Srpskog kulturnog kluba) i političarima (uključujući i neke članove Jugoslavenske vlade, poput Dragiše Cvetkovića) predlagala je i planirala stvaranje Srpske banovine, koja bi obuhvatala teritoriju postojećih banovina: Vrbaske, Drinske, Dunavske, Moravske, Zetske i Vardarske.

Banovina Hrvatska je uključivala značajno srpsko stanovništvo, dok bi Banovina Srbija na sličan način uključivala znatan broj nesrpskog i neslavenskog stanovništva. Planovi su potvrđeni u februarskom izdanju *Glasa* 1940, srpskocentričnom časopisu, koji je izdavala *Matica srpska*. Konstatovano je da su, osim Banovine Hrvatske, samo Banovina Srbija i teorijska Banovina Slovenija imale presedan i pravo formiranja i postojanja, kao države tri ustavne etničke grupe koje su činile Jugoslaviju, odnosno državu Slovenaca, Hrvata i Srba. i Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca. Proces njenog uređenja trebao je biti sličan onom u Hrvatskoj, odnosno spajanje postojećih banovina istočno i južno od Hrvatske u jednu veću cjelinu.

## Statistika 
Prema popisu iz 1931, postojeće banovine koje bi bile uključene u sastav Banovine Srbije su:

## Također pogledajte 
* Banovine Kraljevine Jugoslavije
* Sporazum Cvetković–Maček
* Etničke grupe u Jugoslaviji
* Historija moderne Srbije

## Reference 
## Literatura 
* 
* 
* 
* 
* 

Srbija
Kategorija:Kraljevina Jugoslavija
Kategorija:Historija Srbije
Kategorija:Historija Jugoslavije
Kategorija:Predložene političke podjele
Tatra T5B6

**Tatra T5B6** je čehoslovački tip tramvaja proizveden 1976. godine u tvornici ČKD Tatra. Ovaj tip je nasljednik tramvaja tipa T3SU proizvedenih za Sovjetski Savez, a oba prototipa su ostavljena u Mostu. Tu je prvi prototip istorijsko vozilo, a drugi je demontiran.

## Istorija vozila 
Prototip tramvaja Tatra T3 izgrađen je 1961. godine. Nakon prototipa počela je serijska proizvodnja, a od 1963. ovi tramvaji, u stranoj verziji T3SU, stižu u gradove Sovjetskog Saveza. Tramvaji T5 dizajnirani su kao nasljednik tipa T3, ali sa drugačijim dizajnom i upravljanjem. Nakon daljnjih modifikacija, napravljena su dva prototipa tramvaja T5B6, koji su trebali biti izvezeni u Sovjetski Savez.

## Konstrukcija 
Tatra T5B6 je jednosmjerni četveroosovinski tramvaj. Karoserija je postavljena na dvjema dvoosovinskim postoljima. Tramvaj je opremljen s motorima TE 023 A1 sa snagom 77&nbsp;kW. Dva motora u postoljima su spojena paralelno u dvije skupine. Tramvaj je opremljen tiristorskom opremom TV2, koji dodava kočenje s povratkom električne energije u kontaktnu mrežu. Tramvaj ima otpornike na krovu vozila. Tramvaji su u početku testirani u Pragu, ali zbog širine (2600&nbsp;mm, a u Pragu maksimalna širina je 2500&nbsp;mm) probe nisu mogle biti završene, te su tramvaji poslani u Most u Češkoj. Tramvaj je išao brzim tramvajem. 1978. oba prototipa su poslata u Tver (tada Kalinjin) u današnjoj Rusiji. Tamo nije bio uspješan, pa je vraćen proizvođaču.

Operater Mosta i Litvinova bio je zainteresovan za tramvaje. Oba tramvaja su kupljena 1979. i 1980. godine i radila su normalno. Prvi prototip je nosio oznake 272 (bivši Prag 8009) i 273 (bivši Prag 8010). Tramvaji su mogli voziti samo na relaciji Most-Litvínov, tramvaji su saobraćali na liniji 2 između glavne stanice i Velebudice.

272 je servis završio 1990. godine i služio je kao izvor dijelova za još jedan tramvaj, a zatim je rashodovan. Vozilo 273 prestalo je sa radom 1993. godine i sačuvano je kao „Najmlađi muzejski tramvaj Češke Republike“. Tramvaj je korišćen na godišnjicama javnog prevoza i posebnim vožnjama. 2001. godine tramvaj je generalno vraćen u prvobitno stanje zbog prezentacije istorije.

## Reference 
Kategorija:Tramvajska vozila Tatra
Višekratnik

**Višekratnik** prirodnog broja je svaki broj koji je djeljiv s tim brojem. Prirodni broj ima beskonačno višekratnika.

Za veličine a i b, može se reći da je b višekratnik od a ako je b = na za neki cijeli broj n, koji se naziva množitelj. Ako a nije nula, to je ekvivalentno sa b/a . Ako a i b nisu cijeli brojevi, onda je polinom p višekratnik drugog polinoma q ako postoji treći polinom r takav da je p = qr.

## Primjeri 
14, 49, −21 i 0 su višekratnici od 7, dok 3 i −6 nisu. Postoje cijeli brojevi s kojima se 7 može pomnožiti da bi se postigle vrijednosti 14, 49, 0 i −21, dok ne postoje takvi cijeli brojevi za 3 i −6. 
*   14 = 7 \times 2;
*    49 = 7 \times 7;
*   -21 = 7 \times (-3);
*     0 = 7 \times 0;
*     3 = 7 \times (3/7), \quad 3/7 nije cijeli broj.
*    -6 = 7 \times (-6/7), \quad -6/7 nije cijeli broj.
Višekratnici broja 3 su: 3, 6, 9, 12, 15 itd. Višekratnici broja x su 1x, 2x, 3x, 4x.

## Svojstva 
* 0 je višekratnik svakog broja (0=0\cdot b)
* svaki cijeli broj je višekratnik samog sebe n \times 1.

## Reference 
Kategorija:Aritmetika
Kategorija:Množenje
Kategorija:Cijeli brojevi