open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naila Valjevac

**Naila Valjevac** je prodekan i profesor bosanskog jezika i književnosti. Tokom 1998. godine, u saradnji sa Turkiye Diyanet Vakfi iz Ankare, sprovela je istraživanje bosanskog jezika Bošnjaka koji žive u Turskoj. Ispred Instituta za jezik, prof. dr. Naila Valjevac, učestvovala je u izradi Rječnika bosanskog jezika, a rukovodilac i inicijator projekta bio je prof. dr. Ibrahim Čedić.
 
## Citati 
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1947.
Kategorija:Bosanskohercegovački lingvisti
Iquique

mini|250p|Gradsko pozorište Iquique
**Iquique** je grad na sjeveru Čilea i središte regije Tarapacá (216.419 stanovnika, prema popisu iz 2010). Nalazi se na obali Tihog okeana, na poluotoku zapadno od pustinje Atacama. Ime grada potiče od aymarske riječi "Ique-ique", koja se može prevesti kao "lijenost", a istovremeno znači i "spavanje" ili "krevet."

Grad je osnovan u 16. vijeku. U čileansko-peruanskom ratu 1879. godine osvojili su ga Čileanci, te im je i pravno pripao sporazumom 1883.

Iquique ima jedan od najvećih lučkih trgovačkih centara Južne Amerike koje se tradicionalno nazivaju *Zona Franca* ili *Zofri*. Na površini od oko 2,4&nbsp;km2 nalaze se brojna skladišta, trgovine, restorani i dr. Važna je izvozna luka za okolno područje bogato nitratima, jodom, soli i guanom. Željezničke veze povezuju ga s manjim centrima u okolini i unutrašnjosti te s ostalim obalnim gradovima.

Od 2003. godine Iquique je zbratimljen s hrvatskim gradom Zadrom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Iquique's CityHall  
* Zona Franca de Iquique 
* Iquique.com

Kategorija:Gradovi u Čileu
Bodensko jezero

mini|300p|desno|Bodensko jezero (Bodensee)
mini|300p|desno|Satelitski snimak
[mini|200p|desno|Rijeka [Rajna i Bodensko jezero]]
mini|200p|desno|Putnički brod Grof Zeppelin
**Bodensko jezero** (njem. *Bodensee*, en. *Lake Constance*, fr. *Lac de Constance*), 70-tak km dugo i do 15 km široko jezero ledenjačkog porijekla u južnom predalpskom području. Nalazi se na tromeđi Njemačke (319 km2), Švicarske (168 km2) i Austrije. Leži na 395 m.n.v., ukupne je površine 539 km2 i najveće dubine 252 m. 

Na sjeverozapadu se grana na Überlinger jezero s otokom Mainauom i Untersee (Donje jezero) s otokom Reichenauom. Istočni dio jezera se naziva Obersee (Gornje jezero). Jezerom protječe rijeka Rajna, bogato je ribom i važno u vodoopskrbi. Blagotvorni uticaj jezera na podneblje omogućava uzgoj voća i vinove loze, posebice na sjevernoj obali. Bodensko jezero je važno turističko i rekreacijsko područje, preko kojeg se ljeti preveze više od milion putnika i turista. Tragovi naseljenosti potiču od mlađeg kamenog doba. Ujedno je i najveće jezero u njemačkom govornom području.

* ***Pritoke:*** 
** Rajna, Bregenzer Ach, Argen, Radolfzeller Aach, Steinach, Schussen, Goldach, Dornbirner Ach

* ***Gradovi na obali:*** 
* **Njemačka:** Radolfzell, Konstanz, Überlingen, Meersburg, Friedrichshafen, Lindau
* **Austrija:** Bregenz
* **Švicarska:** Rorschach, Arbon, Romanshorn, Kreuzlingen

* ***Površina:*** 536 km2 (od toga: Obersee: 473 km2 Untersee 63 km2)
* ***Najveća dubina:*** 254 m
* ***Prosječna dubina:*** 90 m
* ***Nadmorska visina:*** 395,23 m
* ***Najveća dužina:*** 63 km
* ***Najveća širina:*** 14 km
* ***Dužina obale:*** 273 km, od toga: 
* **u Njemačkoj:** 173 km (Baden-Württemberg: 155 km i Bavarska: 18 km)
* **u Švicarskoj:** 72 km (Kanton Thurgau i Kanton St. Gallen)
* **u Austriji:** 28 km (Vorarlberg)

## Vanjski linkovi 
* Bodensko jezero Online
* Informacije o brodskim linijama

Kategorija:Jezera u Njemačkoj
Kategorija:Jezera u Švicarskoj
Kategorija:Jezera u Austriji
Friedrichshafen

**Friedrichshafen** je njemački grad na sjevernoj obali Bodenskog jezera u saveznoj pokrajini Baden-Württemberg. Ujedno je i najveći grad okruga Bodensko jezero, te iza Konstanza drugi po veličini grad na Bodenskom jezeru. U neposrednoj blizini su i gradovi Meersburg i Ravensburg u saveznoj pokrajini Baden-Württemberg, Lindau u Bavarskoj, te Bregenz u susjednoj Austriji i Romanshorn u Švicarskoj.

Friedrichshafen je i najmlađi od gradova na obali Bodenskog jezera, a kao nekadašnja ljetna rezidencija kraljeva i danas privlači veliki broj posjetitelja. Sezonskom charter linijom Friedrichshafen je povezan i sa Zadrom.

## Gradovi prijatelji 
* Delitzsch, Njemačka
* Peoria (Illinois), SAD
* Polozk, Bjelorusija
* Saint-Dié-des-Vosges, Francuska
* Sarajevo, Bosna i Hercegovina

## Vanjski linkovi 
* Službene stranice grada
* Web kamere na Bodenskom jezeru
* Muzej Zeppelin

Kategorija:Gradovi u Baden-Württembergu
In the Aeroplane Over the Sea (Neutral Milk Hotel)

**In The Aeroplane Over The Sea** je album američkog *indie-rock* sastava Neutral Milk Hotel izdan 1998. To je njihov drugi, a ujedno i posljednji, studijski album. 

Pjesme su inspirirane sudbinom Anne Frank i sličnim tragedijama; Jeff Magnum, tekstopisac, tvrdi da je imao snove o sudbini jevrejske obitelji za vrijeme Drugog svjetskog rata. Po objavljivanju, album je vrlo dobro primljen od muzičkih kritičara, posebno su hvaljeni neobični tekstovi i inovativna upotreba instrumenata i glasa. Unatoč tome, album u početku nije bio posebno uspješan kod publike, ali s vremenom mu je popularnost rasla i prodalo se oko 100.000 kopija u izdanju Merge Records. Kod obožavatelja *indie-rocka* album ima kultni status i mnogi ga smatraju jednim od najznačajnijih djela svojega vremena (vidi *Priznanja*).

## Lista pjesama 
# "The King of Carrot Flowers Pt. One" – 2:00
# "The King of Carrot Flowers Pts. Two and Three" – 3:06
# "In the Aeroplane Over the Sea" – 3:22
# "Two-Headed Boy" – 4:26
# "The Fool" – 1:53
# "Holland, 1945" – 3:12
# "Communist Daughter" – 1:57
# "Oh Comely" – 8:18
# "Ghost" – 4:08
# "Untitled" – 2:16
# "Two-Headed Boy Pt. Two" – 5:13

## Autori 
[mini|desno|150px|Originalna razglednica koja je korištena za dobro poznati omot albuma(https://bs.wikipedia.org/wiki/Datoteka:Bathing_beauty_1908.jpg)]
* Jeff Mangum – tekstopisac i pjevač
* Jeremy Barnes 
* Scott Spillane 
* Julian Koster
* Merisa Bissinger 
* Rick Benjamin 
* Laura Carter 
* Michelle Anderson 
* Brian Dewan - ilustrator
* Chris Bilheimer

## Priznanja 
* **#01** - Magnet Magazine "A Decade Under The Influence: Top 60 Albums 1993-2003" 
* **#85** - Pitchfork: Top 100 Albums of the 1990s
* **#04** - Pitchfork: Top 100 Albums of the 1990s Redux
* **#04** - Music Underwater "The Top 100 Albums 1990-2003

## Uzorci 
lijevo
:*Holland, 1945*  (20 sekundi)
:*In The Aeroplane Over The Sea* (20 sekundi)

Kategorija:Albumi iz 1998.
Kategorija:Albumi Neutral Milk Hotela
Neutral Milk Hotel

mini|desno|220px|Neutral Milk Hotel
**Neutral Milk Hotel** je američki nezavisni rock-bend, okupljen oko Jeffa Magnuma, osnivača i pisca pjesama. Tokom devedesetih izdao je dva albuma, a svojim stvaralaštvom izvršio je znatan uticaj na muzičku scenu i druge rock-grupe, kao što su The Arcade Fire i The Decemberists. Iako su članovi aktivni na raznim projektima, ne planiraju izdavanje novih albuma.

## Članovi grupe 
*Jeff Mangum
*Scott Spillane
*Jeremy Barnes
*Julian Koster
*Robert Schneider

## Diskografija 
**On Avery Island* (*Merge Records*, 1996.)
**In the Aeroplane Over the Sea* (*Merge Records*, 1998.)

## Vanjski linkovi 
* http://www.neutralmilkhotel.net/  Službene stranice 
* http://www.neutralmilkhotel.org/ Dodatni podaci o bendu

Kategorija:Američke muzičke grupe
Morrison Hotel

**Morrison Hotel** je peti album grupe **The Doors** koji je izašao u februaru 1970. godine.

Nakon dva pop albuma, ovaj album predstavlja povratak blues korjenima. Na cijelom albumu prevladavaju blues rock pjesme poput "*Road House Blues*" koja je jedan od najvećih hitova grupe. Tekstovi su manje metafizični, a više se bave svakodnevnicom iako i dalje pjevaju o odnosu čovjeka i smrti kao stih iz navedene "Road house blues" "the future's uncertain and the end is always near". Dok u pjesmi "Peace Frog" Morrison pjeva o svom prvom "susretu sa smrću" kada je vido mrtve indijance stradale u automobilskoj nesreći i umislio da je duša indijanca ušla u njegovo tijelo.

## Lista pjesama 
#"Roadhouse Blues" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 4:04
#"Waiting For The Sun" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 4:00
#"You Make Me Real" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 2:53
#"Peace Frog" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 2:50
#"Blue Sunday" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 2:12
#"Ship Of Fools" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 3:08
#"Land Ho!" (Krieger, Morrison) – 4:10
#"The Spy" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 4:17
#"Queen Of The Highway" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 2:47
#"Indian Summer" (Krieger, Morrison) – 2:35
#"Maggie M'Gill" (Densmore, Krieger, Manzarek, Morrison) – 4:24

### Bonus pjesme (reizdanje iz 2006.)
#"Talking Blues"
#"Roadhouse Blues" (Takes 1–3)
#"Roadhouse Blues" (Take 6)
#"Carol"
#"Roadhouse Blues" (Take 1)
#"Money Beats Soul"
#"Roadhouse Blues" (Takes 13–15)
#"Peace Frog" (False Starts & Dialogue)
#"The Spy" (Verzija 2)
#"Queen of the Highway" (Jazz verzija)

## Izvođači 
*Jim Morrison – prvi vokal
*Robby Krieger – prva gitara, ritam gitara
*Ray Manzarek – orgulje, pianino, bas-gitara
*John Densmore – bubnjevi
*Lonnie Mack – bas-gitara u pjesmama "Roadhouse Blues" i "Maggie M'Gill"
*G. Puglese (poznat kao John Sebastian) – usna harmonika u pjesmi "Roadhouse Blues"
*Ray Neapolitan – bas-gitara u pjesmama "Peace Frog" i "Ship of Fools"
*Henry Diltz- fotografija

## Vanjski linkovi 
*Morrison Hotel lirika

Kategorija:Albumi iz 1970.
Kategorija:Albumi The Doorsa
Shanice

**Shanice Lorraine Wilson** (Pittsburgh, Pennsylvania, 14. maj 1973 -), američka R&B-pjevačica

## Diskografija 
### Albumi 
*1987: Discovery 
*1991: Inner Child 
*1994: 21... Ways To Grow 
*1999: Shanice 
*1999: Ultimate Collection 
*2006: Every Woman Dreams

### Singlovi 
*1987 "(Baby Tell Me) Can You Dance" 
*1987 "No Half Steppin'"
*1988 "The Way You Love Me" 
*1988 "I Bet She's Got a Boyfriend" 
*1991 "I Love Your Smile" 
*1991 "Lovin' You"
*1992 "I'm Cryin'"
*1992 "Silent Prayer" (featuring Johnny Gill)
*1992 "Saving Forever for You"
*1993 "It's for You"
*1994 "Somewhere"
*1994 "I like"  
*1994 "Turn Down the Lights"  
*1994 "I Wish"
*1995 "If I never knew you" (Duet with Jon Secada)
*1999 "When I Close My Eyes"
*1999 "Yesterday" 
*1999 "You Need a Man" 
*2005 "Every Woman Dreams"
*2006 "Take care of u"
 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 
* All about Shanice

Kategorija:Američke pjevačice
Kategorija:Biografije, Pittsburgh
Kategorija:Rođeni 1973.
Kategorija:Živi ljudi
Alija Nametak

**Alija Nametak** (Mostar, 6. mart 1906 - Sarajevo, 8. novembar 1987) bio je bosanskohercegovački pripovjedač, dramatičar i folklorist.

Prvim novelističkim tekstovima javio se u zagrebačkim književnim časopisima za vrijeme studija (*Književnik*, *Omladina*, *Savremenik*, *Vijenac*, *Hrvatsko kolo*). Objavio knjige *Bajram žrtava* (Zagreb, 1931), *Dobri Bošnjani* (Zagreb, 1937), *Ramazanske priče* (Sarajevo, 1941), *Za obraz* (Zagreb, 1942), *Mladić u prirodi* (Sarajevo, 1943), *Dan i sunce* (Zagreb, 1944), *Abdullahpaša u kasabi* Sarajevo, 1945).

Intenzivno se bavio skupljanjem i objavljivanjem usmene književnosti i etnografske građe. Zbog aktivnog učestvovanja u kulturnom i književnom životu za vrijeme NDH-a, osuđen 1945. na petnaest godina zatvora, od čega je odležao devet. Izopćen iz bosanskohercegovačkog književnog života, ponovo je počeo objavljivati tek nakon dugogodišnje šutnje (*Trava zaboravka*, Zagreb 1966. i *Tuturuza i šeh Meco*, Zagreb 1978). Značajan pripovjedač, koji izvornim darom i sjajnim osjećanjem jezika u svojim najboljim novelama nadrasta ograničenja tradicionalističkih književnih i životnih nazora. Punu i pravu recepciju Nametkove proze trajno je omela njegova politička ekskomuniciranost i građanska marginaliziranost. U knjizi *Sarajevski nekrologij*, objavljenoj posthumno (Zürich, 1994), Nametak se pokazuje kao novovjekovni Bašeskija - hroničar koji britkim jezikom i kroz briljantne novelističke krokije, i toplo i ironično u isti mah, svjedoči o životu tradicionalne sarajevske muslimanske sredine kao cijeloga jednog paralelnog, zatajenog mikrokozmosa u vremenu epohalnih društvenih i političkih promjena (1961-1985).

## Djela 
**Bajram žrtava* (Zagreb, 1931) 
**Dobri Bošnjani* (Zagreb, 1937) 
**Ramazanske priče* (Sarajevo, 1941) 
**Za obraz* (Zagreb, 1942) 
**Mladić u prirodi* (Sarajevo, 1943)
**Dan i sunce* (Zagreb, 1944)
**Abdullahpaša u kasabi* (Sarajevo, 1945)
**Trava zaboravka* (Zagreb, 1966)
**Tuturuza i šeh Meco* (Zagreb, 1978)
**Sarajevski nekrologij* (Zürich, 1994)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1906.
Kategorija:Umrli 1987.
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Sisačko-moslavačka županija

**Sisačko-moslavačka županija** u srednjoj Hrvatskoj sa sjedištem u Sisku. 

## Historija 
## Županijska uprava 
## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 7 gradova i 12 općina. 

* Gradovi:

* Općine:

## Geografija 
Sisačko-moslavačka županija ima površinu od 4.463 km2, te je po površini među najvećim županijama u Republici Hrvatskoj i zauzima oko 7,9% kopnene teritorije Republike Hrvatske.

Sisačko-moslavačka županija graniči sa pet županija, a na jugu graniči sa susjednom državom Bosnom i Hercegovinom.

**Granične županije su:**
* Karlovačka županija (zapad) 
* Zagrebačka županija (sjever) 
* Bjelovarsko-bilogorska županija (sjever, sjevero-istok) 
* Požeško-slavonska županija (istok) 
* Brodsko-posavska županija (jugo-istok)

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Sisačko-moslavačke županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Privreda 
Centralnu Hrvatsku, kojoj pripada i prostor Sisačko - moslavačke županije određuje najveća gustoća industrijske izgrađenosti, zaposlenosti i proizvodnje, čiju osnovu čini industrijalizirani trougao Zagreb - Karlovac - Sisak na koji se nadovezuje nekoliko manjih industrijskih sistema i pojedinih industrijskih središta. 

## Kultura 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica županije
* O zastavi i grbu
* Ukratko u županiji
* Poslovne zone u Sisačko-moslavačkoj županiji
* Turizam županije

Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Sisačko-moslavačka županija
Otto Robert Frisch

**Otto Robert Frisch** (Beč, 1. oktobar 1904. - Cambridge, 22. septembar 1979.), austrijski nuklearni fizičar

Otto Robert Frisch odredio je magnetski moment protona. Zajedno sa svojom tetkom Lisom Meitner opisao je 1939. godine raspad atoma uranija bombardiranog neutronima. U vrijeme Drugog svjetskog rata sarađivao je na atomskim istraživanjima u SAD-u. Autor je knjige "Atomska fizika danas".
## Reference 
Kategorija:Austrijski fizičari
Kategorija:Biografije, Beč
Kategorija:Rođeni 1904.
Kategorija:Umrli 1979.
Smrt

alt=|mini|Smrt se brine za svoje cvijeće (Hugo Simberg, 1906)
150px|mini|Mrtvi vojnik iz Petresburga
[150px|mini|Ljudska [lubanja je širom svijeta simbol smrti]]
**Smrt** je kraj života; neizbježna činjenica, a vjerovatno i stanje. Većina ljudi smatra da poslije smrti dolazi raj ili pakao. Dio njih misli da nema ničega. Stari narodi su vjerovali da smrću odlaze u vječna lovišta i zato su svoje mrtve pokopavali sa oruđem, nakitom i oružjem, potrebnim za taj vječni lov. Niko u stvari ne zna što dolazi poslije. Naučna i akademska disciplina koja proučava smrt ljudskih bića naziva se Tanatologija.

## Podjela smrti 
Prema uzroku i porijeklu dijeli se na 
* Prirodna smrt
* Nasilna smrt

Prirodna smrt nastupa nakon otkazivanja vitalnih organa najčešće usljed bolesti koja može biti akutna ili hronična ili prouzrokovana istrošenošću vitalnih organa usljed starosti. Prirodna smrt može biti nagla ili naprasna te kao takva postaje predmet forenzičke istrage.

Nasilna smrt produkt je djelovanja različitih vanjskih faktora. Po porijeklu nasilna smrt može biti 
* zadesna
* ubilačka
* samoubilačka

## Gradacija smrti 
Postoji nekoliko faza ili gradacija smrti. Prva faza smrti je klinička smrt. Ova faza praćena je prestankom disanja i rada srca i moždanih aktivnosti. Pravovremenom ljekarskom intervencijom osoba se može vratiti u život. 
Ukoliko ne dođe do intervencije u vremenu od 4 minute nastupa cerebralna smrt. Zbog izuzetne osjetljivosti moždanih ćelija one počinju da nekrotiraju odnosno propadaju usljed nedostatka kisika. Nakon ove faze nastupa biološka smrt. Ona je produkt anoksije i hipoksije svih ćelija organizma.

## Znaci smrti 
Znakovi smrti imaju veoma važnu ulogu u prosuđivanju i utvrđivanju smrti. Znakove smrti dijelimo na 
* Presumptivne ili rane znakove smrti
* Pozitivne ili sigurne znakove smrti

Presumptivni znakovi smrti su:

* Prestanak disanja
* Prestanak srčane akcije
* Isušivanje sluznica

Sigurni znaci smrti dijele se na rane i kasne znakove. U rane znakove spadaju:
* Mrtvačke pjege
* Mrtvačka ukočenost (lat:rigor mortis)
* Hlađenje tijela
* Mrtvačka mlitavost
* "Mačje oko"

Kasni znaci smrti su:
* Truljenje
* Mumifikacija
* Saponifikacija

## Filozofska razmišljanja o smrti 
* Grčki filozof Epikur (341-270. p. n. e.) je tvrdio da smrt nije loša jer dok smo živi smrti nema, a kad umremo nas nema, prema tome smrt uopće ne može uticati na nas.
* Američki savremeni filozof Thomas Nagel kaže da je smrt loša jer nam produžetak života pruža mogućnost da dođemo do dobrih stvari.
* Martin Heidegger, njemački filozof egzistencijalizma, je tvrdio da je čovjek svjestan sebe jer je svjestan svoje smrtnosti, odnosno mi smo svjesni sebe jer osjećamo tjeskobu u odnosu spram smrti.

## Također pogledajte 
* Tanatologija

## Reference 
Kategorija:Medicina
Kategorija:Filozofija
Kategorija:Biološko starenje
Srđ

mini|desno|300px|Srđ

**Srđ** je brdo na sjevernoj strani iznad Dubrovnika, nadmorske visine 415 metara. Padine brda se spuštaju do morske obale. Igralo je važnu ulogu u odbrani Dubrovnika, kako u prijašnjim pokušajima okupacije grada, tako i u Domovinskom ratu. Do 1991. godine Dubrovnik i Srđ su bili povezani žičarom, a danas se na Srđ može doći automobilom i pješice serpentinama.

Blizu sjevernih obronaka Srđa je i​zvor Omble, koja pitkom vodom snabdijeva Grad Dubrovnik.

## Reference 
Kategorija:Dubrovnik
Kategorija:Planine u Hrvatskoj
Moskovsko vrijeme

**Moskovsko vrijeme** iznosi UTC+4, tokom cijele godine, počev od 27. marta 2011. U Ruskoj Federaciji se vozni redovi vozova, aviona i brodova uglavnom izražavaju u moskovskom vremenu (Rusija se prostire kroz devet vremenskih zona).

U Rusiji, unutar Moskovskog vremena su oblasti i krajevi: Moskovska, Jaroslavska, Vladimirska, Kostromska, Ivanovska, Vologodska, Tverska, Kaluška, Arhangelska, Voronješka, Novgorodska, Nižnjenovgorodska, Kirovska, Pskovska, Brjanska, Astrahanska, Rostovska, Belgorodska, Lenjingradska, Murmanska, Kurska, Lipecka, Tulska, Tambovska, Smolenska, Rjazanjska, Orelska, Penzjanska, Stavropoljski i Krasnodarski kraj, kao i republike Mordovija, Adigeja, Tatarstan, Marij El, Komi, Karačajevo-Čerkezija, Čuvašija, Dagestan, Ingušetija, Kabardino-Balkarija, Kalmikija, Čečenija, Sjeverna Osetija-Alanija, Karelija te Nenečki autonomni okrug.

Od evropskih država u ovoj su zoni, osim Rusije, i Bjelorusija i Turska, a od većih gradova Moskva, Sankt Peterburg, Tula.

## Vanjski linkovi 
* http://www.time100.ru/

Kategorija:Vremenske zone u Rusiji
Manisa

mini|300p|Lokacija grada u Turskoj
**Manisa** (ranije *Manissa*; *Magnesia*, *Μαγνησία* na grčkom) je grad na zapadu Turske, oko 30&nbsp;km sjeveroistočno od İzmira, sa oko 244.000 stanovnika po procjeni iz 2005. godine, a tačno 214.345 stanovnika po posljednjem popisu iz 2000. godine. Grad je glavni grad provincije Manisa.

## Gradovi prijatelji 
* Ingolstadt,  Njemačka (od 1998.)
* Skopje,  Makedonija (od 1985.)

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica grada Manisa
* Službena stranica provincije Manisa

Kategorija:Gradovi u Turskoj
Şanlıurfa (pokrajina)

desno|300p
**Pokrajina Şanlıurfa** (tur.: *Şanlıurfa ili*) je pokrajina u Turskoj. Nalazi se na jugoistoku Anadolije i na jugu se graniči sa Sirijom. Istočno od pokrajine se nalazi Pokrajina Mardin, zapadno Gaziantep, sjeverno Adıyaman i sjeveroistočno Diyarbakır provincija.

Po popisu iz 2005. godine Pokrajina je imala 1.653.712 stanovnika, većinskim dijelom Kurdi. Glavni grad pokrajine je Şanlıurfa

## Gradovi 
desno|300p

## Vanjski linkovi 
* Slike glavnog grada pokrajine 
* Local politics
* Indeks firmi Sanliurfa
* Historija Armenije i Urfa

Kategorija:Pokrajine u Turskoj
*
Zonguldak (pokrajina)

**Pokrajina Zonguldak** (tur.: *Zonguldak ili*) je pokrajina koja se nalazi na sjeveru Turske, duž Crnog mora. 
Graniči sa pokrajinama: Düzce na jugozapadnu, Bolu na jugu, Karabük na jugoistoku i pokrajinom Bartın na istoku.

Prostire se na površini od 3.481 km2 a prema podacima iz 2010. godine u ovoj pokrajini je živjelo 619.703 stanovnika. Gustina naseljenosti iznosi 180 stanovnika/km2.

Glavni grad pokrajine je Zonguldak.

## Distrikti 
Pokrajina se sastoji od 6 distrikta:
*Alaplı
*Çaycuma
*Devrek
*Ereğli 
*Gökçebey
*Zonguldak

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica pokrajine
* Informacije i slike o pokrajini

Kategorija:Pokrajine u Turskoj
*
Novial

**Novial** je međunarodni pomoćni umjetni jezik. Jespersen je u početku bio esperantista i radio je kao član delegacije za izbor međunarodnog pomoćnog jezika IALA do 1907, kada se pojavio Idoprojekt. Zatim je Jespersen radio u Ido pokretu, dok se nakon rata nije raspao. Jaspersen je za ovaj fijasko okrivio kvalitet jezičkog projekta "Ido", i tada pristupa izradi sopstvenog projekta, kanije nazvanog "Novial". Nakon Ido projekta jezički projekt Oksidental (Occidental) zadobija popularnost kod pristalica kao naturalistički jezički projekt. Jezički projekt Jaspersena, po ugledu na Oksidental, težio je prirodnosti ali i jednostavnosti gramatike kao kod esperanta. Ipak on pravi i neke izmjene u gramatičkim završecima n.p.r:.

:-o imenica, muški rod 
:-a imenica, ženski rod 
:-e Imenica, srednji rod 
:-um imenica (apstraktno) 
:-i pridjev 
:-u prilog 
:-im prilog (iz pridjevske osnove) 

Jespersen upotrebljava završetak *-d* za *is*-glagole. On također dozvoljava riječ: sal za os glagole, did za is-glagole.

Jespersen je zatim vršio male izmjene u jeziku počev od 1934. godine ali aktivnost na tom projektu iščezava sa smrću autora 1943. Zatim 1997 grupa entuzijasta pokušava da oživi projekt preko interneta, kada počinju diskusije o promjenama u jeziku. Grupa praktikuje ovaj jezik preko Yahoo Groups!

Brojevi (1-10): *un*, *du*, *tri*, *quar*, *sink*, *six*, *set*, *ot*, *nin*, *dek*.

## Primjeri 
### Očenaš 
Nusen Patro kel es in siele,
mey vun nome bli sanktifika,
mey vun regno veni,
mey vun volio eventa sur tere kom in siele.
Dona a nus disidi li omnidiali pane,
e pardona a nus nusen ofensos
kom anke nus pardona a nusen ofensantes,
e non dukte nus en li tento
ma fika nus liberi fro li malum.

### O Zamenhofovim prijedlozima za izmjene 1894 
:**Novial**:

:**Prijevod**: Kao što smo naglasili tokom 1894, kada je esperanto bio 7 godina star predlagali su mnoštvo širokozahvatnih reformi; najvećim dijelom prihvaćene kod projekta Ido: izbacivanje kapičastih slova, izmjena "neobičnih" korelativa, Množina na "i" umesto "oj", zamenice nepromenljive. Ali se pritom pojavili i manje dobri prijedlozi, i prihvatanje racionaliziranja je zaustavljeno. Rezultat je bio 157 glasova protiv promjena nasuprot 93 za promjene date od Zamenhofa (također je bilo 11 nevažećih i 3 za srednja rešenja). Zamenhov je pritom rezignirano rekao da tako mala grupa ne može determinisati i fiksirati ovaj jezik za uvjek.

## Vanjski linkovi 
*Novial Wikipedia

Kategorija:Umjetni jezici
Adana (pokrajina)

**Pokrajina Adana** (tur.: *Adana ili*) je Pokrajina na jugu Turske. Graniči se sa pokrajinama Mersin na zapadu, Hatay na jugoistoku, Osmaniye na istoku, Kahramanmaraş na sjeveroistoku, Kayseri na sjeveru i Niğde na sjeverozapadu.

Pokrajina ima 2.085.225 stanovnika (prema podacima iz 2010. god.) na površini od 14.030&nbsp;km2 i po tome je šesta najmnogoljudnija pokrajina u Turskoj. Glavni grad pokrajine je Adana. Vjeruje se da je grad Adana dobila ime po Adanusu i Sarusu, sinovima Uranusa, koji su izgradili grad pored rijeke Seyhan.

## Etimologija 
Postoje razne teorije o nastanku imena pokrajine (i grada). Najvjerojatnija je ona teorija prema kojoj je područje nazvano prema hetitskoj zemlji **Adaniyi**, koja se nalazila u sklopu kraljevstva Kizzuwatna. 
Prema drugoj teoriji ime pokrajine je izvedeno od imena Adanosa, sina boga neba Urana iz grčke mitologije. Legenda kaže kako su Adanos i Sarus, dvoje Uranovih sinova, došli na mjesto blizu rijeke Seyhan i tamo sagradili grad Adanu. 
U prošlosti je bila poznata i pod imenom Cilicija.

Prema jednom bitno drukčijem stajalištu, vjeruje se da je ime boga Adada (Tesupa) koji je obitavao u šumovitim područjima nadjenuto regiji koju oblikuju gorje Taurus i rijeka Seyhan. Adad je bio bog gromovnik u Hetita a Tesup kod sirijskih i mezopotamskih plemena. S obzirom na to da su ove grupe međusobno preuzimale i davale ideje, imena i stilove pisanja, ova teorija također posjeduje visoki stepen vjerovatnosti. Budući da je bog grmljavine donio kišu a kiša donijela obilje, ovaj je bog živio u ovoj regiji kao iznimno voljen i poštovan, te je u njegovu čast ona zvana Uru Adaniyya (regija Ade).

## Geografija 
Pokrajina Adana nalazi se u jugoistočnome dijelu južne Turske, južno od Taurusa. Okružuju ju pokrajine Mersin (prema zapadu), Hatay (prema jugoistoku), Osmaniye (prema istoku), Kahramanmaraş (prema sjeveroistoku) i Kayseri (prema sjeveru). Na jugu je omeđena Sredozemnim morem.

Površina pokrajine je 14 030&nbsp;km2.

## Stanovništvo 
Prema popisu stanovnika iz 2000. Pokrajina Adana ima 1 849 478 stanovnika, odnosno 131,68 st./km2. U glavnome gradu Adani živi više od 60% ukupnog stanovništva pokrajine.

Prema procjeni za 2005. godinu pokrajinu nastanjuje 1 960 000 stanovnika.

## Administrativna podjela 
pokrajinom upravlja namjesnik (na turskom: *vali*).
Podijeljena na 13 distrikta (na turskom: *ilçe*, u jednini): 

## Znamenitosti 
* **Aladağ** - Akören dvorac, Mazilik dvorac, Postyağbasan dvorac, 3 crkve
* **Yüreğir** - Misis, Mopsuhestia
* **Feke**, Feke dvorac
* **İmamoğlu** - grad pod zemljom
* **Kozan** - Kozan dvorac, Bucak dvorac, Hoskadem džamija, Anavarza dvorac
* **Tufanbeyli** - Şar ruine, Amfiteatar
* **Yumurtalık** - Ayas dvorac
* Misis Mosaic muzej
* Yumurtalık ruine - Yumurtalık
* Anavarza ruine - Kozan/Dilekkaya
* Şar ruine - Tufanbeyli/Şar
* Mağarsus ruine - Karataş

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica pokrajine
* Slike glavnog grada pokrajine
* Vremenska prognoza Adane

Kategorija:Pokrajine u Turskoj
*
Masakr u Oborcima

**Masakr u Oborcima** kod Donjeg Vakufa dogodio se 13. septembra 1995. godine kada su pripadnici 1. krajiškog korpusa Vojske Republike Srpske, ubili 28 ljudi iz Mrkonjić Grada, od kojih su 24 bili Bošnjaci, a 4 Hrvati.

Radi se o ljudima koje su srpske snage ranije uhapsile, a nakon toga ih prisiljavale da kopaju rovove po raznim mjestima: Mrkonjić Gradu, Trijebovu, Manjači, Kupresu, Bugojnu, Donjem Vakufu. Masakr se dogodio neposredno prije povlačenja Vojske Republike Srpske iz Donjeg Vakufa, nakon što su ljudi izvedeni iz željezničke stanice u Oborcima i strijeljani.

## Reference 
Kategorija:1995. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Donji Vakuf
Kategorija:Masakri nad Hrvatima
Kategorija:Masakri u Bosni i Hercegovini
Vrba (čvor)

* Vrba, biljka; jedna od nekoliko stotina vrsta listopadnog drveća i žbunja iz roda Salix

**Bosna i Hercegovina**:

* Vrba (Gacko), naselje u općini Gacko
* Vrba (Glamoč), naselje u općini Glamoč

**Crna Gora**:

* Vrba (Cetinje), naselje u općini Cetinje
* Vrba (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja

**Hrvatska**:

* Donja Vrba, naselje u općini Gornja Vrba, Brodsko-posavska županija
* Gornja Vrba, naselje i općina u Brodsko-posavskoj županiji

**Slovenija**:

* Vrba (Dobrna), naselje u općini Dobrna, regija Savinjska
* Vrba (Lukovica), naselje u općini Lukovica, regija Srednja Slovenija
* Vrba (Žirovnica), naselje u općini Žirovnica, regija Gorenjska

**Srbija**:

* Vrba (Jagodina), naselje grada Jagodine, Pomoravski okrug
* Vrba (Kraljevo), naselje grada Kraljeva, Raški okrug
* Vrba (Tutin), naselje u općini Tutin, Raški okrug
* Vrba (Zubin Potok), naselje u općini Zubin Potok, Kosovskomitrovički okrug
Bijela džamija (Sarajevo)

**Bijela džamija**, poznata i kao **Džamija Divan katiba Hajdara**, nalazi se na Vratniku u općini Stari Grad u Sarajevu. Džamija je locirana na uglu ulica Bijela česma i Džanina ulica (Kršilovac) i u neposrednoj je blizini kasarne Jajce.  To je jedna od najstarijih džamija u Sarajevu. Sagradio ju je hadži-Hajdar efendija, sekretar Gazi Husrev-bega, poslije 1536, a prije 1545, po uzoru na Begovu džamiju.

Prema konceptu prostorne organizacije, pripada jednoprostornim džamijama sa dimenzijama oko 10,90 x 11,65 metara, spoljnim drvenim sofama, četvorovodnim krovom i kamenom munarom  visine 22,50 metara. U Bosni i Hercegovini ovaj tip džamija gradi se neprekidno od sredine XV vijeka.

Uz džamiju su sagrađeni mekteb i sahat-kula, koja je srušena u vrijeme austrougarske vlasti. Opjevana je u pjesmi Safeta Isovića "Šehidski rastanak".

## Graditeljska cjelina 
Graditeljska cjelina – Bijela džamija (džamija Divan katiba Hajdara) u Sarajevu proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.Odluku donijela je Komisija na sjednici održanoj od  7. do 10. novembra 2006. u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay,  Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović), Ljiljana Ševo (predsjedavajuća) i Tina Wik. Nacionalni spomenik čine: džamija, zgrada mekteba, česma i harem sa turbetom.

## Galerija 

Sarajevo May 2020 13.jpg|Munara Bijele džamije
Sarajevo May 2020 07.jpg|Česma ispred džamije
Sarajevo May 2020 12.jpg|Ulaz u džamiju
Sarajevo May 2020 11.jpg|Turbe u haremu

## Literatura 
* Mustafa Traljić,  Sarajevski grad Vratnik, Sarajevo, 1937.
* Hamdija Kreševljaković, Stari bosanski gradovi, Naše starine I, Sarajevo, 1953.
* Hazim Šabanović, Postanak i razvoj Sarajeva, Sarajevo, 1960.
* Hamdija Kreševljaković, Sarajevo za vrijeme austrougarske uprave (1878-1918), Sarajevo, 1969.
* Mehmed Mujezinović, Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga I – Sarajevo, Sarajevo, 1988.  
* Behija Zlatar, Zlatni period Sarajeva: Prilozi historiji Sarajeva, Institut za istoriju, 1997 
* Alija Bejtić, Ulice i trgovi starog Sarajeva, Sarajevo 1973.
* Andrej Andrejević, Islamska monumentalna umetnost XVI veka u Jugoslaviji – kupolne džamije, Filozofski fakultet u Beogradu, Institut za istoriju umetnosti, Beograd, 1984

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Bijela džamija na KONS.gov.ba

Kategorija:Džamije u Sarajevu
Kategorija:Džamije u Starom Gradu (Sarajevo)
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu
Nauka o hrani

Nauka o hrani je bazično znanje o prehrambenoj tehnologiji koje uključuje: hemiju, biohemiju i mikrobiologiju hrane kao i njena nutritivna svojstva, senzoriku i fizička svojstva. 
Nauka o hrani i prehrani uključuje discipline kao što su:

*1.Hemija i biohemija hrane
*2.Mikrobiologija hrane
*3.Atributi hrane- svojstva
*4.Dijetetika i dijetoterapija- hrana i zdravlje
*6.Toksikologija hrane i prehrane
*7.Hrana i  lijekovi
*8.Analize hrane
*9.Probava i metabolizam
*10.Zdravstvena ispravnost hrane
*11.Životni stil i prehrambene navike
*12.Hrana različitih vjera, naroda i podneblja

Pojam "Nauka o hrani i prehrani" pojavio se između šezdesetih i sedamdesetih godina u SAD-u. Podjelu nauke o hrani teško je načiniti jer su posljednjih dvadeset godina prisutne veoma dinamične promjene. Izučavaju je u potpunosti ili djelimično različiti studiji: nutricionisti, farmakolozi, prehrambeni tehnolozi, hemičari i biohemičari, liječnici, agronomi itd. Prehrambene navike i životni stil naprimjer izučavaju liječnici sa svog aspekta (zdravlje - dijeteika i dijetoterapija), a i ekonomisti - marketari sa svog (ponuda i tražnja hrane u odnosu na životni stil i prehrambene navike), zatim pravnici (legislativa o hrani). Hranu i prehranu izučavaju i teolozi (košer u judaizmu halal u islamu i vegetarijanstvo u drugim vjerama). Gotovo da nema ljudske djelatnosti koja nije vezana za hranu kao jednu od osnovnih potreba čovjeka.

Nauka o hrani je multidisciplinarna i veoma usko povezana sa prehranom, hemijom prehrane, hemijom i biohemijom hrane, mikrobiologijom hrane, dijeteikom, dijetoterapijom, itd. Treba razlikovati pojmove hrana i prehrana (ishrana). Nauka o hrani i nauka o prehrani se često poistovjećuju jer u principu obje izučavanja hranu, a po nekim naučnicima nauka o hrani uključuje i izučavanje procesa probave i metabolizma (što je bliže prehrani).
  
Hrana je materija ili tvar koju unosimo u organizam u cilju zadovoljenja gladi i prehrambenih  potreba (energetskih, gradivnih i regulacijsko - zaštitnih) oraganizma. Prehrana je proces ili grupa metaboličkih procesa koje se odvijaju u organizmu od momenta uzimanja hrane (jedenja) do njenog iskorištenja u energetske, gradivne ili regulacijsko zaštitne svrhe u organizmu. Tvari koje se unose u organizam, a pri tome se iskorištavaju na taj način što daju organizmu potrebnu energiju, zovu se nutrijenti (proteini - bjelančevine, ugljikohidrati, lipidi). Međutim, sa hranom se unose i nenutitivne komponente:

*- sirova vlakna (topiva i netopiva) 
*- vitamini 
*- prehrambeni aditivi

Očigledno je da je poznavanje hemijske konstitucije hrane od esencijalnog značaja a ovo područje proučava hemija hrane kao i poznavanje  procesa koji se odvijaju tokom probave i metabolizma (biohemija).

Kategorija:Hrana
Kategorija:Nauka o hrani
Proširujuća kartica

**Proširujuća kartica** () u računarstvu je printana poluprovodnička ploča koja se može ubaciti u neki utor na matičnoj ploči da bi se poboljšale mogućnosti računaru. Donji dio kartice obično sadrži odgovarajuće kontakte koji odgovaraju onim na utoru matične ploče. Oni služe za uspostavljanje električkog kontakta između elektronike koja se nalazi na kartici i one koja se nalazi na matičnoj ploči.

Postoje i dodatni konektori i na samim karticama koji dozvoljavaju konekciju između kartice i nekih vanjskih uređaja. Neke kartice zahtijevaju i dva utora na matičnoj ploči zbog nešto većih dimenzija kako kartice tako i hladnjaka koji su na kartici. Obično su to kvalitetnije i skuplje grafičke kartice.

## Standardi kartica 
* PCI Express
* AGP
* PCI
* ISA
* MCA
* VLB
* CardBus/PC card/PCMCIA (za prijenosne računare)
* Compact flash (za dlanovnike)
* SBus (1990-ti SPARC-bazirani Sun računari)

## Vrste kartica 
* Grafička kartica
* Zvučna kartica
* Mrežna kartica
* TV kartica
* Modemi
* WiFi kartice.
* Hard disk/RAID/SATA kontroleri

## Vanjski linkovi 
* Spisak utora i nožica u računarskim dijelovima

Kategorija:Sabirnica
Karlovačka županija

**Karlovačka županija** se nalazi u centralnoj Hrvatskoj. Karlovačka županija graniči sa dvije susjedne države: Republikom Slovenijom i Bosnom i Hercegovinom. Administrativno, političko, privredno, kulturno i sportsko središte županije je grad Karlovac.

## Historija 
## Županijska uprava 
## Administrativna podjela 
Karlovačka županija administrativno je podijeljena na 5 gradova i 17 općina.

*Gradovi:

*Općine:

## Geografija 
Površina županije je 3.311 km2 (5.9 % ukupne površine Hrvatske).

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Karlovačke županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Privreda 
## Kultura 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica kantona
* Turistička zajednica Karlovačkog kanton
* Ukratko o kantonu
* Seoski turizam u Karlovačkom kantonu
* O zastavi i grbu kantona
* Poslovne zone u Karlovačkom kantonu

Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Karlovačka županija
Ummet

**Umma** (أمة), arapska riječ koja označava zajednicu ili naciju. U kontekstu Islama, riječ *umma* (u nama poznatijoj formi ummet) koristi se za označavanje zajednice svih vjernika (''ummat al-mu'mimin*), i samim time čitavog islamskog svijeta.

## Porijeklo 
Fraza *umma wahida'' u Kur'anu ("Jedna zajednica") odnosi se na čitav islamski svijet. U drugu ruku, u Arapskom jeziku riječ *umma* može se koristiti i u svom *vesterniziranom* obliku koji označava moderno poimanje nacije, primjer : *al-Umam al-Muttahida*, Ujedinjene nacije.

## Također pogledajte 
* Organizacija islamske konferencije
* Hilafet

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Islam
Bajazid I

**Bajazid I** (osmanlijski turski: بايزيد اول‎; 1360 – 8. mart 1403) bio je sultan Osmanlijskog Carstva od 1389. do 1402. Izgradio je jednu od najvećih vojski u to vrijeme, ali je bio poražen u opsadi Konstantinopolja. Poražen je i zarobljen od strane Timurlenka u bici kod Angore 1402. godine, a umro je u zarobljeništvu u martu 1403. godine.

## Vladavina 
Prije nego što je postao sultan Bajazit je bio guverner Kutahije, grada koji je osvojen od Germijanida. Bio je nestrpljiv vojnik, a zbog svog temperamenta u borbi protiv Karamanida dobio je nadimak "grom". Postao je sultan nakon smrti svog oca Murata I, kojeg je ubio srpski vitez Miloš Obilić tokom bitke na Kosovu 1389. godine. Kako je Srbija postala vazal Osmanlijskog Carstva, Bajazit je uzeo za ženu Oliveru Lazarević, kćerku srpskog kneza Lazara koji je izgubio život na Kosovu. Bajazit je priznao Stefana Lazarevića, sina kneza Lazara, za novog srpskog despota sa značajnom autonomijom.

Njegova vladavina je vrijeme neprekidnih ozbiljnih vojnih sukoba. U prvom razdoblju njegovu pažnju privlače sjeverna Grčka, Bugarska i Konstantinopolj koji se nalazi pod blokadom. To razdoblje završava bitkom kod Nikopolja 1396. godine kada je velika križarska vojska uništena. Prije kažnjavanja Bizanta zbog poziva križarima Bajazid odlazi u Aziju obračunati se sa svojim sunarodnjacima koji žive u Karamanskom emiratu. Nakon povratka pokušava neuspješnu invaziju Peloponeza i veliku opsadu Konstantinopola. Drevna prijestolnica spašena je samo nesmotrenošću ovog sultana koji je diplomatskim putem uvrijedio Timur Lenka.

U ratu koji slijedi turska je vojska potpuno potučena u bici kod Angore 1402. godine, a sam Bajazid je zarobljen. Sljedeće godine umire u zarobljeništvu, što rezultira prvim i jedinim osmanlijskim građanskim ratom u kojem su se sukobili Bajazidovi sinovi: Sulejman, Musa, Isa i Mehmed I.

= Reference =

Bajazid I
Kategorija:Rođeni 1360.
Kategorija:Umrli 1403.
Edmond Halley

**Edmond Halley** (8. novembar 1656 – 14. januar 1742) bio je engleski astronom.

Bio je profesor geometrije na Oxfordskom univerzitetu te upravitelj Greenwichkog opservatorija. Istakao se radom o stazama planeta, katalogirizirao je 341 zvijezdu južne hemisfere, iznio vlastitu teoriju o kretanju stajačica, izradio kartu vjetrova iznad okeana, prvu meteorološku kartu uopće. Razradio je metodu za određivanje Sunčeve paralakse pomoću prolaska Venere.

Na temelju Newtonove teorije Halley je utvrdio putanju i trajanje ophodnje komete iz 1682, proračunavši da će se na našem nebu ona ponovo pojaviti nakon 76 godina – 1757. To je slavnog astronoma potaknulo da ode proročici koja mu je prorekla da će živjeti duže od stotinu godina. Ohrabren proročanstvom, Halley je nestrpljivo brojao godine. Ali, 86. godina bila je kraj njegovog života. Ipak, budući da je proračun bio tačan i kometa se pojavila tačno u nagoviješteno vrijeme, 1757. u učenjakovu čast i uspomenu, nazvan je Halleyjevom kometom.

Godine 1690. dizajnirao je Halleyjevo zvono, koje je roniocima omogućilo duži ostanak pod vodom.

Najvažnija su mu djela *Katalog južnih zvijezda* i *Pregled astronomije kometa*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.britannica.com/biography/Edmond-Halley
* https://www.bbc.co.uk/history/historic_figures/halley_edmond.shtml

Kategorija:Engleski astronomi
Kategorija:Engleski matematičari
Kategorija:Engleski fizičari
Kategorija:Engleski meteorolozi
Kategorija:Rođeni 1656.
Kategorija:Umrli 1742.
Musa Čelebija

**Musa Čelebija** (1388 - 1413.), turski vladar

Poslije bitke kod Angore Turska država se našla u građanskom ratu između sinova umrlog sultana Bajazida I U prvoj fazi ovoga rata Musa i Mehmed I su uspjeli na području Male Azije poraziti i ubiti brata Isu. Osjetivši se dovoljno jakim poslije toga Musa se s vojskom prebacio u Evropu i napao brata Sulejmana koji je tamo vladao. Taj posao se obavio bez problema pošto niko nije htio liti krv za Sulejmana.

Sada na vrhuncu svoje moći s neprijateljski nastrojenim bratom Mehmedom I Musa se odlučuje na rat s Balkanskim kršćanskim državicama, a prije svega s Bizantom. S Konstantinopoljom pod opsadom tamošnji car donosi odluku o sklapanju saveza s Mehmedom I čiju vojsku pomaže prevesti na Balkan. U ratu koji slijedi Musa gubi svoj položaj i život 1413. godine.

Mehmed I
Abdikacija

mini|desno|250px|Napoleonova abdikacija
**Abdikacija** (lat. *ab*... + *dicere* – reći, kazati, odricanje, odstup, ostavka) je čin dobrovoljnog odricanja od neke funkcije, zvanja ili časti (naročito prijestolja).
Historijski gledano, abdikacije su se dešavale dobrovoljno ili silom, pri čemu je vladar svrgnut s prijestolja, pa je bio prisiljen da abdicira zbog straha od smrti ili drugih teških posljedica. Neki vladari abdicirali su u odsutnosti, napuštajući fizički prijesto, a time i svoju poziciju moći, iako su odluke o tome uglavnom izricali nasljednici kojima je bilo u interesu da vladar ​​abdicira, i često bez ili uprkos direktnom utjecaju svrgnutog monarha.

U mnogim današnjim ustavnim monarhijama, zbog uglavnom ceremonijalne prirode vladara, mnogi monarsi abdicirali zbog starosti kao na primjerima: Belgije, Danske, Kambodže, Nizozemske i Japana. 

## Poznate abdikacije 
* 305 - Dioklecijan
* 1399 - Rikard II Engleski
* 1444 - Murat II, sultan Osmanskog carstva
* 1451 - Murat II, sultan Osmanskog carstva
* 1512 - Bajazid II , sultan Osmanskog carstva
* 1556 - Karlo V, car Svetog Rimskog Carstva
* 1567 - Marija I Škotska
* 1654 - Kristina Švedska
* 1724 - Filip V Španski
* 1759 - Karlo VII Napuljski
* 1804 - Austrijski car Ferdinand I abdicirao u korist Franca Jozefa I.
* 1806 - Franjo II, car Svetog Rimskog Carstva
* 1808 - Karlo IV Španski
* 1814 - Napoleon Bonaparte
* 1815 - Napoleon Bonaparte
* 1830 - Karlo X Francuski
* 1870 - Izabela II Španska
* 1873 - Amadeus I Španski
* 1893 - Liliuokalani
* 1917 - Nikolaj II Ruski
* 1936 - Edvard VIII od Ujedinjenog Kraljevstva

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Država
Čin

**Čin** može značiti:

* Vojni čin, stepen u vojnoj ili policijskoj hijerarhiji
* Čin (pozorište), dio pozorišne predstave
* Čin (filozofija), ontološki pojam koji označuje zbiljsku djelatnost nekog bića
* Chin (Čin), narod iz grupe Kuki-Čin
Bajt

**Bajt** je jedinica mjere u binarnom brojevnom sistemu. Jedan bajt je sastavljen od 8 bitova. Oznaka za bajt je **B**. Analogno sa decimalnim brojnim sistemom, jedan bajt je moguće napisati 256 brojeva u decimalnom brojnom sistemu, što se računa po formuli: 
n[bin] = 2^n[dec]
pa za:
1B=8bit
slijedi:
8bit = 2^8=256 
Pošto se binarni brojevni sistem koristi u informatici, tako je bajt iskorišten kao osnovna jedinica za mjerenje količine podataka. Najčešće ga poistovjećujemo kao jedinicu za mjerenje memorije.
U praksi se koriste veće jedinice od 1 bajt i to:
* 1 KB (1 kilobajt) = 210B = 1024B 
* 1 MB (1 megabajt) = 210KB = 1024KB 
* 1 GB (1 gigabajt) = 210MB = 1024MB 
* 1 TB (1 terabajt) = 210GB = 1024GB
Manja jedinica od bajta je bit i niže jedinice od bita se ne koriste jer nemaju smisla.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.w3schools.com/programming/prog_bits_and_bytes.php

Kategorija:Teorijska informatika
Kategorija:Jedinice za količinu podataka
Murat IV

**Murat IV** (osmanski turski: مراد رابع Murād-ı Rābi; 26. juli 1612 – 8. februar 1640) bio je sultan Osmanskog Carstva od 1623. do 1640. Poznat je po obnavljanju autoriteta države i brutalnih metoda. Rođen je u Istanbulu kao sin sultana Ahmeda I (1603–1617) i Kosem sultanije. Došao je na vlast nakon puča 1623. kada je naslijedio svog strica Mustafu I.

Imao je samo jedanaest godina kada je preuzeo prijestolje. Njegova vladavina bila je zapažena po Osmansko-safavidskom ratu (1623–1639) čiji je ishod bio trajna podjela Kavkaza između dvije imperijalne sile i postavljanje temelja buduće granice između Turske, Irana i Iraka.

## Biografija 
U prvim godina vladavine, Murat je bio pod kontrolom svojih rođaka. U ovom periodu, mir i harmonija su bili potpuno izgubljeni jer su pobunjenici preuzeli kontrolu nad gradovima. Njegova apsolutna vlast je počela 1632, kada je preuzeo vlast u svoje ruke i potisnuo sve pobunjenike, uspostavljajući ponovo nadmoć sultana.

### Rana vladavina (1623–1632) 
Murat IV je dugo bio pod kontrolom svojih rođaka a pošto je bio mlad na početku vladavine je vladao zajedno sa svojom majkom sultanijom Kösem kao regentom. Carstvo je palo u anarhiju; Safavidsko Carstvo je napalo Irak, a u sjevernoj Anadoliji su izbile pobune. Sve je to dovelo do toga da janjičari upadnu u palaču 1631. i ubiju velikog vezira. Bojeći se sudbine svog starijeg brata Osmana II, Murat IV je odlučio da preuzme svu moć u svoje ruke. On je 1628. pogubio muža svoje sestre Fatme i bivšeg guvernera Egipta Kara Mustafa pašu zbog "kršenja Božijih zakona".

### Apsolutna vlast i imperijalna politika (1632–1640) 
Poslije tako postignutog unutrašnjeg mira počinje rat s Perzijom u kojem Murat IV na čelu svoje vojske osvaja Bagdad i pobjednički završava rat 1639.

Povratkom u Istanbul izdaje naredbe za ekonomsku reformu države koja nikad neće biti provedena zbog njegove prerane smrti u 27. godini života, 9. februara 1640.

Murad IV je zabranio konzumiranje alkohola, duhana i kahve u Carstvu. Naredio je i ubijanje svih građana koji su prekršili ovu naredbu. Noću je često sam patrolirao ulicama i kahvanama Istanbula sa mačem u ruci i u civilnoj odjeći, provodeći svoju naredbu.

Strahujući od mogućih nemira i htijući osigurati nasljedstvo svojoj djeci pogubljuje jednog svog brata, ali drugog, Ibrahima I ostavlja na životu smatrajući ga nesposobnim za nasljeđivanje. Na samrtnoj postelji on mijenja svoje mišljenje i naređuje Ibrahimovo pogubljenje, ali tu posljednju naredbu njegovi su ljudi odbili izvršiti tako da ga je ipak naslijedio nesposobni brat.

## Također pogledajte 
* Sultanija Kösem

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sultani Osmanskog Carstva
Kategorija:Rođeni 1612.
Kategorija:Umrli 1640.
Ahmed II

**Ahmed II** (25. februar 1643. - 6. februar 1695.) je bio turski sultan.
Ahmed II () postaje sultan nakon smrti brata Sulejmana II 1691. godine.
Njegov otac je Sultan Ibrahim I i majka Hatidža Muazzez Sultana. Njegova majka se pobrinula za njegovo obrazovanje. 
Znao je arapski i perzijski jezik, a imao je prosječno obrazovanje. Međutim, veoma je pažljivo pratio poslove vlade.

Kada je sultan Ahmed II došao na tron Koprulu Mustafa paša je bio veliki vezir. Imao je sjajnu vojnu karijeru za vrijeme vladavine sultana Sulejmana II. Paša je prošao Beograd i napredovao preko rijeke Tise marširajući kroz Austriju sa namjerom da napadne austrijsku vojsku. Ali upao je u zasjedu i poražen je u bitci kod Slankamena gdje je i poginuo. Rat nije mogao biti završen i Osmanski napadi na Evropu su završeni. Paša je planirao reformisati Otomansko carstvo, ali nakon njegove smrti ovim reformatorskim pokretima je također došao kraj.

Sultan Ahmed II je bio briljantan kaligraf, a da je koristeći ovu tehniku prepisao mnoge stihove (ajete) iz Kur'ana. Bio je ljubitelj pjesništva i poezije. Umro je od ciroze jetre 1695. godine, a sahranjen je u Istanbulu.
Naslijedio ga je Mustafa II, sin sultana Mehmeda IV.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sultani Osmanskog Carstva
Kategorija:Rođeni 1643.
Kategorija:Umrli 1695.