open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Domaći vrabac

mini|160px|Vrabac
mini|* Passer domesticus domesticus *

## Domaći vrabac 
**Domaći vrabac** je ptica pjevica iz porodice vrabaca. Ptica je naseljena u Evropi i Aziji, a u drugim kontinentima ptica je donešena. U većini zemalja se zove i vrabac pokućar. U Americi ga zovu engleski vrabac, da ga razlikuju od autohtone američke vrste. 

Čovjek je namjerno ili slučajno ubijao vrapce na mnogim kontinentima, osim Evrope i Azije, a istrijebljeni su u Australiji, Novom Zelandu, u dva dijela Amerike i u Subsaharskoj Africi, ali su kasnije uvedeni u stanište.

Evropski vrapci su se između 1850. i 1875. donosili u gradove SAD-a da se smanji broj štetočina, ali je kasno otkrivena greška, te su smatrani štetočinama sve do 1883. god. 

## Opis mužjaka 
Mužjak ima plavkasto sivo tjeme i zatiljak oivičen kestenjasto smeđim poljem koje počinje kod očiju i završava na zatiljku. Obrazi su svjetlo sivi do bjelkasti. Prsa i trbuh su pepeljasto sivi, a podvoljak, grlo i kljun su crne boje. Leđa su smeđa s uzdužnim crnim prugama. U jesen nakon mitarenja crni dio na podvoljku može biti prekriveno svjetlijim rubovima novog perja. Ljeti je mužjaku kljun plavo-crn, a noge smeđe boje. U hladnijim područjima, mužjak ima blijedo perje sa žućkasto-smeđim kljunom.
### Opis ženke 
### Opis mladunaca 
## Prehrana 
Domaći vrabac se hrani insektima, uglavnom manjim leptirima, a u proljeće vrapci se hrane nektarom iz cvijeća žute boje.

#### Zanimljivosti 
* Domaći vrabac je simbol Beograda.
* U blizini Mostara postoji naselje Vrapčići.
* U Holandiji vrapci se smatraju ugroženim, ali su tamo, nakon kosa, najrasprostranjeniji.

### Vrste vrabaca 
*Domesticus* grupa 
* *Passer domesticus domesticus* Linnaeus, 1758. 
* *Passer domesticus biblicus* (E. Hartert, 1904.)
* *Passer domesticus tingiatus* (Loche, 1867.)
* *Passer domesticus mayaudi* (Kumerloeve, 1969.)
* *Passer domesticus niloticus* (Nicoll i Bonhote, 1909.)
* *Passer domesticus persicus* (Zarudny i Kudashev, 1916.)
* *Passer domesticus balearoibericus* (Jordans, 1923.)
*Indicus* grupa
* *Passer domesticus rufidorsalis* (C. L. Brehm, 1855.)
* *Passer domesticus indicus* (Jardine i Selby, 1835.)
* *Passer domesticus hufufae* (Ticehurst i Cheesman, 1924.)
* *Passer domesticus hyrcanus* (Zarudny i Kudashev, 1916.)
* *Passer domesticus bactrianus* (Zarudny i Kudashev, 1916.) 
* *Passer domesticus parkini* (Whistler, 1920.)

#### Životni vijek 
Spolno zreli vrapci uglavnom dožive 1,5 do 2,3 god., no ako se računaju i mladi vrapci, tada je prosječni životni vijek tek 9 mjeseci. Pomoću prstenovanja obilježeno je da na slobodi domaći vrapci dožive oko 14 god. na slobodi, a u zatočeništvu dožive i do 23 god.

## Projekti 
Kategorija:Vrapčarke
Kvalifikacije za Svjetsko prvenstvo u nogometu 1970.

= Kvalifikacije za Svjetsko prvenstvo u Meksiku 1970.=

Za Svjetsko prvenstvo u Meksiku 1970 godine bilo je prijavljeno ukupno 71 reprezentacije i to:

mini|350px|Države koje su kvalificirale na Svjetsko prvenstvo

* 30 ekipa iz Evrope, 
* 12 ekipa iz Afrike
*  4 ekipe iz Azije 
* 10 ekipa iz Južne Amerike
* 13 ekipe iz Sjeverne i Srednje Amerike
*  2 ekipe iz Okeanije

= Evropa / UEFA =

150px|lijevo

## Grupa 1 
## Grupa 2 
**Odlučujuća utakmica**

Zbog istog broja bodova u kvalifikacionoj grupi 2, odigrana je dodatna utakmica, čiji je pobjednik kvalificiran za prvenstvo u nogometu.

## Grupa 3 
## Grupa 4 
## Grupa 5 
## Grupa 6 
## Grupa 7 
## Grupa 8 
= Južna Amerika / CONMEBOL =

Od ukupno deset prijavljenih ekipa, tri se direktno plasiraju na finalni turnir. Za područje Južne Amerike su predviđene tri grupe i to dvije sa po tri i jedna sa četiri ekipe.
 

## Grupa 1 
## Grupa 2 
## Grupa 3 
=Sjeverna i Srednja Amerika / CONCACAF =

Pobjednici iz četiri grupe takmiče se u polufinalu sa po dvije utakmice, a pobjednici odlaze dalje u finale. Pobjednik finala se kvalifcira direktno za završni turnir.

## Grupa 1 
## Grupa 2 
## Grupa 3 
## Grupa 4 
## Polufinale 
**Odlučujuća utakmica drugog polufinala**

Nakon sukoba između Hondurasa i Salvadora, koji je prouzrokovan kvalifikacionom utakmicom, te ljudskim žrtvama, odlučujuća utakmica održana je na neutralnom terenu u Meksiku. Rat je trajao oko 15 dana i prouzrokovao oko 3000 ljudskih žrtava.

## Finale 
**Odlučujuća finalna utakmica **

Nakon rezultata 1:1 u međusobnim susretima, pobjednika i učesnika finala odlučila je finalna utakmica u Kingstonu na Jamajci.

=Azija /AFC i Okeanija /OFC=

150px|lijevo  

## Grupa A 
### Play-off 
**Odlučujuća play-off utakmica **

Nakon dva nerješena rezultata u međusobnim susretima, pobjednika i učesnika finala odlučila je finalna utakmica u Lourenço Marques u Mozambiku.

## Grupa B 
Zbog odbijanja igranja sa Izraelom iz politickih razloga, reprezentacija Sjeverne Koreje je diskvalifikovana od strane FIFA-e

## Finale
= Afrika /CAF =
150px|lijevo

## Predtakmičenje 
* Odlučujuća utakmica *

## Druga runda predtakmičenja 
* Odlučujuća utakmica *

Bacanjem novčića odlučeno je da reprezentacija Maroka ide u dalju fazu takmičenja

## Finale
= Ekipe sa brojem učestvovanja na svjetskim prvenstvima =

** 9 prvenstava **

*  Brazil

** 7 prvenstava **

*  Italija,  Njemačka

** 6 prvenstava **

*  Čehoslovačka,  Francuska,  Mađarska,  Meksiko,  Švicarska,  Urugvaj

** 5 prvenstava **

*  Argentina,  Belgija,  Engleska,  Jugoslavija,  Švedska

** 4 prvenstva **

*  Austrija,  Čile,  Rumunija, 20px Sovjetski Savez, 20p|Španija Španija

** 3 prvenstva **

*  Bugarska,  Paragvaj, 20p|SAD SAD,  Škotska

** 2 prvenstva **

*  Bolivija´,  Holandija,  Peru,  Turska

** 1 prvenstvo **

*  Egipat, 20px|border Indonezija,   Indija, 20px|border Izrael, 20px Južna Koreja,  Kolumbija,  Kuba, 20px Maroko,  Norveška,  Poljska,  Portugal, 20px|border Sjeverna Irska, 20px Sjeverna Koreja, 20px Wales

1970
Kategorija:Svjetsko prvenstvo u nogometu 1970.
Kategorija:1968. u nogometu
Kategorija:1969. u nogometu
Nikica Kalogjera

**Nikica Kalogjera** (Beograd, 1930 – Zagreb, 2006) bio je hrvatski kompozitor zabavne muzike, dirigent, aranžer i producent. 

Potpisao je neke od najpopularnijih pjesama domaće šlageristike i bio jedno od najvećih imena i zaštitnih znakova Splitskog festivala (pjesme "Nima Splita do Splita", "Maškare" i "Nono, moj nono"), a iz njegovog pera izašle su i pjesme: "Veslaj, veslaj", "Vratija se Šime", "Ljutit će se moja majka", "Mi smo dečki", "Godine nisu važne" i mnoge druge. Autor je više od 500 kompozicija i još većeg broja aranžmana i obrada. Bio je direktor i selektor mnogih domaćih zabavnomuzičkih festivalskih smotri, a na međunarodnim festivalima nagrađen je 30 puta, od toga osam puta prvom nagradom. U kontinuitetu više od pet desetljeća Nikica Kalogjera se potvrdio kao najizvođeniji domaći kompozitor zabavne muzike, kako u zemlji, tako i u inostranstvu. Kalogjerina pjesma "Čibu čiba", koju je otpjevala njegova životna saputnica Ljupka Dimitrovska, prodana je 1970. u 23 evropske zemlje i prepjevana je na 23 jezika. Zbog toga je na sajmu diskografije primio nagradu Champion de Midem. Dobitnik je i nagrada za životno djelo Hrvatskog društva kompozitora 1995. i Splitskog festivala 1996, te diskografske nagrade Porin za životno djelo 2001. 

Studirao je kompoziciju u klasi Frana Lhotke i dirigiranje u klasi Friedricha Zauna, a nakon doktorata na Medicinskom fakultetu u Zagrebu svoj je profesionalni život posvetio zabavnoj muzici. Od 1952. radio je kao pijanist u zabavnim ansamblima tadašnje Radiotelevizije Zagreb, a od 1954. i kao dirigent, aranžer te urednik producent. Uz to je dirigovao Plesnim orkestrom RTV Zagreb (1954–1957). U muzičkoj proizvodnji RTZ-a učestvovao je kao dirigent i aranžer 1957, te kao šef dirigent Plesnog i Revijalnog orkestra muzičke proizvodnje HRT-a 1992. Kao kompozitor, dirigent, aranžer, pijanist i urednik producent djelovao je uglavnom na području zabavne muzike. Naročite uspjehe bilježi u prvoj deceniji Splitskog festivala, a pjesmama "Maškare", "Nima Splita do Splita", "Veslaj", "Moje suze" i "Nono, moj nono" kompozitorski i aranžerski znatno utječe na kasniju festivalsku produkciju. Nikica Kalogjera pisao je i za krapinski, te slavonske festivale, a u klapskom repertoaru poznate su i njegove pjesme "Vratija se Šime", "Ćakule", "Ludo more" i mnoge druge. Prvu je ploču snimio za zagrebački "Jugoton" 1952. s Ivom Robićem, s kojim je sarađivao još gotovo pola vijeka. Pjesme Nikice Kalogjere pjevala su najveća imena domaće zabavnomuzičke scene, Ljupka Dimitrovska, Tereza Kesovija, Ivica Šerfezi, Miki Jevremović i mnogi drugi. 

Pisao je i muziku za film i televiziju ("Kapetan Mikula Mali", "Put u raj"), pozorište (Balade Petrice Kerempuha), te velik broj djela lake orkestralne muzike. Bio je dirigent i aranžer u muzičkoj proizvodnji Radiotelevizije Zagreb, a kasnije i u upravi HRT-a. Jedan je od osnivača Simfonijskoga puhačkog orkestra Hrvatske vojske, a organizirao je prva snimanja muzike sa sakralnom i domoljubnom tematikom na HRT-u 1990.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1930.
Kategorija:Umrli 2006.
Kategorija:Hrvatski kompozitori
Kategorija:Biografije, Beograd
Romanš

[mini|desno|350px|Govorna područja u kantonu [Graubünden]]
[lijevo|mini|Putokaz na romanš jeziku u [Waltensburg/Vuorz|Waltensburgu/Vuorzu]]

**Romanš** je manjinski jezik u Švicarskoj i poznat je kao četvrti nacionalni jezik Švicarske od 20. februara 1938. Njime govore samo u kantonu Graubünden.

**Romanš**  je galoromanski jezik kojim se pretežno govori u švicarskom kantonu Graubünden (Graubünden). Romanš je priznat kao nacionalni jezik Švajcarske od 1938. godine, a kao službeni jezik u prepisci sa građanima koji govore romanski od 1996. godine, zajedno sa njemačkim, francuskim i italijanskim. Također ima službeni status u kantonu Grizon pored njemačkog i talijanskog i koristi se kao medij za nastavu u školama u područjima u kojima se govori romanski. Ponekad ga lingvisti grupišu sa ladinskim i furlanskim kao reto-romanskim jezicima, iako je to sporno.

U švicarskom popisu iz 2000. godine, 35.095 ljudi (od kojih 27.038 živi u kantonu Grizon) navelo je romanš kao jezik "najboljeg komandovanja", a 61.815 kao "redovno govorni" jezik. Švajcarska je 2010. godine prešla na godišnji sistem procjene koji koristi kombinaciju općinskih evidencija građana i ograničenog broja anketa. U 2019. bilo je 40.074 stanovnika Švicarske koji su prvenstveno govorili romanški; 2017. godine, 28.698 stanovnika kantona Grisons (14,7% stanovništva) koristilo ga je kao glavni jezik.

Romanš je podijeljen na pet dijalekatskih grupa (sursilvanska, valaderska, puterska, surmirska i sutsilvanska), svaka s vlastitim standardiziranim pisanim jezikom. Osim toga, 1982. predstavljena je panregionalna sorta pod nazivom *Rumantsch Grischun*, koja je kontroverzna među govornicima romanša.

## Bilješke 
## Reference 

Kategorija:Jezici u Švicarskoj
Metalna veza

mini|120px|Shema metalne veze
Metali se po hemijskim i fizičkim osobinama razlikuju od spojeva s ionskom i kovalentnom vezom (imaju visoku termičku i električnu vodljivost). Može se zaključiti da imaju lahko pokretljive elektrone i kristalnu rešetku koja se lahko deformiše,što ukazuje na činjenicu da je u metalima prisutan drugi tip hemijske veze, koji se naziva **metalna veza**. Pojednostavljeni model opisuje metalnu rešetku na način da su pozitivni ioni unutar rešetke okruženi oblakom elektrona, koji se kreću preko cijele rešetke. Posljedica delokalizacije elektrona je dobra termička i električna provodljivost.

## Također pogledajte
* Hemijska veza

Kategorija:Hemijske veze
Kategorija:Metali
Koordinativna veza

[mini|Nastajanje koordinativne veze kod [amonijum iona NH4+]]
**Koordinativna veza** ili **koordinativna kovalentna veza** je tip hemijske veze kod koje zajednički elektronski par potiče od samo jednog atoma. Ovaj tip veze je prisutan kod kompleksnih spojeva između centralnog iona i liganda.

## Također pogledajte 
* Hemijska veza
* Kompleksni spojevi

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Hemijske veze
Kategorija:Koordinaciona hemija
Kategorija:Hemija kiselina i baza
Lola Novaković

250px|mini|desno|Lola Novakovic, 1975.
**Zorana Lola Novaković** bila je jugoslavenska pjevačica zabavne muzike i zvijezda iz 1960-ih i 1970-ih godina.

Ostvarila je pobjede na mnogobrojnim domaćim festivalima zabavne muzike kao i van granica Jugoslavije, od Pariza do Tokija, od Bejruta do Moskve. Na festivalu Evrosong koji se 1962. održavao u Luksemburgu osvojila je zapaženo četvrto mjesto sa pjesmom "Ne pali svjetla u sumrak." To je dugo godina bio najveći uspjeh jugoslavenske zabavne muzike, zahvaljujući njenoj vrhunskoj i profesionalnoj interpretaciji. Bila je jedna od najslavnijih imena u zabavnoj muzici u bivšoj Jugoslaviji, a publika joj je ostajala zahvalna i 1970-ih godina dodijelila je Loli titulu "Prve dame jugoslavenske zabavne muzike."

## Muzička djela 
### Albumi 
* Don Žuan - PGP RTB, 1974.
* 1 000 000 Želja - PGP RTB, 1977.

### Singl ploče 
* Babalu - Jugoton, 1958.
* Mustafa - Jugoton, 1960.
* Ostavljaš Me Samu (3 verzije) - Jugoton, 1961.
* Svitanje / Čekanje - Jugoton, 1961.
* Pjeva Španjolske Pjesme - Jugoton, 1962.
* Stari Tužni Tango - Jugoton, 1962.
* Moj Dragi Beograd - Diskos, 1962.
* Priča Jedne Ljubavi / Ne Ostavljaj Me Samu - Jugoton, 1962.
* Nije Ljubomora - Jugoton, 1962.
* Seti Se (2 verzije) - PGP RTB, 1963.
* Zalazak Sunca / Mlin Za Kavu - Jugoton, 1963
* Lullaby - Diskos, 1963.
* Matador - PGP RTB, 1964.
* Ne Daj Da Te Moje Ruke Grle - PGP RTB, 1965.
* Kap Veselja - PGP RTB, 1965.
* Tišina(2 verzije) - PGP RTB, 1966.
* Lola Novaković, Živan Milić - Romanse‎ - PGP RTB, 1966.
* Ne, Ne Žalim Ni Za Čim - PGP RTB, 1966.
* Mama, Mama - PGP RTB, 1966.
* Jedna Godina Ljubavi - PGP RTB, 1967.
* Lola i Milan Subota - Supercalifragilicexpialidocious‎ - PGP RTB, 1968.
* Tamburino, Ciao - PGP RTB, 1968.
* Tipitipiti - PGP RTB, 1970.
* Neko Čeka Na Mene / Devojka Iz Luke - PGP RTB, 1970.
* Stare Gradske Pesme - PGP RTB, 1970.
* Vrati Se / Neka Nas Vodi Ljubav - PGP RTB, 1971.
* Odlazi Tugo / Ne Donosi Bele Ruže - PGP RTB, 1971.
* Lola, Đorđe - Pesma Leta Vranje '71.‎ - PGP RTB, 1971.
* Ljubi Me / Jednom Se Živi - PGP RTB, 1971.
*Reka Suza - PGP RTB, 1972.
* Znam Zašto Živim - PGP RTB, 1972.
* Cigo, Lepi Cigo - PGP RTB, 1972.
* Misli Na Mene - PGP RTB, 1973.
* Toliko Te Volim - PGP RTB, 1973.
* Duga Topla Noć / Istina Je - PGP RTB, 1973.
* Eldorado - PGP RTB, 1974.
* Proleće Budiš U Meni / Zašto Žuriš - PGP RTB, 1974.
* Malo Ljubavi / Ne Plači Srce - Studio B, 1975
* Daj Mi Znak - PGP RTB, 1977.
* Harmonika - PGP RTB, 1981.

## Muzički primjer 
* Lolin nastup na Euroviziji 1962.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1935.
Kategorija:Umrli 2016.
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Srbijanske pjevačice
Kategorija:Jugoslavenske pjevačice
Nacionalni park Phong Nha Ke Bang

desno|mini|150px|Phong Nha cave in Phong Nha-Ke Bang National Park
desno|mini|150px|Pećina Tien Son u Nacionalnom parku Phong Nha-Ke Bang
**Nacionalni park Phong Nha Ke Bang** (, ) je nacionalni park u provinicji Quang Binh, 50&nbsp;km od grada Đồng Hới i 500&nbsp;km južno od grada Hanoi, Vijetnam.

Park graniči sa nacionalnim parkom Hin Namno u provinciji Khammouane, Laos na zapadu i 42&nbsp;km istočno od Južnog kineskog mora od njegove granične tačke. Nacionalni park *Phong Nha-Kẻ Bàng* nalazi se u zoni krečnjaka od 2.000&nbsp;km2 na vijetnamskoj teritoriji i graniči sa drugom krečnjačkom zonom od 2.000&nbsp;km2 Hin Namno na teritoriji Laosa. Glavna zona ovog nacionalnog parka pokriva 857,54&nbsp;km2 i tampon zonu od 1.954&nbsp;km2.

Park je stvoren da zaštiti jednu od dvije najveće kraške regije na svijetu sa 300 pećina i špilja, a također štiti ekosistem vapnenačkih šuma *regije Annamite Range* na sjevernoj centralnoj obali Vijetnama.

Istraživanjem iz 2009. ukupna otkrivena i istražena dužina pećinskog sistema iznosi oko 126&nbsp;km, s tim da mnoga područja još uvijek nisu dobro istražena. Pećina Sơn Đoòng, koju su otkrili britanski i vijetnamski istraživači 2009. godine, smatra se najvećom pećinom na svijetu. Čak i prije ovog otkrića, *Phong Nha* je držao nekoliko svjetskih pećinskih rekorda, uključujući najdužu rijeku, kao i najveće kombinirane pećine i prolaze. Plato na kojem počiva park jedan je od najljepših i najizrazitijih primjera složenog kraškog reljefa u jugoistočnoj Aziji. Ovaj nacionalni park je 2003. godine uvršten na UNESCO-vu listu svjetske baštine zbog svojih geoloških vrijednosti kako je definisano u njegovim kriterijima viii.

## Reference 
Kategorija:Nacionalni parkovi u Vijetnamu
Kategorija:Svjetska baština u Vijetnamu
Li (čvor)

* Hemijska oznaka za litijum
* **Li** (narod) u Kini
* Li (Konfučijanizam), konfučijanski koncept rituala
*: Li (Neo-Konfučijanizam), filozofski koncept prauzroka
* Li (jedinica mjere), tradicionalna kineska jedinica mjere za dužinu, često korištena kada se razgovara o udaljenosti
* *Prunus salicina* (Pinyin: lǐ), kineska vrsta šljive
* Li, Norveška, selo u Norveškoj
* Amphoe Li, distrikt u provinciji Lamphun, sjeverni Tajland
* rijeka Li, rijeke u Kini i Tajlandu
*Li, kinesko prezime, nekad u transliteraciji kao *Lee*
** Li (李)
** Li (黎)
** Li (利)
* 51 (broj) ili LI kao rimski broj
* Li, polilogaritamska funkcija
* Li, logaritamski integral
* Li okrug, nekoliko okruga u Kini
* 954 Li, asteroid

Skraćenice
* Lihtenštajn ISO 3166-1 alpha-2 kod drževe
** .li vrhunska Internet domena za LIhtenštajn
* Limburški jezik ISO 639 alpha-2 kod
* liberijski FIPS 10-4 kod države
* Italijanski ICAO regionalni kod
* Livorno, provincija u Italiji, ISO 3166-2:IT kod

Akronimi za:
* Lawful interception
* Leadership Institute
* Liberal International
* Lifted index
* The Light Infantry
* Linear Independence
* Linux International
* Long Island
* `li`, HTML element za pravljenje spiskova
* The Lonely Island
Kompleksni spojevi

**Kompleksni spojevi** se sastoje od centralnog iona (M) i vezanih molekula ili iona koji se zovu ligandi (L). Centralni ion je obično metal iz grupe prelaznih elemenata, s nepopunjenom zadnjom elektronskom ljuskom. Zbog toga, takav centralni atom privlači molekule ili ione koji imaju slobodne elektronske parove u vanjskoj ljusci, npr: [Cu(NH3)4]2+, [Fe(CN)6]3-, itd. Veza između liganda i centralnog atoma je koordinativna veza. Ligandi mogu biti bilo koje molekule ili ioni koji imaju slobodan elektronski par. Najčešći ligandi su negativni ioni (F-, Cl-, Br-, I-, CN-, OH-), molekule (H2O, NH3, CO)

Formiranje kompleksa objašnjava teorija kristalnog polja. Ova teorija uzima u obzir promjenu energetskog stanja centralnog atoma pod uticajem polja liganda. Pod djelovanjem liganda, energetski nivoi (degenerirane orbitale) centralnog atoma se cijepaju na dva nivoa. Energetska razlika između nivoa zavisi od elektronske konfiguracije centralnog atoma i prirode liganda. Energetska razlika imeđu razdvojenih d-orbitala se zove *energija cijepanja*.
Prelazni metali i u atomskom obliku formiraju komplekse, npr. ferocen [Fe(C5H5)2].

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kompleksni spojevi
Dentin

mini|250px|Dijelovi zuba uključujići dentin

**Dentin** (lat. substantia eburnea) ili zubna kost je čvrsto avaskularno tkivo koje izgrađuje najveći dio zuba i daje mu oblik. Obično se ne vidi pri inspekciji zuba in situ u ustima, jer je pokriven sa caklinom (u predjelu krune) i cementom (u predjelu korijena). Ima približan oblik zuba, a u centralnom dijlu formira zubnu šupljinu.

Po sastavu je sličan kostima, ali ne sadrži kompletne ćelije i krvne sudove. Kroz dentin prolaze mnogobrojni Haversovi kanalići promera 2-5μm, kroz koje se protežu Tomasova vlakna (ogranci krvnih sudova i nerava) i fibra vlakna (periferni produžeci ćelija odontoblasta). Kanalići počinju malim otvorom u predjelu šupljine zuba i pružaju se ka površini dentina. Oni se obično slijepo završavaju, ali se međusobno povezuju stvarajući arkade. Dentinske kanaliće oblaže Nojmanova granična ovojnica koja je veoma otporna na dejstvo kiselina i enzima.

## Stvaranje dentina 
Dentin je mezodermalnog porijekla. Izgrađuju ga specijalne ćelije odontoblasti, čiji osnovni dio je smješten na periferiji zubne pulpe a citoplazmatski produžeci prolaze kroz Haversove mikrotubule. Prvo se stvara tzv. predentin (organski dio), a naknadnim taloženjem kalcijumovih soli u njega nastaje pravi dentin. Mineralizacija organskog matriksa počinje na udaljenosti 5-10μm od zubnih vlakana u kanalićima. U toku taloženja soli prvo nastaju centri mineralizacije koji se šire formirajući globule (loptice), između kojih se nalazi slabije mineralizovan interglobularni dentin.

Dentinogeneza se odigrava tokom cijelog života, sve dok je zub vitalan, tako da se vremenom smanjuje volumen zubne šupljine. U početku je formiran samo dentin krunice, a do kompletnog formiranja korijena zuba prođe i do godinu od njegovog nicanja. Stvaranje dentina je ritmički neujednačen proces, usled čega dolazi do stvaranja slojeva u njegovoj strukturi koji su markirani inkrementnim linijama.

## Sastav 
Dentin je elastičan i sadrži 28% organskih i 72% neorganskih materija. Sastoji se uglavnom od kristala hidroksiapatita i malih količina fluorapatita i karbonata, koji su ugrađeni u organski matriks. Njega čine ljepnjive supstance fosfoproteina, glikoproteina, mukopolisaharida i čvrsta mreža kolagena vlakna, koja ulazi i u dentinske kanaliće i naziva se Korfova vlakna.

Građa dentina je slična kostima, ali on ne sadrži osteoblaste i osteoklaste, niti prostore za krvne sudove i nerve, mada pojedini ogranci nervnih vlakana iz pulpe mogu da uđu u zubne kanaliće. Razlika je, dakle, uglavnom u histološkoj organizaciji.

Na granici dentina i cementa, pri vrhu korijena zuba, postoji tzv. Tomasov zrnasti sloj, koji je nastao slabijom mineralizacijom dentina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Zubi
Kategorija:Stomatologija
Cement (zub)

mini|250px|Dijelovi zuba uključujući cement
**Cement** (lat. *substantia ossea s. crusta petrosa*) je mineralizovano vezivno tkivo, koje prekriva dentin u predjelu anatomskog korijena zuba. U 65% slučajeva cement blago prekriva caklinu u predjelu vrata zuba, u 25% slučajeva oni se dodiruju, a u 10% slučajeva cement i gleđ se ne dodiruju i dentin ostaje nezaštićen. Po strukturi je sličan kostima i sadrži 32% organskih i 68% neorganskih materija. Cement je najdeblji u predjelu vrha (1-2 mm) i račvanja korjenova. Prožet je sistemom kanalića i laguna, kroz koje prolaze tanke fibrile koje fiksiraju zub za okolnu alveolu, a slično dentinu, cement se stvara tokom cijelog života i ima veliki reparatorni potencijal.

## Stvaranje cementa 
Cement nastaje kao sekretni produkt cementoblasta, ćelija koje se nalaze na površini korijena u periodoncijumu. Razlikuju se dve vrste cementa: primarni ili acelularni i sekundarni ili celularni. On se stvara slojevito i prvoformirani sloj cementa je acelularan (ne sadrži ćelije). Kasnije, u toku dalje cementogeneze, pojedine ćelije bivaju zarobljene i okružene sa svih strana cementom. One se nazivaju cementociti i smeštene su u tzv. lagunama ili cementoplastima. Na taj način nastaje sekundarni ili celularni cement koji može da sadrži i sitne krvne sudove, posebno u onim dijelovima korijena gde postoje deblji slojevi ovog tkiva. Cementociti šalju veliki broj produžetaka kroz cementne kanaliće i tako se anastomozuju (povezuju) sa drugim zarobljenim ćelijama.

## Građa 
Između mineralizovanih struktura cementa nalazi se organski matriks. On je građen od amorfne intercelularne supstance i dva tipa kolagenih vlakana. Vremenom i matriks biva mineralizovan i na taj način ukupna debljina cementa tokom života može da se utrostruči. Kroz cement prolaze Šarpejeva kolagena vlakna koja se pružaju od periodoncijuma do dentina, ali i izdanci cementocita koju stupaju u vezu sa Tomasovim vlaknima dentina i tako uspostavljaju vezu između dentina i cementa.

## Također pogledajte 
* Dentin

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.dentalfind.com/glossary/cementum
* https://www.perio.org/consumer/gum-disease-symptoms.htm
* https://books.google.com/books?id=061EAwAAQBAJ&q=what+is+protein+polysaccharides+in+cementum&pg=PA152

Kategorija:Zubi
Kategorija:Stomatologija
Fluorit

**Fluorit** je mineralni oblik kalcij-fluorida čiji je hemijski sastav CaF2. 
Pripada halogenim mineralima. Kristališe u kubičnom kristalnom sistemu, često gradi i srasle kristale. Naziv fluorit je izveden iz latinske riječi *fluo* što znači teći, zbog toga što se topi brže od ostalih minerala. Po njemu je hemijski element fluor dobio ime.
Čisti fluorit je bezbojan i proziran, kako na vidljivom tako i na ultraljubičastom zračenju, ali nečistoće ga obično čine živopisnim mineralom, a kamen ima ukrasnu i lapidarnu upotrebu. Industrijski se fluorit koristi kao fluks za topljenje te u proizvodnji određenih stakala i emajla. Najčistije vrste fluorita su izvor fluorida za proizvodnju fluorovodonične kiseline, koja je međuizvor većine finih hemikalija koje sadrže fluor. Optički bistri prozirni fluorit ima anomalnu parcijalnu disperziju, odnosno indeks prelamanja mu varira sa talasnom dužinom svjetlosti na način koji se razlikuje od uobičajenih naočala, pa je fluorit koristan u izradi apohromatskih sočiva, a posebno je vrijedan u fotografskoj optici. Fluoritna optika se također može koristiti u dalekom ultraljubičastom i srednjem infracrvenom opsegu, gdje su konvencionalna stakla previše neprozirna za upotrebu. Fluorit također ima nisku disperziju i visok indeks loma za svoju gustinu.

Datoteka:Fluorine MHNT.MIN.2010.16.1.jpg|Mineral fluorit
Datoteka:Fluorite USA.jpg|Oktaedarski kristal fluorita New Mexico, USA
Datoteka:Fluorite-unit-cell-3D-ionic.png|Jedinična ćelija fluorita

## Reference 
Kategorija:Halidni minerali
Kategorija:Minerali kalcija
Snoopy

**Snoopy** je fiktivni lik psa iz popularnog stripa zvanog *Peanuts*. Snoopyja je osmislio Charles M. Schulz.

U početku se pojavljivao u stripu. Već 1965. pojavile su se crtane serije u kojima je glavni lik Snoopy, a epizode su trajale do 2006.

Snoopy se u stripu prvi put pojavio 4. oktobra 1950. Njegov autor ga je namjeravao nazvati "Sniffy", ali se predomislio. Isprva je bio pas lutalica i nije pripadao dječaku Charlieju Brownu. Snoopy nije dugo bio pas lutalica, a to je spomenuto tek godinu i dva mjeseca nakon izlaženja prvog broja stripa. Snoopy ima i kućnog ljubimca, žutu ptičicu Woodstock.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Likovi iz stripova
Kategorija:Likovi animiranih TV-serija
Grb Pitcairna

mini|desno|200px|Grb Pitcairna

**Grb Pitcairna** je službeni amblem britanske prekomorske teritorije. Usvojen je kraljevskim nalogom 4. novembra 1969. Sadrži nekoliko simbola relevantnih za historiju predaka i kulturu stanovnika Pitcairna, od kojih većina potječe od mornara koji su se pobunili na brodu Bounty 1789. Boje na štitu su zelena, žuta (simbolizuju ostrva) i plava (simbolizuje Tihi okean). Štit je okružen zeleno-zlatnim vijencem, a na vrhu je kaciga na kojoj se nalaze kolica i cvijet lokalnog portia drveta, predstavljajuċi ulogu koju je poljoprivreda imala u pomaganju pobunjenicima da prežive na ostrvu. Listovi predstavljaju lokalno drvo koje stanovnici ostrva Pitcairn koriste za izradu suvenira. Na štitu su također sidro i Biblija koji simboliziraju brod Bounty. Biblija simbolizira kršćanstvo koje su pobunjenici donijeli na ostrvo. Ovaj grb se nalazi i na zastavi Pitcairna. 

## Također pogledajte 
* Zastava Pitcairna

## Reference 
Pitcairn
Kategorija:Pitcairn
Drhtulje

**Drhtulje** ili **električne raže** (Torpedinidae) je porodica raža, riba sa hrskavičavim skeletom (rušljoribe). Tijelo ovih riba dobija okruglast oblik zahvaljujući grudnim perajima koja obuhvataju i glavu. Koža im je gola i ne sadrži bodlje. Leđna i repno peraje su dobro razvijeni. Rep je mesnat i vretenastog oblika. Zubi su mali i šiljati. Posjeduju električne organe koji se nalazi sa obje strane glave i proizvodi jake udare pa se zbog toga nazivaju i električne raže. Električni udari, koji mogu biti do 50 V dovoljni su da ošamute i plijen veći nego što je sama drhtulja.

Strujni udar koji proizvodi raža drhtulja za čovjeka je neprijatan, ali su ga u starom Rimu ljekari koristili za liječenje glavobolje, reume i drugog. Bolesnici su prislanjali ove ribe na sljepoočnice ili su po njima hodali, primajući pritom električne udare. Nije poznato koliko je ovakvo liječenje bilo uspješno, ali je sigurno da nije bilo ni malo prijatno.

Drhtulje najviše žive u toplim morima i od desetak rodova najtipičniji je rod torpedo (Torpedo) koji živi u evropskim morima i čije su vrste:

* Torpedo marmorata, drhtulja, koji rađa žive mladunce.
* Torpedo torpedo
* Torpedo andersoni Bullis, 1962
* Torpedo bauchotae Cadenat, Capape & Desoutter, 1978
* Torpedo californica Ayres, 1855
* Torpedo fairchildi Hutton, 1872, sa Novog Zelanda
* Torpedo fuscomaculata Peters, 1855
* Torpedo mackayana Metzelaar, 1919
* Torpedo macneilli (Whitley, 1932)
* Torpedo marmorata Risso, 1810
* Torpedo microdiscus Parin & Kotlyar, 1985
* Torpedo nobiliana Bonaparte, 1835
* Torpedo panthera Olfers, 1831.
* Torpedo peruana Chirichigno F., 1963.
* Torpedo puelcha Lahille, 1926.
* Torpedo semipelagica Parin & Kotlyar, 1985.
* Torpedo sinuspersici Olfers, 1831.
* Torpedo suessiiSteindachner, 1898.
* Torpedo tokionis (Tanaka, 1908).
* Torpedo torpedo(Linnaeus, 1758).
* Torpedo tremens de Buen, 1959

## Vanjski linkovi 
* How Torpediniform Rays Generate Electric Fields

Kategorija:Ribe
Kategorija:Rušljoribe
Otok (čvor)

**Geografija**

* Otok, sinonim za riječ ostrvo

**Medicina**

* Otok (medicina) ili edem, medicinski izraz za oteklinu

**Bosna i Hercegovina**:

* Otok (Ljubuški), naselje u općini Ljubuški

**Hrvatska**:

* Otok (Splitsko-dalmatinska županija), općina u Splitsko-dalmatinskoj županiji
* Otok (Vukovarsko-srijemska županija), grad u Vukovarsko-srijemskoj županiji
* Otok (Prelog), naselje grada Preloga, Međimurska županija
* Otok (Slivno), naselje u općini Slivno, Dubrovačko-neretvanska županija
* Otok na Dobri, naselje u općini Bosiljevo, Karlovačka županija
* Otok Nartski, naselje u općini Rugvica, Zagrebačka županija
* Otok Oštarijski, naselje grada Ogulina, Karlovačka županija
* Otok Svibovski, naselje u općini Rugvica, Zagrebačka županija
* Otok Virje, naselje u općini Cestica, Varaždinska županija
* Otok–Duba, bivše naselje u općini Slivno, Dubrovačko-neretvanska županija
* Goli otok, ostrvo u Kvarneru, poznato po logoru za jugoslavenske političke zatvorenike do 1956. godine, koji je zatim služio kao zatvor do 1988. godine
* Samoborski Otok, naselje grada Samobora, Zagrebačka županija
*Vratno Otok, naselje u općini Cestica, Varaždinska županija

**Slovenija**:

* Otok (Cerknica), naselje u općini Cerknica, regija Primorsko-notranjska
* Otok (Metlika), naselje u općini Metlika, regija Jugoistočna Slovenija
* Spodnji Otok, naselje u općini Radovljica, regija Gorenjska
* Zgornji Otok, naselje u općini Radovljica, regija Gorenjska

**Umjetnost**:

* *Otok* (1980), film iz 1980. redatelja Michaela Ritchieja
* *Otok* (2005), film iz 2005. redatelja Michaela Baya
* *Otok* (roman), roman Aldousa Huxleyja iz 1962

## Također pogledajte 
* Mali Otok
* Veliki Otok
Gargamel

mini|desno|300px|Gargamel i njegov mačak Azrael

**Gargamel** je fiktivni lik iz stripa i crtanog filma Štrumfovi. To je zli čarobnjak, vječiti neprijatelj štrumfova. Također, on je alhemičar koji ima sposobnost pravljenja čarobnih napitaka. Glavni cilj u životu mu je da uništi sve štrumfove tako što će ih pojesti, jer pjeva Štrumfa i krompira. Živi zajedno sa njegovim mačkom Azraelom.

Gargamel je čovjek koji je neprekidno pogrbljen. Njegova tamna odjeća je pohabana i zakrpljena, a zubi pokvareni. On je mizantrop, i mrzi svakoga, a naročito Štrumfove, dok ponekad glumi prijateljstvo, ako će iz toga izvući korist za sebe.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Likovi iz stripova
Kategorija:Likovi animiranih TV-serija
Kategorija:Štrumpfovi
Raža

**Raže** (Rajiformes) su rušljoribe, ribe sa hrskavičavim skeletom, koje se odlikuju veoma spljoštenim tijelom u leđno-trbušnom pravcu i proširenim prsnim perajima koja leže sasvim sa strana tijela čime doprinose da tijelo izgleda još šire. Imaju oblik lista ili ploče u obliku romba pa se često popularno nazivaju morski listovi. Kreću se talasastim pokretima grudnih peraja i slabo su pokretne tako da veći dio vremena provode zarivene u pijesak na morskom dnu. Rep im je jako sužen tako da kod većine vrsta liči na bič, a leđno peraje je postavljeno sasvim unazad.

Gornja površina tijela je tamnije pigmentisana i prilagođena boji okoline, dok je donja strana svjetlija jer ne sadrži pigmente. Na gornjoj, leđnoj strani nalaze se oči i spirakulum, a na trbušnoj su usni otvor, nosni otvori i škržni prorezi.

Neke vrste raža na leđima ili na repu imaju otrovnu bodlju koja služi za odbranu. Druge vrste posjeduju električni organ koji može izazvati prilično snažan električni udar na eventualnog napadača.

Mogu  polagati jaja, koja su zaštićena čvrstom ljuskom ili roditi živa mladunčad (viviparnost).

## Klasifikacija 
Red raža obuhvata porodice od kojih su najznačajnije:

* drhtulje (Torpedinidae)
* prave raže (Rajidae)
* žutulje (Trygonidae)
* morski golubovi (Myliobatidae)

## Vanjski linkovi 
* http://www.fishbase.org/Summary/OrdersSummary.php?order=Rajiformes
* http://www.elasmo-research.org/education/shark_profiles/batoids.htm
* http://www.elasmo-research.org/education/shark_profiles/skate_or_ray.htm

## Reference 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Rušljoribe
Ajkula

**Morski psi** ili **ajkule** su kičmenjaci i spadaju u grupu chondrichthyes (ribe hrskavog skeleta) zajedno sa ražama, drhtuljama, listovima, testerašima i sličnim životinjama koji se sve zajedno zovu elasmobranches (škrge u obliku proreza).

Ajkule ili morski psi su ribe grabljivice vretenastog tijela, šiljate glave sa pet vrsta peraja:

* grudna peraja su parna i dižu ajkulu kad pliva,
* parna trbušna kao i jedno ili dva neparna dorzalna (leđna) je stabilizuju,
* neparno analno kod vrsta koje ga imaju i na kraju
* repno koje ubrzava ajkulu.

Razmnožavaju se na tri načina:

* oviparne - legu jaja,
* viviparne - rađaju žive mladunce i
* ovoviparne - razvijaju se iz jaja ali u tijelu majke pa se rađa već razvijena ajkulica.

Plivaju brzo i bez prestanka jer za razliku od drugih riba nemaju riblji mjehur koji bi ih održavao, baš zbog toga mogu bez teškoća naglo da mijenjaju dubinu. Poznate su i vrste koje to ne moraju da rade jer “umiju” da nađu neku slabu podvodnu struju koja im omogućava protok vode kroz škrge čak i kad miruju.

Ajkule su obično duge od 1 do 20 metara. Među najproždrljivije ajkule spadaju Carcharhinus leucas tj. bik ajkula ili Zambezi ajkula, jedina koja može da opstane i u slatkoj vodi i Carcharodon carcharias, velika bijela ajkula (5 do 7 metara).

Fosili ajkula su pronađeni i na Trebeviću. Nemaju škržne poklopce. Pa im zato možemo primijetiti unutrašnjost škrga.

Ajkulu kada bi pomazili od glave do reba bila bi glatka,a kada bi je pomazili od repa do glave bila bi hrapava.Zbog tako zvanih zubića.Oni su tvrdi kao ljudski.Ajkula ima tri reda zuba koji se brzo obnavljaju.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.youtube.com/watch?v=tkvM6O14EWY Adla Kahrić i Centar Sharklab Adria
* Greenland Shark and Elasmobranch Education and Research Group
* The International Shark Attack File
* Shark Trust Organization
* ReefQuest Centre for Shark Research
* Photographs of sharks 
* Sharks Photo gallery
* Sharkology
* Shark cartoons

Kategorija:Ribe
Žutulje

**Žutulje** (Potamotrygonidae) su porodica raža, riba sa hrskavičavim skeletom, rušljoriba. Imaju jako leđno-trbušno spljošteno tijelo koje je oblika romba i izduženo, a na stranama nešto malo zaobljeno. Grudna peraja su široko srasla sa trupom i obuhvataju glavu, gradeći prema napred špic. Leđna peraja nemaju, a rep im je dugačak u obliku biča sa jednom testerasto nazubljenom otrovnom bodljom. Rep je pretvoren u odbrambeni bič, a leđno peraje u odbrambenu bodlju. Rađaju žive mladunce (viviparni su).

Ovoj porodici pripada žutulja (Trygon pestinaca). Rep je duži od trupa pri čemu to ne prelazi 1,5 dužine trupa. Leđna strana je plavo-siva do sivo-žuta, sa proređenim bijelim tačkama. Živi na muljevitom i pjeskovitom tlu, a može se rijetko naći i među algama.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.fishbase.org/Summary/FamilySummary.php?Family=Potamotrygonidae

Kategorija:Ribe
Kategorija:Rušljoribe
Zambezi ajkula

mini|desno|220px|Zambezi ajkula.
**Zambezi Ajkula** ili bik ajkula familija Karčarinide (Carcharhinidae). Iako je u suštini morska riba, bik ajkula (Carcharhinus leucas) je jedna od više vrsta iz te familije koja ulazi u slatke vode.

Manji primjerci (do 1 m) su pronalaženi u Kariba kanjonu, rijeci Ruenja i na ušću Save-Runde. Također ima podataka da su nalažene 100&nbsp;km uzvodno u Amazonu. Zambezi ajkula spada u 10 najopasnijih morskih pasa i ima viši nivo testosterona od ostalih ajkula.

Dostiže dužinu do 3 metra i težinu do 200&nbsp;kg. Rasprostire se u cijelom zapadnom Atlantskom okeanu od Njujorka do Brazila, kao i duž istočne obale Afrike, a slatkovodni primjerci se nalaze u jezerima Gvatemale i Nikaragve.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Rušljoribe
Morski golubovi

**Morski golubovi** (Myliobatidae) je porodica raža, riba sa hrskavičavim skeletom, rušljoriba. Tijelo im je široko i ima oblik romba. Grudna peraja ne obuhvataju glavu kao kod pravih raža i žutulja, već ona slobodno štrči i njuška je zaobljena. Koža je gola, bez krljušti i sluzava. Imaju jedno leđno peraje uz koje je prisutna otrovna bodlja testerasto nazubljena. Rep je u obliku biča i dugačak.

Predstavnik ove porodice je golub kostir ili morski orao (Myliobatis aquila) koji na repu ima snažan trnoliki nastavak u vezi sa otrovnom žljezdom. Može da dostigne širinu od 1,5 m. Živi na muljevitom i pjeskovitom tlu Atlanskog okeana, Sredozemnog i Jadranskog mora.

Pored roda Myliobatis, porodici morskih golubova pripadaju i rodovi:

* Rhinoptera
* Pteromylaeus
* Aetobatus
* Aetomylaeus
* Manta
* Mobula
## Također pogledajte 
*Golub ćukan

## Vanjski linkovi 
* ARKive - images and movies of the spotted eagle ray *(Aetobatus narinari)*

Kategorija:Ribe
Kategorija:Rušljoribe
Olivin

**Olivin** je mineral čiji je hemijski sastav magnezij željezo silikat (Mg,Fe)2SiO4. Jedan je od najčešćih minerala na Zemlji, a nađen je i u sastavu meteorita i uzorak porijeklom sa Mjeseca i Marsa. Odnosa količina magnezija i željeza varira, pa se magnezijumov olivin iz serije tzv. čvrstih rastvora naziva forsterit (Mg2SiO4), a željezni fajalit (Fe2SiO4).

Datoteka:Atomic structure of olivine 1.png|Struktura olivina
Datoteka:Olivine-gemmes.jpg|Olivin (drago kamenje)
Datoteka:Olivine magnesium iron silicate Jackson County, North Carolina 3059.jpg|Olivin (USA)

Kategorija:Silikatni minerali
Kategorija:Minerali magnezija
Kategorija:Minerali željeza
Mjera (matematika)

**Mjera** je apstraktni matematički pojam, a predstavlja poopćenje pojmova kao što je dužina intervala, površine plohe, zapremine tijela, kardinalnosti skupa i drugih.

Neka je X\neq\emptyset proizvoljan skup i M, \sigma- algebra podskupova od X (M\subseteq P(X)).

Pod mjerom \mu na (X,M) podrazumijevamo preslikavanje \mu:M\longrightarrow [0,+\infty) za koje vrijedi:

* \mu(\emptyset) = 0
* \mu(\biguplus_{i\in\mathbf{N}}A_i)=\sum_{i\in\mathbf{N}}\mu A_i, gdje su A_i\in M disjunktni skupovi.

Zadnji uslov nazivamo \sigma- aditivnost, tj. za mjeru \mu kažemo da je \sigma- aditivna funkcija.

Sa (X,M) označavamo **izmjeriv prostor**, a sa (X,M,\mu) prostor mjere.

Skupove A\in M nazivamo izmjerivim skupovima.

Za mjeru \mu kažemo da je konačna mjera, ako je \mu(X) .

Za mjeru \mu kažemo da je \sigma- konačna, ako je X=\bigcup_{i\in\mathbf{N}}E_i i \mu(E_i) za svako i\in\mathbf{N}.

;Primjer

* Za X=\mathbf{R} i M=B_{\mathbf{R}}, preslikavanje \mu definisano sa \mu((a,b])=|b-a| predstavlja mjeru, i to je dužina intervala (a,b].

Kategorija:Teorija mjerenja
Kategorija:Mjere (teorija mjerenja)
Lupnica

**Lupnica** je naseljeno mjesto u općini Jajce, Bosna i Hercegovina. Lupnica se nalazi oko 5&nbsp;km sjeveroistočno od Jajca.

## Stanovništvo 
## Privreda 
### Saobraćaj 
U Lupnici je saniran put, oštećen površinskim vodama. Dana 6. juna 2011. je općinski načelnik donio odluku o proglašenju stanja prirodne nesreće od bujičastih poplava, koja se odnosila na mjesta: Bistrica, Kuprešani, Lupnica, Karići, Podlipci, Bungurovina, Zdaljevac, Barevo i Bešpelj.

## Religija 
U naselju Lupnica se nalazi džamija koja je izgrađena 1988. godine. Džamija je srušena za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini 1992. godine. Obnovljena je 1999. godine. Imam lupničkog džemata je Jasmin Šido.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Jajce
Biljožderi

mini|desno|200px|Bjelorepa srna (*Odocoileus virginianus*) i lanad jedu lišće.
  se hrani lišćem]]

**Biljožderi** ili **biljojedi** (herbivori) su životinje koje su anatomski i fiziološki prilagođene na ishranu biljnim  materijalom (npr. lišćem)  kao glavnom komponentom ishrane. Kao  adaptaciju na ovakvu ishranu, biljojedne  životinje obično imaju  prilagođene  hrapavi ili  za mrvljenje prilagođeno zubalo. Konji  i drugi biljojedi imaju široke  zube koji su prilagođeni  za brušenje trave, kore drveta, i drugih tvrdih biljnih materijala.  Pored toga, i cijeli probavni sistem im je prilagođen preradi celuloze i njenih derivata. Tako, npr., zbog specijalizacije na biljnu hranu biljožderi imaju duži probavni trakt, veći želudac, jače vilice a kod sisara široke kutne zube nego mesožderi ili svežderi. To se osobito odnosi na niz specijaliziranih struktura želuca i crijeva, koji su specifični za pojedine redove biljojeda.

Latinska kovanica *herbivora * potiče od  od riječi  * herba*  ( =  male biljke ili biljka)  i  * vora* od * vorare*  (= da jede ili proždire).

Biljožderi se mogu naći na kopnu, u moru i slatkim vodama. Biljožderi su uglavnom sisari. Poznatiji su konji i primati. Svi su primati biljožderi, izuzmemo li ljude i babune. Također čimpanaze ponekad jedu meso manjih životinja.
## Strategije biljojeda
Na osnovu specijalizacije na ishranu posebnim izvorima biljnih materijala i proizvoda, biljojedi se mogu podijeliti u niz osobenih skupina, kao što su one u priloženoj tabeli (ispod).

## Reference
## Također pogledajte 
* Biljka
* Mesožderi
* Svaštojedi
* Frugivori

Kategorija:Ekološka terminologija
Kategorija:Biljožderi
Kategorija:Načini ishrane
Piromorfit

**Piromorfit** je mineral hemijskog sastava olovo hlorofosfat Pb5(PO4)3Cl. Nekada se javlja u dovoljnim količinama da se može smatrati rudom olova. Često se javlja u kristalima oblika heksagonske prizme. On je dio serije sa sljedeća dva minerala: mimetit Pb5(AsO4)3Cl i vanadinit Pb5(VO4)3Cl.

Datoteka:Piromorfita.jpg|Piromorfit
Datoteka:Pyromorphite-green.jpg|Zeleni piromorfit
Datoteka:Pierre-img 0595.jpg|Piromorfit (Musée de Lausanne)

Kategorija:Halidni minerali
Kategorija:Minerali olova
Kategorija:Fosfatni minerali
Hashim Thaçi

**Hashim Thaçi** jest bivši predsjednik Kosova, nekadašnji predsjednik Demokratske stranke Kosova, bivši premijer Kosova i bivši politički vođa Oslobodilačke vojske Kosova (OVK).

Studirao je filozofiju i historiju na Univerzitetu u Prištini, a postdiplomske studije završio je na Univerzitetu u Zürichu na Odsjeku za historiju jugoistočne Evrope i međunarodne odnose. Tokom studentskih godina bio je jedan od lidera Nezavisne unije studenata i prvi studentski prorektor paralelnog Univerziteta u Prištini.

Thaçi je 1993. u Švicarskoj pristupio političkoj emigraciji kosovskih Albanaca. Osnivač je marksističko-lenjinističke organizacije Narodni pokret Kosova, za koju se vjeruje da je osnovala OVK. Od 1993. kao pripadnik unutrašnjeg kruga OVK, bio je zadužen za osiguravanje finansijskih sredstava, nabavku oružja i organizaciju obuke.

## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Kosovski političari
Kategorija:Biografije, Srbica
Poecilia

***Poecilia*** je rod slatkovodnih riba iz porodice *Poeciliidae*. Sve ribe iz ovoga roda, izuzev guppija i endlerovog guppija, još se nazivaju **mollijima**. U prošlosti je ovaj rod bio podijeljen na rod **Mollienesia** i rod **Lebistes**.

Ime roda - *Poecilia* - izvedeno je od grčke riječi ποικίλος, a odnosi se na varijabilne sposobnosti riba ove vrste. Endlerov guppy i obični guppy se mogu međusobno ukrštati, kao i svi molliji, što dovodi do raznolikosti boja i oblika tijela riba. Nije poznata mogućnost ukrštanja guppija i mollija.

Izuzevši dvije ugrožene vrste, ribe ovoga roda, kao i ostale živorotke, su ekološki opasne invazivne vrste.

## Vrste 
Tod *Poecilia* sačinjavaju 34 vrste riba, od kojih su dvije ugrožene:
* *Poecilia salvatoris* Regan, 1907.
* Molly, black molly *Poecilia sphenops* Valenciennes, 1846.
* *Poecilia sulphuraria* (Alvarez, 1948).
* Planinski molly, *Poecilia teresae* Greenfield, 1990.
* *Poecilia vandepolli* Van Lidth de Jeude, 1887.
* Velifera, *Poecilia velifera* (Regan, 1914).
* *Poecilia vivipara* Bloch & Schneider, 1801.
* *Poecilia wandae* Poeser, 2003.
* Endlerov guppy, *Poecilia wingei* Isbrücker, Kempkes & Poeser, 2005.

## Reference 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Živorotke
Kategorija:Akvaristika
Živorotke

**Živorotke** ili **živorodni zubati šarani** su viviparne ribe iz porodice *Poeciliidae*. Domovina riba ove porodice je Južna i Srednja Amerika, te vode SAD-a. Nalaze se u slatkim, bočatnim, pa čak i slanim tropskim vodama.

Glavna i najprepoznatljivija odlika riba ove porodice je unutrašnja oplodnja i viviparnost - sposobnost ženke da inkubira ikru u svom stomaku, nakon čega se rađaju živi mladunci. Oplođenje ikre vrši se direktnim unošenjem spermatozoida u organ ženke preko mužjakovog kopulacionog organa - gonopodijuma, čiji oblik zavisi od vrste ribe.  Oplođena ženka nosi ikru 20-60 dana, nakon čega slijedi *porođaj*. Jednom oplođena ženka prolazi kroz ciklus od 4-5 porođaja godišnje. Zavisno od starosti i kondicije ženke, pri jednom porođaju na svijet može doći do 180 mladunaca. Odmah po dolasku na svijet mlađ pada na dno, a zatim brzo isplivavaju na površinu da bi svoj riblji mjehur napunili zrakom. Od tog trenutka mlađ živorotki je poptpuno samostalna i odmah kreće u potragu za hranom, ali i zaklonom od majki sklonih kanibalizmu.

U prošlosti su živorotke uvezene u područja koja im inače nisu prirodno stanište, uglavnom kako bi kontrolirale popukaciju komaraca. Međutim, zbog visoke stope razmnožavanja, pojedine vrste su postale invazivne vrste, oštećujući razne životinjske vrste u područjima u koje su vještački unesene.

Živorotke su već decenijama na vrhu liste najpopularnijih akvarijumskih riba. Za ovo su zaslužne njihove varijabilne živopisne boje i oblik repnog peraja, kao i velike mogućnosti ukrštanja.

[mini|desno|[Guppy-mlađ stara sedam dana]]

## Rodovi 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Živorotke
Kategorija:Akvaristika