Međuvladin panel za klimatske promjene

**Međuvladin panel za klimatske promjene** (**IPCC**) jest međuvladino tijelo Ujedinjenih naroda odgovorno za unapređenje znanja o klimatskim promjenama uzrokovanim ljudskim djelovanjem. Osnovali su ga 1988. godine Svjetska meteorološka organizacija (WMO) i Program Ujedinjenih nacija za okoliš (UNEP), a kasnije ga je odobrila Generalna skupština Ujedinjenih naroda. Sa sjedištem u Ženevi, sastoji se od 195 država članica.

IPCC pruža objektivne i sveobuhvatne naučne informacije o antropogenim klimatskim promjenama, uključujući prirodne, političke i ekonomske uticaje i rizike, te moguće opcije odgovora. Ne provodi originalna istraživanja niti prati klimatske promjene, već radi na periodičnom, sistematskom pregledu relevantne objavljene literature. Hiljade naučnika i drugih stručnjaka dobrovoljno se javljaju da pregledaju podatke i sastave ključne nalaze u „Izvještaju o procjeni” za kreatore politike i širu javnost; ovo je opisano kao najveći proces recenzije u naučnoj zajednici.

IPCC je međunarodno prihvaćen autoritet za klimatske promjene, a oko njegovog rada se slažu vodeći klimatski naučnici, kao i vlade. Njegovi izvještaji igraju ključnu ulogu u Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama (UNFCCC), s Petim izvještajem o procjeni koji u velikoj mjeri informiše značajni Pariski sporazum 2015. IPCC je podijelio Nobelovu nagradu za mir 2007. s Alom Goreom za doprinos ljudskom razumijevanju klimatskih promjena.

IPCC-om upravljaju njegove države članice, koje biraju biro naučnika koji će služiti tokom ciklusa procjene (obično šest do sedam godina); Biro bira stručnjake koje imenuju vlade i posmatračke organizacije za pripremu izvještaja IPCC-a. IPCC podržava sekretarijat i razne "jedinice za tehničku podršku" iz specijaliziranih radnih grupa. koji je *The Guardian* opisao kao "najveće upozorenje do sada" o "velikim neizbježnim i nepovratnim klimatskim promjenama", tema je odjeknula od strane mnogih novina širom svijeta. Tokom ovog perioda, IPCC je objavio nekoliko specijalnih izvještaja, uključujući Specijalni izvještaj o globalnom zagrijavanju od 1,5&nbsp;°C, Specijalni izvještaj o klimatskim promjenama i kopnu (SRCCL) i Specijalni izvještaj o okeanu i kriosferi u klimi koja se mijenja ( SROCC). Shodno tome, šesti ciklus procjene je opisan kao najambiciozniji u historiji IPCC-a.

## Porijeklo i ciljevi 
IPCC se razvio iz međunarodnog naučnog tijela, Savjetodavne grupe za gasove staklene bašte koju su 1985. osnovali Međunarodni savjet naučnih unija, Program Ujedinjenih nacija za okoliš (UNEP) i Svjetska meteorološka organizacija (WMO) kako bi pružili preporuke zasnovane na trenutnim istraživanja. Ova mala grupa naučnika nije imala resurse da pokrije sve složeniju interdisciplinarnu prirodu nauke o klimi. Vlada Sjedinjenih Država tražila je međunarodnu konvenciju o ograničenjima stakleničkih plinova, a pod konzervativnom Reaganovom administracijom izrazila je zabrinutost zbog neograničenog utjecaja nezavisnih naučnika ili tijela Ujedinjenih naroda kao što su UNEP i WMO. Vlada SAD-a bila je glavna snaga u oblikovanju IPCC-a kao autonomnog međuvladinog tijela u kojem su naučnici učestvovali i kao stručnjaci ali i kao zvanični predstavnici svojih vlada, koje bi proizvodilo izvještaje koje bi podržavali svi vodeći relevantni naučnici, a koji su potom morali postići konsenzus saglasnost svake vlade učesnice. Na ovaj način, IPCC je formiran kao hibrid između naučnog tijela i međuvladine političke organizacije.

Ujedinjeni narodi su formalno podržali stvaranje IPCC-a 1988, navodeći činjenicu da bi "određene ljudske aktivnosti mogle promijeniti globalne klimatske obrasce, prijeteći sadašnjim i budućim generacijama potencijalno teškim ekonomskim i društvenim posljedicama", te da "kontinuirani rast atmosferskih koncentracija 'stakleničkih' plinova mogao bi dovesti do globalnog zagrijavanja s eventualnim porastom nivoa mora, čiji bi efekti mogli biti pogubni za čovječanstvo ako se ne preduzmu pravovremeni koraci na svim nivoima." U tom cilju, IPCC je imao zadatak da pregleda recenziranu naučnu literaturu i druge relevantne publikacije kako bi pružio informacije o stanju znanja o klimatskim promjenama i njihovim posljedicama i uticajima.

### Finansiranje 
IPCC prima sredstva preko namjenskog fonda, osnovanog 1989. od strane Programa Ujedinjenih nacija za životnu sredinu (UNEP) i Svjetske meteorološke organizacije (WMO). Povjerenički fond prima godišnje novčane doprinose vlada članica SMO, UNEP-a i IPCC-a; uplate su dobrovoljne i nije potreban određeni iznos. Administrativne i operativne troškove, kao što su sekretarijat i sjedište, obezbjeđuje SMO, koji također utvrđuje finansijske propise i pravila IPCC-a. Komisija je odgovorna za razmatranje i usvajanje godišnjeg budžeta konsenzusom.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* 
* IPCC Data Distribution Centre  Klimatski podaci i smjernice za njihovu upotrebu.

Kategorija:Pages with unreviewed translations
Kategorija:Međuvladin panel za klimatske promjene
Kategorija:Međunarodne organizacije za klimatske promjene
Kategorija:Organizacije nagrađene Nobelovom nagradom za mir