open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Levan Kutalija

**Levan Kutalia** (19. juli 1989.) je gruzijski nogometaš, koji igra na poziciji veznog igrača.

## Karijera
Kutalia je s dosta uspjeha nastupao u Slaviji Sarajevo, ali onda je došlo do jednog sukoba na treningu, u kojem je u tuči sa Vlastimirom Jovanovićem i trenerom golmana Aleksandrom Božovićem izvukao deblji kraj, te je napustio klub. Osam mjeseci bio je bez kluba a onda se javio Zrinjski Mostar, te odlučio dovesti mladog veznjaka. Upravo Kutalia je bio zaslužan za izbacivanje mostarskog kluba iz kupa u sezoni 2008./2009. Zrinjski je bio na dobrom putu da osvoji duplu krunu, a jedan od "krivaca" zašto nije definitivno je bio Levan Kutalia. Mostarci su u prvoj polufinalnoj utakmici protiv Slavije vodili 4:1 do 93. minute, a onda je Kutalia, koji je bio strijelac i prvog gola, iz slobodnog udarca smanjio na 4:2. Bio je to rezultat koji je Slavija uspjela anulirati u uzvratu (2:0) i izboriti finale gdje je bila bolja od Slobode. Prvijenac u dresu Zrinjskoga postigao je 6. marta 2011. u meču protiv Čelika iz Zenice. U dresu Zrinjskog igrao je jednu sezonu.

## Reprezentativna karijera
Kutalija je nastupao i za gruzijsku u-21 selekciju, te skupio 4 nastupa.

## Reference
Kategorija:Rođeni 1989.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zugdidi
Kategorija:Gruzijski nogometaši
Kategorija:Nogometaši Slavije
Kategorija:Nogometaši Hapoel Tel Aviva
Kategorija:Nogometaši Zrinjskog
Elle Greenaway

**Elle Greenaway** je lik iz *CBS*-ove kriminalističke serije *Zločinački umovi*, a glumila ju je Lola Glaudini.

## Pozadina 
Prije dolaska u JAP Greenaway je bila raspoređena u FBI-jev terenski ured u Seattleu, a specijalnost joj je bila profiliranje seksualnih prestupnika, sposobnost koja se pokazala vrlo korisnom za tim. Njena majka je Kubanka, pa Elle tečno govori španski jezik, kao što vidimo u epizodi "Machismo" (1x19). Njen otac je bio policajac koji je poginuo na dužnosti; ista je sudbina zadesila Morganovog oca.

## Vrijeme u JAP-u 
Pridružila se JAP-u odmah nakon uspješno riješenog slučaja u pilot-epizodi. Jason Gideon, koji se nedavno vratio na dužnost nakon polugodišnjeg odsustva, koristio je njen dosje kao vodič u slučaju, a okarakterizirao ju je kao nestrpljivu, rekavši joj da to popravi kod sebe. Također je postala dobra prijateljica sa JJ kad su se upoznale 2006.

Bila je relativno uspješna u radu sve do finala 1. sezone ("The Fisher King, Part 1"), u kojem ju je Randall Garner, psihotični osumnjičenik koga je JAP istraživao, iznenadio u njenom stanu, pucao u nju, a zatim gurnuo prste u ranu i njenom krvlju na zidu napisao jednu jedinu riječ: *PRAVILA* (*RULES*). Zbog ovoga je otišla na četveromjesečno odsustvo kako bi se oporavila, sredila i sabrala i pokušala nastaviti sa životom. Iako se oporavila od fizičkih povreda, ostali su joj psihološki ožiljci, koji su na kraju doveli do potpune promjene njene ličnosti. Nekad otvorena i puna osmijeha, Elle je postala udaljena, povučena i vrlo napeta.

Kad se vratila na posao, slučaj jednog serijskog silovatelja prilično ju je potresao i uskoro je hladnokrvno upucala osumnjičenog. Slučaj je proglašen samoodbranom, što je bilo očito zataškavanje od strane policije, iako je izgledalo da njene kolege iz JAP-a misle drugačije.

Reid je okrivio sebe što nije uočio znakove jer je ranije te večeri navratio do nje da vidi je li u redu. Bila je malo popila. Nedugo nakon ovoga, u epizodi *Boogeyman*, dala je otkaz, predavši svoju značku i pištolj. Također je rekla Hotchneru da to nije priznanje krivice i da bi, kad bi morala sve ponovo uraditi, opet postupila isto. Tako je Elle zauvijek napustila JAP, a na njeno mjesto uskoro je došla Emily Prentiss.

## Vanjski linkovi 
* Elle Greenaway  na *IMDb-u*

Kategorija:Likovi u "Zločinačkim umovima"
Kategorija:Fiktivni FBI-agenti
Liga prvaka

* Fudbalska takmičenja
** UEFA Liga prvaka
** CONCACAF Liga prvaka
** OFC Liga prvaka
** AFC Liga prvaka
** CAF Liga prvaka
* Ostala sportska takmičenja
** Liga prvaka u odbojci za muškarce
** Liga prvaka u odbojci za žene
** EHF Liga prvaka
** Liga prvaka u rukometu za žene
Josipovac

**Josipovac** (njem. *Sankt Josef*) je naseljeno mjesto u sastavu grada Osijeka, Osječko-baranjska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Osijek.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Josipovac je imao 4.101 stanovnika.

**Napomena**: *U 1981. povećano pripajanjem naselja **Đurđevo Polje**. Sadrži podatke za to bivše naselje koje je od 1953. do 1971. iskazivano kao samostalno.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Josipovac je imalo 4.043 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Osječko-baranjskoj županiji
Valpovo

mini|280px|Valpovo, rimokatolička crkva "Bezgrešno Začeće Blažene Djevice Marije
**Valpovo** je grad u Hrvatskoj, u Osječko-baranjskoj županiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Valpovo.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Valpovo je imao 11.563 stanovnika, od čega u samom Valpovu 7.406.

### Grad Valpovo 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine **Valpovo**. U 1869. sadrži dio podataka za grad Belišće.*

### Valpovo (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1869. sadrži podatke za naselje Kitišanci (grad Belišće).*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Valpovo je imalo 8.205 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Galerija 

File:Valpovo pogled na dvorac.jpg|pogled na dvorac
File:Centar Valpova02.JPG|gradski detalj
File:Prandau-Normann Valpovo.jpg|dvorac "Normann-Prandau"
File:Valpovo Korzo.jpg|gradski korzo
File:Zamak Valpovo.JPG|zamak
File:Kulturni centar-Valpovo.JPG|centar za kulturu
File:Valma-Valpovo.JPG|zgrada "Valma"
File:Matija Petar Katancic-Valpovo.JPG|spomen bista Matije Petra Katančića
File:Karašica&malta.JPG|rijeka Karašica na toku kroz Valpovo

## Također pogledajte
* Spisak gradova u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Osječko-baranjskoj županiji
*
Mustafa Mijajlović

**Mustafa Mijajlović** (rođen 17. marta 1972. kao **Marjan Mijajlović**) jest bosanskohercegovački sportski komentator.

## Biografija 
Komentatorsku karijeru počeo je na srbijanskoj televiziji Sport Klub, gdje brzo stiče veliku popularnost na prostorima bivše Jugoslavije. Simpatije u Bosni i Hercegovini stiče pozitivnim komentarima koje daje bosanskohercegovačkim fudbalerima koji igraju u njemačkoj Bundesligi. Nakon toga prelazi na bosanskohercegovačku televiziju NTV Hayat, gdje prenosi utakmicu Belgija i Bosne i Hercegovine. Komentirarisao je utakmicu između Bosne i Hercegovine i Belgije, koju je Bosna dobila rezultatom 4-2. Mijajlović se proslavio svojim pozivom na prvi bh. gol u kojem je igrača Edina Džeku nazvao 'Dijamantom', a timu dao nadimak "Zmajevi". Međutim, nekoliko sedmica nakon utakmice, Mijajlović je otpušten iz Hayata. Nakon otkaza u NTV Hayatu, prenosio je još nekoliko utakmica Lige prvaka i prvu utakmicu Svjetskog prvenstva 2010. u Južnoafričkoj Republici na Federalnoj televiziji.

Njegov stil komentiranja je jedinstven za prostor bivše Jugoslavije, a sličan je brazilskim i turskim komentatorima. Mijajlović tvrdi da je to zato što "...kad sam bio mali, brat i ja smo gledali Galatasaray u Turskoj ligi, čiji su me komentatori inspirisali."

## Privatni život 
Mijajlović se preselio u Beograd 1992, te u Sarajevo 2009. Primio je islam i promijenio ime u Mustafa 2016. Živi u Sarajevu, trenutno radi za portal SportSport.ba i Face TV.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1972.
Kategorija:Biografije, Tuzla
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Stepa

mini|300px|Raspostranjenost stepe u svijetu: žute su kontinentalne a narandžaste suptropske

**Stepa** predstavlja uglavnom nizinsku zemljanu površinu za koju je često karakterističan niz međusobno zavisnih biljno-životinjskih zajednica koje stepsku površinu često odlikuju vrlo kvalitetnom zemljom pogodnom za poljoprivrednu obradu, posebno u istočnoj Evropi. Najveće stepe nalaze se u južnoj Rusiji, a najplodnije u južnoj i središnjoj Ukrajini.

Za stepske prostore karakteristično je nepostojanje šume, ravni ili brežuljkasti reljef, gusti biljni pokrivač pretežno od trava tvrdača i nizom sezonskih izgleda tog pokrivača (masovno cvjetanje, klasanje, ljetna sprženost i sl.) u vezi sa godišnjim dobima. Šuma u stepskim prostorima nalazi se gotovo isključivo na prostorima uz jezera i rijeke.

## Tipovi stepe i raspostranjenost 
[mini|300px|ništa|Stepa u središnjem [Kazahstanu, nedaleko Astane prema sjeveru.]]
Danas postoji nekoliko različitih tipova stepa uslovljenih historijskim i klimatskim uticajima. Stepska područja pružaju se od Panonske nizine, preko Vlaške nizine, Zaporoške stepe i Pontsko-Kaspijske nizine do Srednje Azije. Nastavak je te stepske zone u Kini i Sjevernoj Americi.

U evropskim stepama susreću se još i slatine i stepske bare . Za razliku od mediteranskih stepa i polupustinja, koje obavezno imaju kamenitu podlogu i kamenito skeletno tlo, evropske stepe karakterizira nepostojanje kamena kao geološke podloge.

U Sjevernoj Americi stepe se nazivaju prerije, a u Južnoj Americi pampas.

[lijevo|mini|400px|Stepa u [Kirgistanu.]]

## Također pogledajte 
* Pustinja
* Ravnica
* Savana
* Tundra

Kategorija:Geomorfologija
Hamza Hali Bošnjak

**Hamza Orlović** (**"Hamza Bošnjak"**) iz Gornje Tuzle, je bio osnivač hamzevijske sekte islama, poznate kao Hamzevijski islam. 

## Biografija 
Živio je u 16.vijeku. Turski pisci označavaju Hamzu Bošnjaka kao predstavnika odmetničke frakcije derviša, čiji se obredi temelje na sobetu, a posebno su bili protivni obredu svirke. Hamza se siromašno oblačio, poput običnog naroda i često je postio.
Hemzevijama se prigovaralo da nisu obavljali vjerske obrede. Oni su vjerovali da na određenom stadiju u traženju sjedinjenja sa Allahom postaje suvišno održavanje obreda kako to čine „obični“ vjernici. Za hemzevije je karakteristično odbacivanje muzike , derviških plesova, derviške odjeće i Zikra. Borili su se protiv postojećeg društveno-političkog stanja, dok su ideal vidjeli u vraćanju prvobitnom islamu. Smatra se da se je Hamzevijski islam sastojao od mješovitih islamskih i hrišćanskih, odnosno bogumilskih, uticaja.

## Smrt 
Sa javnim pristalicama Hamze Bošnjaka se surovo obračunavao tadašnji vezir Mehmed-paša Sokolović.
Hamza je odveden u Carigrad, gdje je ispitivan i osuđen zbog svog učenja. Tadašnji šehjh-ul-islam Ebu Suud ga optužuje kao heretika i krivovjerca. U smrtnoj presudi Hamzi Bošnjaku se kaže sljedeće: „Budući da je utvrđeno da je on iznosio neke nazore, kojima se vrijeđa čast našeg pejgambera i da je utvrđeno njegovo potpuno nijekanje proživljavanja i sudnjeg dana, a to sve s pravednim svjedocima detaljno protiv njega dokazano, osudih da je dopušteno pogubiti ovog otpadnika, nakon što je razmotreno njegovo učenje.“ Zbog velikog broja pristalica među janičarima u Istanbulu, veliki vezir Mehmed paša Sokolović tajno pogubljuje Hamzu Bošnjaka, 6. juna 1573.

## Nakon smrti 
Hamzinog egzekutora, Mehmed pašu Sokolovića je 11. oktobra 1579. u njegovom saraju ubio derviš, porijeklom iz Bosne, koji je po nekim piscima bio pripadnik hamzevijskog reda.
Hamzevijska sekta je djelovala još puna dva stoljeća poslije Hamzine smrti, a broj njenih pristalica prema Osmanskim podacima u 17. stoljeću iznosio je 80.000 ljudi.

## Reference 
Kategorija:Islamske doktrine
Kategorija:Islam
Džemat

**Džemat** za muslimane predstavlja temeljnu, osnovnu i najmanju organizacionu jedinicu. koja žive na jednom području i koja su međusobno povezana u izvršavanju zajedničkih islamskih dužnosti. U namazu džemat čine najmanje dvije osobe. Postoje dva organa džemata i to Skupština džemata i  džematski odbor. Džemat u pitanjima vjeri predvodi Imam.

Skupštinu džemata čine svi punoljetni članovi Islamske zajednice. Skupština bira džematski odbor,  zastupnike u skupštini medžlisa i delegate  džemata za izborno tijelo pri izboru sabornike Islamske zajednice.

U džematima od 200 domaćinstava džematski odbor čini 5 osoba, a u džematima preko 200 domaćinstava  7 osoba.

## Reference 
Kategorija:Islam
Kategorija:Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini
Ibadet

'*Ibadet (,&nbsp;*'ibādah*)*' je islamski izraz za apsolutnu pokornost i robovanje Allahu.

## Vrste ibadeta 
### Ibadet jezikom 
Ibadet jezikom je činjenje ibadeta izgovaranjem ili očitovanjem jezikom. Jedan dio ove vrste ibadeta su pohvale i veličanje Allaha.

### Praktični ibadet 
Praktični ibadet je činjenje radnji i djela koja su pokazatelj ibadeta kao npr. namaz.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Islam
Mustafa Skopljak

**Mustafa Skopljak** (rođen 10. augusta 1947 u Kotor-Varoši - Sarajevo, 21. novembar 2015) bio je  bosanskohercegovački slikar. Srednju umjetničku školu završio je u Sarajevu 1970. Nakon toga upisuje Pedagošku akademiju, likovni smjer, na kojoj apsolvira. Na Akademiju likovnih umjetnosti u Sarajevu, upisuje se nakon njenog osnivanja i diplomira 1977. u klasi prof. Alije Kučukalića. Postdiplomski studij završio je 1988.

Član je Udruženja likovnih umjetnika BiH od 1972. U periodu od 1993 - 1998. radio je lutke, scenu i kostime za lutkarske predstave za Pozorište mladih. Bio je profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu, na Odsjeku za kiparstvo. 

## Djela 
* *Dnevnik 92-93*, gvaš na papiru, 1992-93.
* *Svjetlom i tamom*, razni radovi, kombinovane tehnike, 1998.
* *Bez naziva*, kombinovana tehnika, 1998.
* *Varijacija potpisa* 2008.

## Također pogledajte 
* Venecijansko bijenale

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Mustafa Skopljak priprema retrospektivnu izložbu 
*Intervju: Mustafa Skopljak 
*UGBiH Mustafa Skopljak, Svjetlom

Kategorija:Rođeni 1947.
Kategorija:Umrli 2015.
Kategorija:Biografije, Kotor-Varoš
Kategorija:Bosanskohercegovački umjetnici
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Avdo Žiga

**Avdo Žiga** (rođen 1953. godine u Sarajevu) je bosanskohercegovački grafičar.

Završio je Akademiju likovnih umjetnosti u Sarajevu, postdiplomski studij u Beogradu i specijalizaciju u Parizu. Njegova najpoznatija djela su "Bentbaša", "Sarajevska zima 93", akvatinta i bakropis, što je jedna od najzahtjevnijih tehnika, te posebnost na bosanskohercegovačkoj sceni. Izlagao je samostalno i kolektivno u zemlji i inostranstvu, a dobitnik je više nagrada za grafiku. Član je Udruženja likovnih umjetnika Bosne i Hercegovine.

Živi i radi u Sarajevu.

## Djela 
* *Bentbaša*, akvatinta, bakropis, 2008.
* *Sarajevska zima 93*, akvatinta, bakropis, 2008.

## Također pogledajte 
* Akademija likovnih umjetnosti u Sarajevu
* Udruženje likovnih umjetnika Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Galerija Preporod **Avdo Žiga**
* Sarajevska zima 2012 **Avdo Žiga, izložba grafika**

Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački umjetnici
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Kategorija:Živi ljudi
Boško Kućanski

**Boško Kućanski** bio je  bosanskohercegovački skulptor. Završio je Stomatološki fakultet Univerziteta u Beogradu (1958) i Medicinski fakultet Univerziteta u Sarajevu. Studirao je Historiju umjetnosti u Beogradu i studijski boravio u Italiji, Francuskoj, Španiji, Njemačkoj, Kanadi i SAD.

Redovni je član Akademija nauka i umjetnosti BiH od 1978. na prijedlog Voje Dimitrijevića, Mice Todorović, Ive Šeremeta i Derviša Sušića.

Do sada je imao preko sedamdeset samostalnih izložbi u zemlji i inostranstvu. Za svoja likovna ostvarenja dobio je brojne nacionalne i međunarodne nagrade i priznanja, kao i Grand Prix na svjetskoj bijenalnoj izložbi u Budimpešti, 1973. Djela mu se nalaze u galerijama i muzejima u zemlji i inostranstvu.

Do svoje smrti 20. novembra 2016. živio je u Sarajevu.

## Djela  
* *Totemski par*, bojena terakota, 1974.
* *Magična rozeta*, 2008.
* *Stojte galije carske* 2008.

## Izložbe 
* Boško Kućanski: *Retrospektivna izložba slika i skulptura (1951-2001)*, Collegium Artisticum, mart 2001.

## Literatura 
* Katalog, UMJETNOST BOSNE I HERCEGOVINE 1974 – 1984, Sarajevo 1984.

## Reference 
## Također pogledajte 
Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine

## Vanjski linkovi 
*Galerija KRUGA 99 Boško Kućanski

Kategorija:Rođeni 1931.
Kategorija:Umrli 2016.
Kategorija:Biografije, Krbavica (Plitvička Jezera)
Kategorija:Bosanskohercegovački umjetnici
Kategorija:Bosanskohercegovački kipari
Kategorija:Jugoslavenski umjetnici
Kategorija:Jugoslavenski kipari
Kategorija:Članovi ANUBiH
Bare (groblje)

mini|desno|Bare 2011. godine. Pogled s Olimpijskog stadiona.
**Bare** je centralno sarajevsko groblje. Sa 25,5 hektara površine jedno je od većih groblja u Bosni i Hercegovini, a po konfiguraciji terena i pejzažnoj realizaciji jedno je od najinteresantnijih i najljepših vječnih počivališta u ovom dijelu svijeta. Smješteno je u podnožju brda Hum, a otvoreno 1965. godine. Opremljeno je drenažnim, vodovodnim, kanalizacionim i električnim instalacijama.

## Usluga
U proporcijama koje odgovaraju demografskoj strukturi stanovnika Sarajeva, na groblju "Bare" su obezbijeđene grobljanske površine za muslimane, pravoslavne, katolike, judaiste, evangeliste, adventiste, starokatolike i ateiste. Otpremanje umrlih na grobno mjesto vrši se iz kapela, koje su izgrađene posebno za muslimane, pravoslavne, katolike, judaiste i ateiste.
Prva sahrana na groblju „Bare“ obavljena je 3. januara 1966. Danas na ovom groblju počiva 60.000 umrlih, uglavnom nekadašnjih žitelja Sarajeva.

## Održavanje
Groblje se svakodnevno održava - kupi se smeće i višak zemlje, metu se staze i odvozi otpad.
Šest puta godišnje kosi se trava, tako da u svako doba godine Groblje "Bare" daju dojam mjesta koje se tretira s naglašenim pijetetom.

## Reference 
Kategorija:Groblja u Sarajevu
Irfan Hozo

**Irfan Hozo** (rođen 15. decembra 1957. godine u Sarajevu) jeste bosanskohercegovački grafičar. U rodnom gradu je na Akademiji likovnih umjetnosti magistrirao grafiku sa tezom "Tehnika kao kreativna dimenzija grafičkog izraza".
Izlagao je na mnogim samostalnim i kolektivnim izložbama u: Beču, Rimu, Madridu, Granadi, San Sebastijanu, Eibaru, Trentu, Kerdežinu, Dubrovniku, Subotici, Zemunu, Senju, Cetinju i dr. Njegova najznačajnija izložba u Bosni i Hercegovini održana je 2019. u Umjetničkoj galeriji Bosne i Hercegovine u Sarajevu pod nazivom *Portreti grada*, a u inostranstvu bile su grupne izložbe u *Artroom Würth* u austrijskom gradu Böheimkirchen 2002, te međunarodnom bijenalu gravure 2021. u francuskom gradu Sercellesu. Dobitnik je nekoliko nagrada i priznanja za svoj grafički rad od Udruženja likovnih umjetnosti Bosne i Hercegovine, te nagradu "Sarajevo" za grafiku.
Od 1980. godine član je Udruženje likovnih umjetnika Bosne i Hercegovine, a u dva navrata bio je biran za predsjednika ovog udruženja. Godine 1985. priznat mu je status slobodnog umjetnika. Živi i radi u Sarajevu.

## Djela  
* *Vijećnica* I, II, III, bakropis, akvatinta, suha igla, 2008.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Galerija KRUGA 99
*Umjetnička kolonija Počitelj BH Dani 
*Zamrljana slika Oslobođenje

Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Hozo, Irfan
Mirsad Konstantinović

**Mirsad Konstantinović** (Sarajevo, 27. juli 1956 u – 25. maja 2008) bio je jedan od najprestižnijih bosanskohercegovačkih grafičara mlađe generacije. Diplomirao je 1995. na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu, Odsjek za grafiku, u klasi profesora Dževada Hoze. Postdiplomski studij završio je kod istog profesora 2007. stekavši zvanje magistra grafike.

Mirsad Konstantinović započeo je umjetničko stvaralaštvo od 1982. tokom školovanja na akademiji. Jedno od njegovih najznačajnijih djela je čitav niz primijenjenih grafika manjeg formata pod nazivom *"Ex Libris"*. Izlagao je na mnogobrojnim domaćim i međunarodnim grupnim izložbama. Bio je član Udruženja likovnih umjetnika Bpsne i Hercegovine od 1996. Radio je kao asistent na Odsjeku za grafiku Akademije likovnih umjetnosti u Sarajevu. Izabran je za stručnog saradnika u nastavi - laborant na Odsjeku za grafiku 1996. Dobitnik je jedanaest nagrada za grafiku i crtež, od toga devet međunarodnih.

## Drugi o Mirsadu Konstantinoviću 
Profesorica na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu i historičarka umjetnosti Lejla Bušatlić o umjetničkom stvaralaštvu Mirsada Konstantinovića izjavila je:  

## Djela 
* *Dva brata rođena (na zidu smrti)*, 2004.
* *Rousse*, kombinovana tehnika, 2008.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1956.
Kategorija:Umrli 2008.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Izet Alečković

**Izet Alečković** (rođen 1. juna 1944. godine u Sarajevu) jest bosanskohercegovački slikar. Završio je Akademiju likovnih umjetnosti u Sarajevu.
Autor je preko dvadeset samostalnih izložbi u zemlji i inostranstvu, kao i velikog niza zajedničkih izložbi. Učesnik je mnogih akcija, instalacija i performansa sa grupom **Zvono**.
Član je Udruženja likovnih umjetnika BiH, a radio je kao profesor u Školi primijenjenih umjetnosti u Sarajevu.
Živi i radi u Sarajevu.

Slikarstvo Izeta Alečkovića zasniva se na ekspresionističkom izrazu koje svojim dramatičnim tonom reafirmira onu normu umjetničkog stvaranja po kojoj i likovna umjetnost svoju svrhu nalazi u izražajnoj funkciji slike.
Središnja tema njegovih slikarskih djela je predstavljanje doživljaja drame ljudskog postajanja i njegove interpretacije.
Ljudsko postojanje predstavljeno je kao događaj u kojem se raspadanje odigrava na pozornici ljudskog tijela kao fokusa života i smrti. Tu dramu raspadanja, mučninu smrti, prizore rastakanja ljudskog tijela, Alečković izražava prikazom ljudskih kostiju, usredsređujući se na fragmente tijela i skeleta, na njihovo haotično rasipanje i preplitanje koje predstavlja raspad života u mrtvu tvar i njegovu prolaznost. 
Sve ovo povratno rezultira proizvodnjom posve grotesknih oblika, koji bi se mogli tumačiti kao izopačena "produkcija" same smrti (naznačena u pervertiranim antropomorfnim figurama, njihovim fragmentima ili u čudovišnim dijaboličnim obličjima koja pripadaju simboličkom jeziku smrti).

U tom pogledu Alečkovićev slikarski niz predstavlja svojevrsnu stilizaciju i reaktualizaciju starog (ali ne zastarjelog) motiva plesa smrti (danse macabre), koji nije lišen svojih grotesknih, ali ni ironijskih akcenata.
Njegova umjetnička djela odražavaju umjetnika izoliranog u njegovom vlastitom misterioznom svijetu i umjetnika koji razmišlja o nemilim trenucima ljudske tragedije.

## Djela  
* *Kompozicija* I, II, III, kombinovana tehnika na papiru, 2008.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački umjetnici
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1944.
Meliha Teparić

**Meliha Teparić** je bosanskohercegovačka umjetnica. Rođena je u Sarajevu, 1978. godine. Završila je Srednju školu primijenjenih umjetnosti u Sarajevu, Odsjek tekstilni dizajn, 1996. godine. Godine 2002. diplomirala je na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu, na Odsjeku slikarstvo, u klasi profesora Nusreta Pašića. Paralelno sa studijem, naobrazbu o slikarstvu sticala je tri godine kod slikara Vladimira Vojnovića. Godine 2003. upisala je postdiplomski studij na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu (Odsjek slikarstvo, pododsjek kaligrafija). Godine 2007. magistrirala je na slikarstvu sa temom *Islamska kaligrafija od tradicionalnog do savremenog* (mentori: Seid Hasanefendić, Ćazim Hadžimejlić i Ibrahim Krzović). Godine 2009. upisala je doktorski studij na Sveučilištu u Zagrebu, Filozofskom fakultetu, Odsjek povijest umjetnosti, sa tezom Umjetnost osmanskodobne kaligrafije na tlu Bosne i Hercegovine.

U toku postdiplomskog studija (2002 – 2004.) je bila angažirana na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu, kao saradnik na nastavi, na predmetima “Kaligrafija“, “Konzervacija/restauracija“ i “Tehnologija slikarstva“.

Učestvovala je u izradi kaligrafskih radova za džamije u Visićima, Ključu i Banovićima. Aktivno je učestvovala u organiziranju simpozijuma “Fatih i Bosna“; asistirala je Ćazimu Hadžimejliću u pripremi enciklopedijskog izdanja knjige “Umjetnost islamske kaligrafije“.

Njeni interesi se kreću u nekoliko pravaca:
* njeguje umjetnički izraz tradicionalnog kaligrafskog izraza; 
* kroz štafelajno slikarstvo uvodeći arapsko slovo u pikturalni kontekst, apstraktne slike; 
* kroz historijsko-analitičko istraživanje kaligrafske umjetnosti.

Član je Udruženja likovnih umjetnika Bosne i Hercegovine od 2007. godine. Učestvovala je na 27 kolektivnih izložbi u zemlji i inostranstvu, pet samostalnih izložbi; dobitnica je nekoliko internacionalnih nagrada na polju kaligrafske umjetnosti.

## Vanjski linkovi 
* bhreporter.ba Izložba Melihe Teparić u Sarajevu 
* IslamicArtsMagazine.com Interview: Meliha Teparic Calligraphy is a part of Bosnian identity  
* Depo portal Svjedočenje ljepote Melihe Teparić

Kategorija:Rođeni 1978.
Kategorija:Bosanskohercegovački umjetnici
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Akvatinta

[mini|[Francisco Goya, *Iz ciklusa Užasi rata* akvatinta (1810-1815)]]
**Akvatinta** je grafička tehnika duboke štampe, pri kojoj se ploča obrađuje hemijskim putem, karakteristična je po tome što podsjeća na crtež laviranim tušem.

## Postupak rada 
Kod akvatitne, ispolirana metalna ploča se napraši prahom smole (asfalta i kolofonijuma) koji se zatim podvrgava topljenju a nakon toga izlaže djelovanju kiseline. Pokrivanjem svjetlijih dijelova grafičke slike bitumenskom prevlakom se produžuje proces nagrizanja ploće i postiže sve izražajniji stepen zacrnjenja. Umjetnik je u stanja da pomoću ove tehnike izgradi grafički otisak bogatu tonskim gradacijama, od najsvjetlijih do maksimalno zasićenih tonova.

## Također pogledajte 
* Grafičke tehnike
* Gravura

## Literatura 
* Dževad Hozo, *Umjetnost multiorginala*, 1988.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Encyclopædia Britannica **Aktaquatint** 
* Crown Point Press **Aquatint**

Kategorija:Umjetnost
Kategorija:Nizozemski izumi
Suha igla

mini|'Shema tehnike duboke štampe*
**Suha igla** je grafička tehnika duboke štampe, dobijena mehaničkom metodom direktnog graviranja u metalnu ploču, karakteristična je po svojim baršunastim linijama.

mini|desno|500px|Različito profilirane alatke za  suhu iglu

## Historijski pregled 
Graviranje suhom iglom poznato je još u XV vijeku. Kao samostalna tehnika pojavljuje se oko 1480. godine. U početku je služila kao početna faza u bakrorezu. Umjetnici često koriste suhu iglu u kombinaciji sa drugim tehnikama, iz razloga što matrica izrađena suhom iglom ne pruža mogućnost velikog tiraža. Takve primjere kombinovane tehnike nalazimo kod umjetnika kao što su Rembrandt, Francisco Goya i mnogi drugi.

mini|Lesser Ury, *Žena u kafiću*, tipičan primjer bogate baršunaste linije koju daje suha igla

## Postupak rada 
Iglom se urezuju linije na bakarnoj ploči, čime se dobija plitki reljefni trag. Jačim ili slabijim pritiskom igle ostvaruje se dublja ili plića linija. Izražajnost zavisi i od ugla graviranja. S obzirom da se trag brzo zgnjeći s ploče je moguće odštampati desetak grafičkih listova. Ova tehnika nalazi svoju primjenu i kao dopuna pri oblikovanju i korekciji drugim tehnikama duboke štampe.

## Literatura 
* Dževad Hozo, *Umjetnost multiorginala'', 1988.

## Također pogledajte 
* Grafičke tehnike
* Gravura

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* The Printed Image in the West: Drypoint 
* http://drypoint.art/

Kategorija:Umjetnost
Mezzotinta

**Mezzotinta** je grafička tehnika duboke štampe pri kome se matrica izrađuje mehaničkim putem.

Bio je to prvi proces štampe koji je dao polutonove bez korištenja tehnika zasnovanih na linijama ili tačkama kao što su šrafiranje, unakrsno šrafiranje ili tačka. Mezzotinta postiže tonalitet hrapavljenjem metalne ploče sa hiljadama malih tačaka napravljenih metalnim alatom sa malim zupcima, zvanim "klackalica".

mini|'Shema tehnike duboke štampe''
mini|(a) igla za jetkanje, (b) strugač, (c) i (d) laštilo, (e) dlijeto, (f) crpilica, (g) **strugač za mezzotintu**, (h) zakrivljeni strugač, (i) **rulet za mezzotintu**, (j) **sjenilo za mezzotintu**, (k) **rulet za mezzotintu**, (l) dlijeto sa suhim vrhom, (m) čekić, (n) držač jezgre za primjenu 'osnove', (o) kistovi za primjenu laka (p) kaliperni kompasi
mini|'Njihalica'|lijevo|255x255piksel
mini|'Vodić za upotrebu njihalice'|lijevo|190x190piksel
mini|Rani primjer mezzotinte, Vaillerant

## Historijski pregled 
Izum mezzotine se pripisuje Ludvigu fon Zigenu, sredinom XVII vijeka.

## Postupak rada 
Bakarna ploča se podjednako u svim pravcima ohrapavi uz pomoć njihalice, to je specijalna alatka koja ima kanalisanu oštru reznu površinu. Sa ovako ravnomjerno obrađene površine se preciznim mjestimičnim uklanjanjem zrna postižu tamniji ili svjetliji tonovi. Ploča se pređe specijalnom grafičkom bojom i briše kao kod duboke štampe, otisci se štampaju u presi za duboku štampu. Tehnika je spora i zahtjeva preciznost i strepljenje grafičara, danas se rijetko koristi.

## Također pogledajte 
* Grafičke tehnike
* Gravura

## Literatura 
* Dževad Hozo, *Umjetnost multiorginala*, Prva književna komuna Mostar, 1988.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* The Printed Image in the West: Mezzotint 

Kategorija:Likovna umjetnost
Halid Hadžimulić

**Halid ef. Hadžimulić** (rođen 16. oktobra 1915. godine u Sarajevu, Bosna i Hercegovina - umro 8. januara 2011. godine. u Sarajevu) bio je jedan od najcjenjenijih islamskih učenjaka u Bosni i Hercegovini

## Biografija
Mekteb je završio u Džininom sokaku pred svojim ocem Ali-ef Hadžimulićem. Hifz je završio za dvije godine (1923-1924.), ali je polagao i zvanično postao hafiz 1963. godine. Hafiska dova je proučena 25. aprila 1963. godine u Carevoj džamiji u Sarajevu, a dovu je proučio hafiz Asim-ef. Sirćo.
Završio je Šerijatsku gimnaziju u Sarajevu 1937. godine. Studirao je filološke fakultete u Zagrebu i Sarajevu. Poznavao je sedam jezika: arapski, perzijski, turski, francuski, njemački, engleski i latinski . 
Bio je dugogodišnji službenik Gazi Husrev-begove biblioteke, glavni imam i hatib Careve džamije u Sarajevu, te predavač Mesnevije.  
Iza njega su ostali brojni prijevodi i obrađeni rukopisi.

## Smrt
Umro je u Sarajevu, 8. januara 2011. godine.
Dženazu namaz mu je klanjao Reisu-l-ulema dr. Mustafa ef. Cerić. 
Ukopan je pored novosagrađene Bakr babine džamije, na At mejdanu, u Sarajevu.

## Vanjski linkovi 
* Rijaset IZ BiH

## Reference 
Kategorija:Bošnjaci
Kategorija:Alimi
Medžlis

**Medžlis** je lokalna organizaciona jedinica Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini. U hijerarhijskom smislu nakon džemata koji je osnovna jedinica, medžlis je najniža organizaciona jedinica i lokalnog je tipa jer u pravilu obuhvata džemate jednog područja.

Na teritoriji Bosne i Hercegovine egzistira ukupno 88 medžlisa.
## Status i organizacija 
Status medžlisa unutar Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini regulisan je članovima (od 39. do 42) Ustava.
Obično se granice jednog medžlisa poklapaju sa administrativnim granicama određene općine ili u krajnjem slučaju medžlis mogu činiti najmanje sedam džemata povezanih u jednu cjelinu. Odluku o formiranju novog medžlisa ili pripajanju postojećeg medžlisa drugom medžlisu donosi Sabor Islamske zajednice na prijedlog Rijaseta.
Medžlis ima i organe a to su: skupština i izvršni odbor. Članovi i skupštine i izvršnog odbora se biraju sa područja medžlisa i to tokom izbora koji se organizuju unutar Islamske zajednice. Skupština predstavlja zakonodavni organ medžlisa sa nadležnostima utvrđenim Ustavom dok je izvršni odbor izvršno tijelo medžlisa koje se sastoji od najmanje pet a najviše od 15 članova a u zavisnosti od brojnosti pripadnika islamske zajednica na području dotičnog medžlisa. 
Glavni imam je po automatizmu član izvršnog odbora a nadležan je za organizaciju i izvršavanje vjerskih poslova i aktivnosti na području medžlisa a odgovoran je također i za rad imama, hatiba i muallima.

## Također pogledajte 
* Džemat
* Islamska zajednica Bosne i Hercegovine

## Reference 
Kategorija:Islam
Kategorija:Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini
Ustavni sud Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini

**Ustavni sud Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini** je najviše tijelo za kontrolu ustavnosti u radu organa i ustanova Islamske zajednice, a njegove članove imenuje Sabor Islamske zajednice na prijedlog Rijaseta. Članovi Ustavnog suda imenuju se iz reda istaknutih poznavalaca vjerskih i društveno-pravnih nauka koji uživaju ugled u Islamskoj zajednici. 
Mandat članova Ustavnog suda traje šest godina i za to vrijeme oni ne mogu biti članovi predstavničkih tijela ni izvršnih organa Islamske zajednice i šestogodišnji period može se produžiti za još jedan mandat.

Odluke Ustavnog suda su obavezujuće za sve organe i ustanove Islamske zajednice, a za izvršenje odluka Ustavnog suda odgovoran je Rijaset Islamske zajednice.

## Nadležnost Suda 
* ocjenjuje ustavnost normativnih akata Islamske zajednice
* ocjenjuje da li je djelatnost organa Islamske zajednice i njenih ustanova u skladu sa Ustavom
* rješava sukobe nadležnosti organa Islamske zajednice
* vrši nadzor i rješava izborne sporove
* u posljednjoj instanci odlučuje o osnovanosti opoziva najviših organa Islamske zajednice i njihovih članova, odlučuje o žalbama pripadnika Islamske zajednice o povredi njihovih prava garantovanih Ustavom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini
     

Kategorija:Islam
Kategorija:Pravo
Kategorija:Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini
Avenida Paulista

mini|240px|Avenida Paulista
**Avenida Paulista** je glavna avenija u São Paulo. Dužina avenije je 2.700 m dok je njena širina 80 m. Riječ je o glavnom finansijskom centru, koji je otvoren 1896. godine.

Nalazi se u samom centru grada, a polazi od Praça Oswaldo Cruz, na rubu Paraíso okruga.
Poznata je po velikom broju finansijskih institucija, korporacija i kulturnih centara.
Također predstavlja značajno trgovačko područje u kojem se nalazi najopsežniji muzej fine umjetnosti latinske Amerike. Područje je domaćin velikom broju kafića, internet sadržaja, restorana, trgovina i bioskopa, kao i malom parku sa očuvanom izvornom šumom, **Parque Siqueira Campos**, poznatom pod nazivom Trianon.

Ova avenija se smatra najvećom finansijskom institucijom u svijetu, te predstavlja simbol privredne moći države Sao Paulo. Često se poredi sa petom avenijom u New Yorku, ponajviše zbog svog finansijskog, kulturnog i poslovnog značaja. Iako je prostranija, sastoji se od dvije ceste s prometom u suprotnim pravcima.

### Avenida Paulista noću 
Noću je ova avenija prekrasna za vožnju i uživanje u gradskim svjetlima. Po danu je, međutim, najbolje istražiti je pješice. Saobraćaj duž avenije je gust, a metro je najpraktičniji način dolaska do Paulista avenije, dok je pješačko istraživanje lako i ne traje dugo.

Cijeli put je dobro povezasn autobusima i podzemnom željeznicom (efikasan sistem metroa) čije linije idu ispod avenije s jednog kraja na drugi uz nekoliko stanica.

## Historija 
Avenida Paulista je osnovana 8. decembra 1851, a urađena je po dizajnu Joaquima Eugenija de Lime iz Urugvaja. U to vrijeme, avenija je smatrana velikim projektom zbog svoje širine od 2,8 km, koju je dizajnirao Eugenio de Lima.

Ova avenija, otvorena u decembru 1891, uglavnom se smatra drugom najskupljom nekretninom u Latinskoj Americi, odmah nakon Avenida Presidente Masaryk u Mexico Cityu.

Do 1900. godine veliki trgovci kafom preselili su se iz Higienópolisa kako bi pokazali svoje bogatstvo kroz nove palate okružene prostranim vrtovima koji se protežu duž 3 km dugog Avenida Paulista. U 1960-ima avenija je ličila na ogromno gradilište, s bankama i drugim poslovnim organizacijama koje su se takmičile u izgradnji sve viših zgrada.

Veliko širenje Avenide Paulista započelo je u 20. vijeku s industrijalizacijom, koja je privukla još više imigranata, među kojima su bili Arapi i Jevreji. Danas se Avenida Paulista smatra jednim od glavnih poslovnih centara grada i jednom od najvećih avenija u Južnoj Americi i svijetu.

## Također pogledajte 
* Avenue des Champs-Élysées
* Ciudad de México
* São Paulo Museum of Art

## Reference 
Kategorija:São Paulo
Ulema

mini|desno|200px|Pripadnik osmanske uleme

**Ulema** je arapski izraz za poznavaoca Islama. 
Među muslimanima označava priznate, autoritativne osobe u teologiji . U prošlosti su uleme ozakonili nastup vlasti halifa i vladara.
U Osmanlijskom Carstvu je savjet ulema zalazio u razvoj društva i države. 
Danas su uleme uglavnom savjetnici religijskih ministarstva, a njihovo mišljenje ima ponekad i značaj presude ili cenzure.

## Također pogledajte 
* Islam
* Fikh

## Vanjski linkovi 
* http://www.muslimheritage.com/topics/default.cfm?ArticleID=416 Vodič pravnih nauka osmanske uleme (en)

Kategorija:Islam
Kazasi

mini|Kazahska porodica u Xinjiangu, Kina
**Kazasi** ili **Kazahi** su turkijski narod, koji pretežno živi u Kazahstanu, gdje čini oko 53% stanovništva. Ime naroda potječe od turkijske riječi qazaq (nomad, slobodan čovjek). Kazasi su većinom islamske vjeroispovijesti, a govore kazaškim jezikom, koji spada u tursku grupu altajske grupe jezika. Kazasi su formirani u narod tek polovinom 19. vijeka do tada su bili organizovani u plemenske saveze. Etnički su vrlo srodni sa Mongolima i Kirgizima, a u prošlosti su vodili nomadski način života. Danas mali dio Kazaha čine nomadi. Islamizacija kazaskih plemena počinje u 17. vijeku. Islam su primili od kazanskih Tatara međutim među nekim Kazasima su se jos uvijek zadržala predislamska šamanistička vjerovanja.
Mada su svi običajno sunitski muslimani od Oktobarske revolucije vjerske institucije su bile zatvorene sve do 1990. godine, ali danas se opet otvaraju brojne džamije i islamske škole.

Kazaha ukupno ima oko 11.524.000, od toga u Kazahstanu 8.318.000, Kini 1.302.000, Uzbekistanu 975.000, te Rusiji 599.000. 

## Izvori 
# https://egzonimi.lzmk.hr/?p=1371
# https://www.worldometers.info/world-population/kazakhstan-population/
# https://www.enciklopedija.hr/clanak/kazasi
# https://proleksis.lzmk.hr/30565/
# https://el-asr.com/tekstovi/muslimani-u-kazahstanu/
# https://bljesak.info/lifestyle/flash/cuvari-tradicije-mongolski-lovci-koji/393505

Kategorija:Turkijski narodi
Muhadis

**Muhadis** (**"El Muhaddis"**) je islamski naziv za stručnjaka koji duboko poznaje i pripovijeda o hadisu te poznaje lanac njihovih prenosilaca.

Postoje dvije definicije muhadisa:
* Muhadis je osoba koja pripovijeda hadis zajedno s lancem prenosilaca, bilo da razumije sadržaj hadisa ili ih jednostavno pripovijeda bez njihovog razumjevanja.
* Muhadis je svaka osoba koja zapamti 100.000 hadisa uključujući i njihove lance prenosilaca i njihov sadržaj, uz potpuno razumjevanje.

Muhadis šejh Muhammed ibn Idris jasena Shafi`i je u 8. stoljeću dao definiciju rekavši da je muhadis onaj koji poznaje najmanje 400.000 hadisa uz pouzdane lance prenosilaca za svaki hadis.

## Osobine 
Muhadis može raspoznati pravi ("sahih") hadis od krivotvornog ("daif") hadisa, on također proučava i skuplja hadise kao što je to radio Buharija i Muslim.

## Najpoznatiji muhadisi 
* Buharija    
* Muslim      
* Nesai    
* Ebu-Davud  
* Tirmizi  
* Ibn-Madžin Sunen  
* Malik ibn Enes

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Islam
Viktimologija

**Viktimologija** (lat. *victima* - žrtva i grč. *logos* - nauka) je mlada naučna disciplina koja izučava žrtve, istražuje uzroke, način postanka i odvijanja procesa i mehanizama viktimizacije, te njenim posljedicama. Ovako sveobuhvatno definirana nosi naziv *opća viktimologija*, dok je u užem smislu nazvana *specijalna* ili * kriminalna viktimologija* isključivo preokupirana žrtvama kao posljedicom izvršenog zločina. Osim zločina, u tu kategoriju spada i zloupotreba moći, pa se ovaj inovirani vid discipline zove *novom viktimologijom*.

## Za dalje čitanje 
*  Alija A. Ramljak i Haris Halilović, *Viktimologija*, Fakultet kriminalističkih nauka, Banja Luka, 2006. 
*  Azra Adžajlić-Dedović, *Viktimologija II*, Fakultet za kriminalistiku, kriminologiju i sugurnosne studije, Univerzitet u Sarajevu. Priština, 2011. godine.
*  Acker, James R., i Karp, Daniel R., *Wounds that do not bind: victim-based perspectives on the death penalty*, pronađeno na Google knjigama. 
*  Lisak, David, *Understanding the Predatory Nature of Sexual Violence*, pronađeno na Middlebury College web stranici
*  Ruhs, Florian: *Foreign Workers in the Second World War. The Ordeal of Slovenians in Germany.*, aventinus nova broj 32. U prijevodu: "*Strani radnici u Drugom svjetskom ratu. Stradanja Slovenaca u Njemačkoj*".

## Također pogledajte 
* Govor mržnje
* Štokholmski sindrom
* Teorije viktimologije

## Reference 
Kategorija:Kriminalistika
Šafijski mezheb

mini|desno|350px|
**Šafijski mezheb**  jest jedna od četiri pravne škole (mezheba) u sunitskom islamu. Osnivač ove škole je bio Imam Šafija, "otac muslimanske jurisprudencije",

Ostale tri škole sunitske škole (mezheba) su Ḥanafijska, malikījska i hanbelijska škola. Kao i druge škole fikha, šafije priznaju prve četiri halife kao zakonite nasljednike Muhammeda i oslanja se na Kur'an i "provjerene (sahih)" knjige hadisa kao primarne izvore prava. Šafijska škola potvrđuje autoritet i božanskog davanja zakona (Kurʾān i Sunnet) i ljudskih spekulacija u vezi sa Zakonom. Tamo gdje su odlomci Kurʾāna i/ili hadisa dvosmisleni, škola traži smjernice Kijasa (analogno rezonovanje).

Šafijska škola je bila široko praćena na Bliskom istoku sve do uspona Osmanlija i Safavida. Trgovci su pomogli u širenju šafijskog islama preko Indijskog okeana, sve do Indije i Jugoistočne Azije. Šafijska škola danas se pretežno nalazi u dijelovima Hidžaza i Levanta, Donjeg Egipta i Jemena, te među kurdskim narodom, na Sjevernom Kavkazu i preko Indijskog okeana (Rog Afrike i Svahilijske obale u Africi i priobalju Južne i Jugoistočne Azije).

## Reference 
## Bibliografija 
Primarni izvori
* 
* 
* 

Akademski izvori
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Dodatna literatura 
* 
* 
* Yahia, Mohyddin (2009). *Shafii et les deux sources de la loi islamique*, Turnhout: Brepols Publishers, 
* Rippin, Andrew (2005). *Muslims: Their Religious Beliefs and Practices* (3rd ed.). London: Routledge. pp.&nbsp;90–93. .
* Calder, Norman, Jawid Mojaddedi, and Andrew Rippin (2003). *Classical Islam: A Sourcebook of Religious Literature*. London: Routledge. Section 7.1.
* Schacht, Joseph (1950). *The Origins of Muhammadan Jurisprudence*. Oxford: Oxford University. pp.&nbsp;16.
* Khadduri, Majid (1987). ''Islamic Jurisprudence: Shafii's Risala*. Cambridge: Islamic Texts Society. pp.&nbsp;286.
* Abd Majid, Mahmood (2007). *Tajdid Fiqh Al-Imam Al-Syafi'i*. Seminar pemikiran Tajdid Imam As Shafie 2007.
* al-Shafii, Muhammad b. Idris, "The Book of the Amalgamation of Knowledge" translated by A.Y. Musa in *Hadith as Scripture: Discussions on The Authority Of Prophetic Traditions in Islam'', New York: Palgrave, 2008

## Također pogledajte 
* Pravci u islamu

Kategorija:Islam
Akademija likovnih umjetnosti u Sarajevu

mini|desno|300px|Akademija likovnih umjetnosti u Sarajevu
mini|desno|300px|ALU – *nakon sanacije*
[mini|desno|300px|Most [Festina lente (most)|Festina lente ispred ALU, 2013.]]
**Akademija likovnih umjetnosti u Sarajevu** kao visokoškolska ustanova i članica Univerziteta je osnovana 1972. godine. Osnovali su je naučni radnici, profesori, kulturni djelatnici koji su se školovali u Beogradu, Ljubljani, Zagrebu, i koji su u to vrijeme bili već priznati i afirmisani umjetnici poput: Muhameda Karamehmedovića (historičar umjetnosti i prvi dekan Akademije), Nade Pivac (akademski slikar), Mersada Berbera (akademski slikar), Bore Aleksića (akademski slikar), Alije Kučukalića (akademski kipar), Zdenka Grgića (akademski kipar).

Akademiju čini šest posebnih odsjeka:
* Nastavnički
* Slikarstvo
* Kiparstvo
* Grafika
* Grafički dizajn
* Produkt dizajn
* Konzervacija i restauracija

Svaki od ovih odsjeka osposobljava studente za određenu umjetničku djelatnost prema evropskim kriterijima umjetničkog obrazovanja.

## Historija 
mini|lijevo|300px|ALU – *prije sanacije: velika oštećenja izazvana vlagom*
Objekat današnje Akademije likovnih umjetnosti u Sarajevu je prva i jedina evangelistička crkva u vrijeme austrougarske uprave. Izgrađena je 1899. godine po nacrtima arhitekte Karla Paržika u romaničko-bizantijskom stilu kao centralna potkupolna građevina. Prema riječima bosanskohercegovačkog arhitekte Mufida Garibije, početni projekat koji je uradio Karl Paržik, bio je bez lijevog i desnog krila. Kasnije će se napraviti dodatna dva objekta, desni i lijevi, što je dalo današnji arhitektonski izgled likovne akademije.
Akademija likovnih umjetnosti u Sarajevu, kao visokoškolska ustanova i članica Univerziteta osnovana je 1972. a od 1981. godine nastava je obavljana u renoviranoj i adaptiranoj zgradi Akademije. Zakonom o njenom osnivanju, donesenim iste godine, utvrđeni su i njeni zadaci u obrazovanju likovnih umjetnika i organiziranju nastave za obrazovanje nastavnika likovnog vaspitanja za osnovne i srednje škole. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Faruk Kapidžić (predsjedavajući), Anđelina Ošap Gaćanović i Zoran Mikulić.  Objekat se nalazi i na listi zaštićenih objekata Zavoda za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa.

## Također pogledajte 
* Gabrijel Jurkić
* Irfan Hozo
* Mirsad Konstantinović (*Odsjek za grafiku, diplomirao u klasi profesora Dževada Hoze*)
* Izet Alečković
* Mustafa Skopljak (*diplomirao u klasi profesora Alije Kučukalića, 1977*)
* Avdo Žiga
* Šejla Kamerić
* Damir Nikšić (*diplomirao 2000*)
* Meliha Teparić (*diplomirala 2002*)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Umjetnost u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Građevine u Sarajevu
Kategorija:1899. u arhitekturi
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 1972.
Kategorija:Fakulteti u Sarajevu
Kategorija:Kultura u Sarajevu