Slatka voda

[thumb|right|250px| [Zemlja viđena iz Apollo 17 &nbsp;- Antarktički ledeni pokrivač na dnu fotografije sadrži 61&nbsp;% ukupne slatke vode, ili 1,525&nbsp;% ukupne vode na Zemlji.]]
**Slatka voda** je voda koja se prirodno javlja na površini Zemlje u ledenom pokrivaču, ledenim poljima, ledenjacima, santama leda, močvarama, lagunama, jeterima, rijekaama, potocima ispod površine kao podzemna voda, u vodonosnicima, podzemnim vodenjm tokovima i u distributivnoj mreži pijaće vode koju su izgradili ljudi. Slatku vodu obično karakterizira niska koncentracija otopljenih soli i niska ukupna otopljena čvrsta supstanca. Pojam posebno isključuje morsku vodu i slankaste, iako uključuje vode bogate mineralima, kao što su izvori mineralne vode. Termin "slatka voda" nastao je iz opisa vode za razliku od slane vode.

## Definicija
### Numerička
Svježa ili slatka voda može se definirati kao voda sa manje od 500 dijelova na milion (ppm) rastvorenih soli.

Drugi izvori daju veće gornje granice slanosti slatke vode, npr. 1000 ppm. ili 3000 ppm.

### Sistemi 
  ili 8 puta veće od Jezera Kariba, vjerovatno najteži umjetni objekt). Čitav blok sadrži milion sitnih kockica.]]
[thumb|upright=0.8| Fontana vode u malom [Švicarska|švicarskom selu; koristi se kao izvor pitke vode za ljude i stoku.]]

Slatkovodna staništa klasificirana su kao lentski sistemi, što su mirne vode, uključujući ribnjake, jezera, močvare i glibišta, koji su sistemi tekuće vode ili podzemne vode koje teku u stijenama i vodonosnicima. Pored toga, postoji zona koja premošćuje podzemne vode i lotičke sisteme, a to je hipoheična zona, koja leži u osnovi mnogih većih rijeka i može sadržavati znatno više vode nego što se vidi na otvorenom toku. Također može biti u direktnom kontaktu sa podzemnom vodom.

Većina slatke vode na Zemlji nalazi se u ledenim kapama.

## Izvori 
Izvor gotovo sve slatke vode su padavine iz atmosfere, u obliku magle, kiše i snijega i ostalih fotmi . Svježa voda koja pada kao magla, kiša ili snijeg sadrži materijale rastvorene iz atmosfere i materijale iz mora i kopna preko kojih su putovali oblaci s kišom. U industrijalizovanim područjima, kiša je obično kisela zbog rastvorenih oksida sumpora i dušika, nastalih izgaranjem fosilnih goriva u automobilima, fabrikama, vozovima i avionima i iz atmosferske ndustrijske emisije. U nekim slučajevima ova kisela kiša rezultira zagađenjem jezera i rijeka.

U priobalnim područjima, slatka voda može sadržavati značajne koncentracije soli dobivenih iz mora ako su vjetroviti uslovi podigli kapljice morske vode u kišne oblake. To može dovesti do povišenih koncentracija natrija, hlora, magnezija i sulfata, kao i mnogih drugih spojeva u manjim koncentracijama.

U pustinjskim područjima ili područjima sa siromašnim ili prašnjavim zemljištima, kišni vjetrovi mogu pokupiti pijesak i prašinu, a oni se mogu odložiti drugdje u padavinama i uzrokovati protok slatke vode onečišćene i netopivim čvrstim supstancama, ali i rastvorljivim komponentama tih tala. Značajne količine gvožđa mogu se prenijeti na ovaj način, uključujući dobro dokumentovani prenos kiša bogatih gvožđem koje padaju u Brazilu, a nastale su usljed pješčanih oluja u Sahari i u Sjevernoj Americi. other compounds in smaller concentrations.

## Također pogledajte
* Hidrologija
* Hidrološki ciklus
* Voda
* Morska voda
* Pitka voda
* Suša

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Más allá de la escasez: poder, pobreza y la crisis mundial del agua.  Informe de desarrollo humano 2006. PNUD.
* Recursos de agua dulce por país. 
* How much of the Earth's water is stored in glaciers? - USGS
* Trabajo y publicaciones del Banco Mundial vinculado a recursos hídricos. 
* Enciclopedia del Agua.

Kategorija:Voda
Kategorija:Ekologija
Kategorija:Hidrologija
Kategorija:Slatka voda