Bonobo

mini|220px|Rasprostranjenje bonoboa (*Pan paniscus*)
**Bonobo**  (*Pan paniscus*), koji je ranije označavan kao   „patuljasti čimpanza“  i (rjeđe) „patuljak“ ili  „gracilni čimpanza“, je ugrožena vrsta velikih majmuna i jedna od dvije vrste koje čine rod čimpanze (*Pan*); druga je * Pan troglodytes *, ili obični čimpanza. Iako se naziv „čimpanza“ ponekad skupno odnosi i na obje vrste, obično se shvata  kao da se odnosi na običnog  čimpanzu, dok  *Pan paniscus* podrazumijeva vrstu bonobo. 
## Imenovanje
Bez obzira na alternativni zajednički naziv "patuljasti čimpanza", bonobo nije posebni deminutiv u odnosu na običnog  čimpanzu. "Pygmy" može poticati i od činjenice da u susjedstvu žive Pigmeji (čije ime potiče iz iste engleske riječi). Ime "bonobo" se prvi puta pojavilo 1954.,  kada su Eduard Paul Tratz i Heinz Heck predložili novi generički termin za patuljaste čimpanze.  Misli se da je ime posljedica greške u čitanju natpisa na sanduku centra Bolobo na rijeci Kongo, koji je surađivao u prikupljanju čimpanzi 1920-tih.
## Osnovna obilježja 
thumb|Bonobo
thumb|Ženka
thumb|Bonoboi su vrlo društveni
thumb|Bonobo traži termite
thumb|Parenje bonoboa (Jacksonville Zoo and Gardens)
thumb|Grupa bonoboa
thumb|Bonobo (*Pan paniscus*) majka i mladunac (na Lola ya Bonobo)

Bonobo je mnogo gracilniji od gracilnih ljudi i običnog čimpanze. Ima nešto manju glavu sa dugom dlakom i relativno više čelo.  Lice joj je crno, usne ružičaste, a uši relativno  male. Nosni otvori su široki.  Za razliku od ravnih grudi ostalih čovjekolikuh majmuna, ženke bonoboa imaju lagano izbočene grudi, ali nikada toliko kao kod čovjeka. Gornji dio tijela je mršav i gracilan, uključujući i uska ramena, tanke vratove i duge noge u poređenju  s običnim čimpanzama. Mužjaci imaju i čuperak u zrelom dobu.

Bonoboa  odlikuju relativno duge noge. U zatočeništvu, obično požive i do  40 godina, dok nema podataka o tome za one koji žive u prirodnim uvjetima.

## Etologija 
### Spolno ponašanje
U društvenoj zajednici bonoba osobiti značaj imaju spolni odnosi, po čemu se također izdvajaju od ostalih ne-ljudskih primata. Ispoljavaju se i  se kao pozdravi, modeli ponašanja u prevazlaženju sukoba i uspostave pomirenja, osobito u vidu  prostitucije, kao protuusluge ženki za hranu ili novopridošlički ulaz u grupu.

Osim čovjeka, bonoboi su jedini čovjekoliki majmuni kod kojih su uočene ljudima slične spolne aktivnosti: genitalni seks "sprijeda" (uglavnom ženka-ženka, a zatim i mužjak-ženka, te mužjak-mužjak), ljubljenje jezicima i oralni seks.http://www.blockbonobofoundation.org/, a i parenje licem u lice se rijetko susreće kod ostalih primata. U naučnoj  literaturi, spolni odnos ženka-ženka često se naziva *GG trljanje* tj.  *trljanje genitalijom o genitaliju*, dok se odnos mužjak-mužjak ponekad naziva *mačevanje penisima*.

Spolni život se odvija i unutar najuže porodice i bližih komšija, a u tim aktivnostima učestvuju i odrasli i djeca. Možda zato i ne formiraju trajnije veze  sa određenim  partnerima. Također je uočeno da u spolnom ponašanju nisu bitne razlike u spolu i dobi, s mogućim izuzetkom spolnog odnosa između majki i njihovih odraslih sinova. Neki promatrači vjeruju da su takva parenja tabui i preteče tabua kod ljudi.  Nakon otkrića noog izvora hrane, kakvog hranilišta ili druge potrepštine, u pripadajućoj grupi buja opće  oduševljenje, koje bično dovodi do sveopćeg seksanja.  Pretpostavlja se da je to u funkciji smanjivanje napetosti i  pripreme za mirno uzimanje hrane.
Mužjaci bonoba često ulaze u razne oblike muško-muškog genitalnog seksa (frot).http://www.primates.com/bonobos/bonobosexsoc.htmlhttps://web.archive.org/web/20060922212105/http://www.bio.davidson.edu/people/vecase/Behavior/Spring2004/laird/Social%20Organization.htm U jednom od tih oblika dva mužjaka sučelice vise na grani stabla i  "mačuju penisima". Uočen je  također i oblik frota u kojemu mužjaci međusobno trljaju penise u misionarskom položaju. Imaju i formu frota, koja se zove "trljanje stražnjica", kao izraz pomirenja među dvama mužjacima nakon sukoba, pri čemu su jedan drugome okrenuti zadnjicama i međusobno se trljaju mošnicama., kao i neki prirodni gestovi i kretnje rukama,  poput, na primjer, poziva na igru. Dva bonoba, Kanzi i Panbanisha naučila su vokabular od oko 400 riječi koje mogu otipkati služeći se posebnom tastaturom leksigrama (geometrijskih simbola) i odgovarati na iskazane rečenice. Neki  bioetičari tvrde da ta postignuća svrstavaju bonoboa među bića s "pravom na opstanak i život",  koje ljudi, teorijki, dopuštaju svim osobama.
### Psihološke osobenosti 
Frans de Waal, jedan od vodećih svjetskih [primatologija|[primatologa]], tvrdi da su bonoboi sposobn ispoljavati osjećaje altruizma, suosjećanja, empatije, ljubaznosti, strpljenja i osjetljivosti.

Novija posmatranja u divljini potvrđuju da su mužjaci običnih čimpanza u čoporima veoma agresivni prema mužjacima izvan čopora. Organiziraju zabave ubijanja patrolirajući u potrazi za osamljenim mužjacima u blizini grupe. Izgleda da kod bonoboa nema takvog ponašanja, ni mužjaka ni ženki, jer i jedni i drugi više vole spolna općenja unutar skupine negoli izazivanje okrutnih sukoba s okolnim samotnjacima.

Žive tamo gdje nema, mnogo agresivnijih, običnih čimpanzi. Drže bezbjedno odstojanje od svojih okrutnijih i jačih srodnika. Uz to, ni jedni ni drugi, ne znaju plivati, a i žive na suprotnim stranama velikih rijeka u slivu Konga.

Richard Wrangham i Dale Peterson naglašavaju značaj spolnih odnosa kao mehanizma za izbjegavanje nasilja u grupama bonoboa.

:"I obične čimpanze i bonobe razvile su se iz zajedničkoga pretka od kojega je potekao i čovjek, a bonoboe su jedne od najmiroljubivijih, najneagresivnijih vrsta sisavaca koje danas žive na Zemlji. Kod njih su se razvili načini smanjenja nasilja koji prožimlju čitavo njihovo društvo. One nam pokazuju kako evolucijski ples okrutnosti nije nemilosrdan".
## Rasprostranjenje i ekologija
Središte areala ove vrste je na oko 500.000&nbsp;km2 kongoanskog bazena u Demokratskoj Republici Kongo, jugozapadna Afrika.
Gotovo 25% vremena, bonoboi se  kreću  na tlu i hodaju uspravno. Te njihove osobenosti u krugu ne-ljudskih primata odaju utisak najveće sličnosti  sa  ljudima. Tome doprinosi  izrazito individualizirana fizionomija i crte  lica, na osnovu čega su i pojedinačno prepoznatljive. To im vjerovatno omogućava  vizualno prepoznavanje u društvenim međuodnosima unutar grupa.

Oni su ugrožena vrsta, kako zbog uništavanja prirodnih staništa tako i zbog lova na njihovo meso ("bushmeat"), aktivnosti koja je ponovo ojačala tokom građanskih ratova. U tome učestvuju i naoružane milicije, čak i u zabačenim "zaštićenim" područjima,  kao što je Nacionalni park Salonga. Procjenjuje se da na kontroliranim područjima danas obitava ne više od nekoliko huljada bonoboa. To se uključuje u opću tendenciju  Izumiranja čovjekolikih majmuna.

## Taksonomija 
Taksonomska odrednica bonoboa je *Pan paniscus*. Prema finimmmorfološko-anatomskim detaljima i seksualnom ponašanju, a osobito prema strukturi DNK mnogo je srodniji čovjeku nago bilo koji drugi primat. Tako je podudarnost  DNK  bonoboa i čovjeka više od 98%, što je neke istraživače navelo na ideju da se i ova vrsta čovjekolikoh majmuna uvrsti u rod *Homo*. Neki uvjeravaju  da su bonobo i obični čimpanza toliko bliski ljudima da bi ih trebalo uključiti u rod *Homo*: *Homo paniscus*, *Homo sylvestris* ili *Homo arboreus*. Međutim, preimenovanje roda bi unijelo novu konfuziju u taksonomiju ostalih vrsta koje su bliske čovjeku, uključujući  i (fosilni) rod *Australopithecus*. Mada su čimpanze i *H. sapiens*  evoluirali iz iste predačke DNK, one nisu apsolutno jednake, jer su se u ljudskom genomu, između ostalog, desile i krupne hromosomake mutacije. Hromosomska garnitura čovjeka je tako od 2n=48,  fuzijom hromosoma svedena na diplodni hromosomski broj na 2n=46 (23 para homologa). 

Na  prvom koraku, već je široko prihvaćena taksonomska reklasifikacikja bonoba (i običnih čimpanzi) u porodicu porodicu ljudi (*Hominidae*) iz čovjekolikih majmuna (*Pongidae*). Međutim, rasprave o ovom pitanju se sve više razmahuju, uz insistiranje na činjenici da se sve biološke razlike između čimpanzi i ljudu sadržane u 2% genetičke informacije. Još više je impresivna činjenica da se izuzetno bogati  genetički diverzitet ljudske vrste ostvaruje unutar te količine genoma.
Uporedne analize  DNK pokazuju da su se bonobi i obične čimpanze najvjerovatnije filogenetski razišli prije (samo) oko  500.000 godina nakon odvajanja od zadnjega zajedničkog pretka antropoida, a nakon toga  bili međusobno  razdvojeni narednih gotovo 5 miliona godina. Iako ima procjena da su ove su tri vrste međusobno približno jednako udaljene, mnoge analizr idu onima koji nalaze da današnji  *H. sapiens sapiens* nema bližeg srodnika os bonoboa (*P. paniscus*). Na to ukaziju i detaljnije analize ogledne  hibridizacije njihove DNK.

## Pozicija bonoboa u porodici *Hominidae*
Sedam današnjih vrsta velikih majmuna je klasificirano u četiri roda. Najšire je prihvaćena slijedeća klasifikacija. 
* **Familija Hominidae**: ljudi i ostali veliki majmuni: 
** Subfamilija *Ponginae*
***Tribus *Pongini*
**** Rod  *Pongo*
***** Borneanski orangutan, *Pongo pygmaeus*
****** *Pongo pygmaeus pygmaeus*
****** *Pongo pygmaeus morio*
****** *Pongo pygmaeus wurmbii*
***** Sumatranski orangutan, *Pongo abelii*
** ***Subfamilija Homininae***
***Tribus  Gorillini
**** Rod  *Gorilla*
***** Zapadni gorila, *Gorilla gorilla*
****** Zapadni nizijski gorila, *Gorilla gorilla gorilla*
****** Gorila sa *Cross Rivera*, *Gorilla gorilla diehli*
***** Istočni gorila, *Gorilla beringei*
****** Planinski gorila, *Gorilla beringei beringei*
****** Istočni nizijski gorila, *Gorilla beringei graueri*
******Tribus  Hominini***
**** ***Subtribus Panina***
***** '*Rod  čimpanze (*Pan*)*'
****** Obični čimpanza, *Pan troglodytes*
******* Centralni chimpanza, *Pan troglodytes troglodytes*
******* Zapadni čimpanza, *Pan troglodytes verus*
******* Nigerijsko-Kamerunski čimpanza, *Pan troglodytes ellioti*
******* Istočni čimpanza, *Pan troglodytes schweinfurthii*
****** **Bonobo (patuljasti čimpanza)**, ***Pan paniscus***
**** Subtribus *Hominina*
***** Rod *Homo*
****** Ljudi, *Homo sapiens*
******* Anatomski moderni čovjek, *Homo sapiens sapiens*

## Reference
## Također pogledajte
*Primati
*Čovjekoliki majmuni
*Majmuni Starog svijeta
*Čimpanze

## Vanjski linkovi
* Društvena organizacija bonoboa
* Bonobe: Sažetak o divljači Afričke fondacije za divljač
* Carstvo homoseksualnih životinja
* Ponašanje čimpanzi i ljudi
* Bonobe prema D'Lynn Waldron
* Rasprava o "jeziku" čimpanzi: Radi li se zaista o jeziku?
* Društvenost i spolno ponašanje bonoboa 
* Centar za skrb o velikim čovjekolikim majmunima: Proučavanje bonoba 
* Činjenice i zanimljivosti o *Pan paniscusu* s Mreže za informacije o primatima 
* Opis vrste prema Američkoj službi za ribe i divljač 

Kategorija:Bioantropologija
Kategorija:Životinje
Kategorija:Primati
Kategorija:Majmuni