open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Disocijacija (hemija)

**Disocijacija** je proces u kojem se složene molekule razlažu na manje, stvarajući ione i radikale, obično u reverzibilnom smjeru. Naprimjer, kada se neka kiselina razlaže u vodi, kovalentna veza između elektronegativnog atoma i vodika se prekida heterolitskom fisijom, dajući  proton (H+) i jedan negativni  ion. Disociacija je suprotna procesu koji se zove **rekombinacija**.
## Disocijacijska konstanta 
Za reverzibilnu disocijaciju u hemijskoj ravnoteži:
:AB ↔ A + B;
disocijacijska konstanta *K*a je odnos disociranih i nedisociranih sastojaka:
:K_a =\mathrm{\frac{[A][B]}{[AB]}};
gdje zagrade označavaju ravnotežne koncentracije vrste.

## Stepen disocijacije 
Stepen disocijacije je frakcija disociranih molekula originalnog rastvora. Obično se označava grčkim slovom **α**. Tačnije, stepen disocijacije se odnosi na iznos  rastvora koji se razložio u ione ili radikale po molu. U slučaju vrlo jakih kiselina i baza, stupanj disocijacije će biti blizu 1. Manje jake kiseline i baze će imati manji stupanj disocijacije. Postoji jednostavan odnos između ovog parametra i van 't Hoffovog faktora **i**.  Ako rastvorena supstanca disocira u n ione, tada: 
:::i = 1 + \alpha (n - 1)
Naprimjer, za sljedeću disocijaciju:
:::KCl ↔ K+ + Cl−

ako je n = 2, imamo i = 1 +\alpha

## Soli
Disocijacija soli rastvaranjem u  otapalu vode znači odvajanje  aniona i kationa. Soli se mogu povratiti  isparavanjem  otapala.

Elektroliti su supstance koje sadrže slobodni  ion i mogu se koristi kao elektroprovodni medij. Većina rastvora ne disociraju u slabe elektrolite, dok je u jakim elektrolitima veći odnos rastvora koji se odvaja za formiranje slobodnih iona.

Slabi elektrolit je supstanca koja je rastvorljiva, uglavnom u obliku molekula (za koje se kaže da su "nedisocirane"), sa samo malim dijelom u obliku iona.  Sirćetna kiselina (CH3COOH) i amonij (NH4+) su dobri primjeri. Sirćetna kiselina je izuzetno rastvorljiva u vodi, ali se većina njenih  spojeva  rastapa u molekule, čineći ih slabim elektrolitima. Slabe baze i slabe kiseline su uglavnom slabi elektroliti. U vodenoj otopini to mogu biti  neki CH3COOH i neki CH3COO- i H+.

Jak elektrolit je onaj koji se u rastvoru nalazi potpuno ili gotovo potpuno u obliku iona. Snaga elektrolita se i ovdje definira kao postotak rastvora koji je u formi  iona, a ne molekula. Što je veći postotak, to je jači elektrolit. Prema tome, čak i ako supstanca nije jako topljiva, ali  se potpuno disocira u ione, ona se definira kao jak elektrolit. Slična logika se odnosi na ploče elektrolita. Dobri primjeri su jake kiseline i baze, kao što su HCl  i  H2SO4, koje  u vodenoj otopini potpuno ioniziraju.

## Reference
## Vanjski linkovi
* 
* 

Kategorija:Elektrohemija
Kategorija:Hemijski procesi
Svjetsko prvenstvo u biatlonu 1996.

**Svjetsko prvenstvo u biatlonu 1996.**  je prvenstvo koje je održano zajedno za muškarce i za žene od 3. do 11. februara 1996. u njemačkom Ruhpoldingu.  U muškoj konkurenciji ovo je bilo 31. po redu, a u ženskoj 13. prvenstvo. Nakon SP 1979 i SP 1985, ovo je treće svjetsko prvenstvo održano u Ruhpoldingu. Ukupno su održane četiri utrke za koju se dodjeljene medalje: pojedinačne utrke u obje konkurencije, sprint i ekipne utrke u obje konkurencije, te utrke štafeta 4 × 7,5 km u ženskoj i 4 × 7,5&nbsp;km u muškoj konkurenciji.

## Države učesnice 
## Termini 
## Muškarci 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Žene 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Pojedinačne medalje 
## Ukupan broj osvojenih medalja 
; Žene

; Muškarci

; Ukupno

## Napomene
## Reference 
## Vanjski linkovi 
 * Svi rezultati Svjetskih prvenstava u biatlonu

1996
*
Kategorija:1996. u Njemačkoj
Kategorija:1996. u biatlonu
Kategorija:Sportska takmičenja u Njemačkoj
Kategorija:Sport u Ruhpoldingu
Kategorija:Biatlon u Njemačkoj
Popov Do

:
* Popov Do (Rudo), naselje u općini Rudo.

:
* Popov Do (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja.

## Također pogledajte
* Do
Međunarodna fonetska abeceda

right|thumb|194x194px|Službena tabela abecede. Kliknite na datoteku da biste je uvećali.
**Međunarodna fonetska abeceda** (poznata je po skraćenici **IPA** od engleskog naziva International Phonetic Alphabet, a ponekad i **API** od francuskog Alphabet phonétique international) sistem je znakova za fonetsku transkripciju uglavnom zasnovan na latinici. Sastavilo ga je Međunarodno fonetsko društvo da bi se standardizovao prikaz zvukova govornih jezika. Abecedom se služe leksikografi, učitelji i učenici stranih jezika, lingvisti, logopedi, pjevači, glumci, stvaraoci umjetnih jezika i prevodioci.

Abeceda je stvorena tako da predstavlja samo one odlike jezika koje su karakteristične za govorni jezik: foneme, intonaciju i razdvajanje riječi i slogova. abeceda sadrži 107 slova, 52 dijakritička znaka i četiri oznake za prozodiju. Mogu se pronaći na desnoj strani, odmah pored uvodnog dijela ove stranice ili na web-stranici IPA-a.

## Historija 
Godine 1886, skupina francuskih i britanskih naučnika koje je predvodio francuski lingvist Paul Passy osnovala je ono što će od 1897. biti poznato kao Međunarodno fonetsko društvo (). Prvobitna abeceda zasnivala se na pravopisnoj reformi engleskog jezika poznatoj kao romikška abeceda. Međutim, bilo je dozvoljeno da se vrijednosti znakova razlikuju kako bi se abeceda mogla koristiti i za druge jezike. Naprimjer, zvuk [ʃ] (*š* kao u riječi *šešir*) bio je zastupljen slovom ⟨c⟩ u engleskom, a slovom ⟨ch⟩ u francuskom. Do ideje za stvaranje međunarodne fonetske abecede došao je Otto Jespersen, što je i u pismu predložio Paulu Passyju. Abecedu su stvorili A. J. Ellis, Henry Sweet, Daniel Jones i Passy.

Abeceda je prošla kroz mnoge verzije od svog nastanka. Nakon većih izmjena i proširenja 1990. i 1932, abeceda je ostala nepromijenjena sve do Konferencije u njemačkom gradu Kielu 1989. Do manjih promjena došlo je 1993. dodavanjem četiri slova za srednje samoglasnike srednjeg reda Posljednja izmjena abecede dogodila se u maju 2005. kad je dodano slovo za tapkavi usnenozubno glas. Osim dodavanja i uklanjanja slova, ostale promjene uglavnom čine promjena naziva slova, te tipografskih promjena.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena web-stranica
* Tabela međunarodne fonetske abecede sa zvukovima
* Međunarodna fonetska abeceda na stranici Univerziteta Victorije
* i2speak.com – pametna tastatura za unošenje IPA znakova

Kategorija:Međunarodna fonetska abeceda
Kategorija:Fonetski vodiči
Kategorija:Unicode
Slovenska Bistrica

mini|280px|rimokatolička crkva "Sv. Jernej"
**Slovenska Bistrica** () je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Podravskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Slovenska Bistrica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Slovenska Bistrica je imala 24.919 stanovnika, od čega u samoj Slovenskoj Bistrici 7.454.

### Općina Slovenska Bistrica 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Slovenska Bistrica.*

### Slovenska Bistrica (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1979. povećano za dio naselja Zgornja Bistrica. U 2000. smanjeno za dio naselja koji je sa izdvojenim dijelovima iz naselja Kovača vas i Zgornja Bistrica spojen u novo samostalno naselje Nova Gora nad Slovensko Bistrico. U 2017. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Nova Gora nad Slovensko Bistrico, **Slovenska Bistrica**, Spodnja Ložnica i Zgornja Bistrica.*

## Galerija 

Datoteka:Slovenska Bistrica (101) (5306048770).jpg|Ozka ulica
Datoteka:Slovenska Bistrica (2) (5305435805).jpg|Mariborska cesta
Datoteka:Slovenska Bistrica (1) (5305435583).jpg|gradski trg Alfonz Šarh
Datoteka:Slovenska Bistrica (11) (5306033158).jpg|stari rotovž
Datoteka:Slovenska Bistrica (8) cropped.jpg|gradska arhitektura 
Datoteka:Knjižnica Josipa Vošnjaka (3).jpg|gradska biblioteka
Datoteka:Slovenska Bistrica (14) (5306033884).jpg|gradski zamak
Datoteka:Sl. Bistrica - cerkev sv. Jožefa.jpg|rimokatolička crkva "Sv. Jožef"
Datoteka:Slovenska Bistrica (7) (5306032450).jpg|rimokatolička crkva "Marija sedam žalosti"
Datoteka:Slovenska Bistrica Cemetery 02.JPG|gradsko groblje 
Datoteka:Slovenska Bistrica 2012 floods (3).jpg|rijeka Bistrica na toku kroz grad
Datoteka:Slovenska Bistrica - the main bridge over the Bistrica.jpg|glavni gradski most na rijeci Bistrici 
Datoteka:Vojašnica Slovenska Bistrica.jpg|kasarna
Datoteka:Slovenska Bistrica train station.jpg|željeznička stanica
Datoteka:Granit Betonarna Slovenska Bistrica.jpg|tvornica betona "Granit"

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Podravskoj regiji
*
Makole (čvor)

**Slovenija**:

* Makole, naselje i općina u regiji Podravskoj 
* Stranske Makole, naselje u općini Makole, regija Podravska
Poljčane

mini|280px|Poljčane, ulaz u naselje
**Poljčane** () su naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Podravskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Slovenska Bistrica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Poljčane je imala 4.567 stanovnika, od čega u samim Poljčanama 1.153.

### Općina Poljčane 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Slovenska Bistrica.*

### Poljčane (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1957. nastalo spajanjem naselja **Maharska vas** i **Pekel pri Poljčanah**, koja su ukinuta. U 1988. i 2016. izvršene su manje razmjene teritorija između naselja **Poljčane** i Spodnje Poljčane. U 2017. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Čadramska vas, Lušečka vas, **Poljčane**, Spodnja Brežnica, Spodnje Poljčane i Stanovsko.*

## Galerija 

Datoteka:Knjižnica Poljčane.jpg|biblioteka
Datoteka:PoljcaneZelezniskaPostaja.JPG|željeznička stanica
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Podravskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Podravskoj regiji
Kategorija:Naselja u Poljčanama
*
Poljčane (čvor)

**Slovenija**:

* Poljčane, naselje i općina u regiji Podravskoj 
* Spodnje Poljčane, naselje u općini Poljčane, regija Podravska
* Zgornje Poljčane, naselje u općini Poljčane, regija Podravska
Slovenj Gradec

mini|280px|Slovenj Gradec, rimokatolička crkva "Sv. Elizabeta Ogrska"
**Slovenj Gradec** () je naseljeno mjesto i gradska općina, te službeni grad u Sloveniji i sjedište Koruške regije.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Slovenj Gradec.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, gradska općina Slovenj Gradec je imala 16.811 stanovnika, od čega u samom Slovenj Gradcu 7.519.

### Gradska općina Slovenj Gradec 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Slovenj Gradec.*

### Slovenj Gradec (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1993. povećano za dijelove naselja Gmajna, Stari trg i Šmartno pri Slovenj Gradcu.*

## Galerija 

Datoteka:Slovenj Gradec-Hugo wolf birth house.jpg|rodna kuća Huga Wolfa
Datoteka:Slovenj Gradec-former train station.jpg|stara željeznička stanica
Datoteka:Slovenj Gradec-former railway bridge.jpg|stari željeznički most
Datoteka:Mislinja v slovenj gradcu.JPG|rijeka Mislinja na toku kroz Slovenj Gradec

## Također pogledajte
* Spisak gradskih općina u Sloveniji

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Koruškoj regiji
*
Oplotnica

mini|280px|Oplotnica, rimokatolička crkva "Sv. Janez Krstnik"
**Oplotnica** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Podravskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Slovenska Bistrica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Oplotnica je imala 3.965 stanovnika, od čega u samoj Oplotnici 1.352.

### Općina Oplotnica 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Slovenska Bistrica.*

### Oplotnica (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1988. povećano za dio naselja Gorica pri Oplotnici. U 2017. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Lačna Gora, Markečica i **Oplotnica**.*

## Galerija 

Datoteka:Oplotnica.jpg|centar
Datoteka:Oplotnica mansion.jpg|dvorac

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Podravskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Podravskoj regiji
Kategorija:Naselja u Oplotnici
*
Norin (tvrđava)

**Tvrđava Norin** nalazi se na jugoistočnoj ivici Nikšićkog polja. U njegovoj blizini su tvrđave Budoš, Onogošt u Susjed (Nikšić). Pretpostavlja se da je kao i ostale tvrđave na tom području dio šireg zaštitnog kompleksa roda Kosača. Sama tvrđava smještena je na kamenitom i nepristupačnom brdu. Skromnih je ostataka koji ukazuju da je prirodni položaj nepristupačnog vrha iskorišten za njegovu lakšu fortifikaciju. Ostaci zidina su od tesanog kamena povezanog malterom.

## Reference 
## Literatura 
* Pavle Mijović – Mirko Kovačević, Градови и утврђења у Црној Гори, Археолошки институт Београд – Музеј Улцињ, Посебна издања 13, Београд - Улцињ 1975.

Kategorija: Tvrđave u srednjovjekovnoj Bosni
Mislinja (čvor)

**Slovenija**:

* Mislinja, naselje i općina u regiji Koruškoj
* Mislinja (rijeka), desna pritoka Meže, duga 36&nbsp;km
* Mala Mislinja, naselje u općini Mislinja, regija Koruška
Medun (tvrđava)

**Tvrđava Medun** nalazi se na oko 10 km od Podgorice u Kučima, u naselju Medun. Naseljenost područja i urbane strukture lokaliteta prate se od najstarijih vremena. Tit Livije (krajem stare i početkom nove ere) poznaje Medun kao Meteon u oblasti Labeata (u vezi sa Trećim ilirsko-rimskim ratom iz 168. godine prije nove ere). Tvrđavski kompleks nastao je još u 3. vijeku prije nove ere. U 7. vijeku tvrđavu spominje Ravenski geograf kao Medion.

Srednjovjekovna tvrđava nastala je na brežuljku koji je već bio ilirska gradina. Položaj tvrđave između brda Mednjak i Ilijinog vrha je izuzetan. Dominira okolinom i dijelom Ćemovskog polja kod Podgorice. Tvrđava je bila na važnom putu od mora prema Plavu i Gusinju. Medun je pripadao župi Gorska koju spominje Ljetopis Popa Dukljanina. Na tvrđavi se uočavaju različiti segmenti gradnje iz raznih perioda njene prošlosti. Ima kulu, bedeme, uklesane stepenice, manju crkvicu, cisternu za vodu te kapiju.

Tvrđava je jedno vrijeme pripadala rodu Kosače. Medun se spominje u povelji Alfonsa Aragonskog iz 1444. za Stjepana Vukčića Kosaču (Medun castello et contato). Kao i tvrđava Sokol (Štitari) i Medun je prolazno vlasništvo Stjepana Vukčića Kosače. Već 1445. godine Stjepan Vukčić Kosača morao je Medun vratiti despotu Đurđu Brankoviću. 

## Reference 
## Literatura 
* Pavle Mijović – Mirko Kovačević, Градови и утврђења у Црној Гори, Археолошки институт Београд – Музеј Улцињ, Посебна издања 13, Београд - Улцињ 1975.
* Mihailo Dinić, Земље херцега Светога Саве, Глас Српске академије наука и уметности 182, Београд 1940.
* Marko Vego, Naselja srednjevjekovne bosanske države, Svjetlost, Sarajevo 1957.
* Катарина Митровић, Медун, Лексикон градова и тргова средњовековних српских земаља - према писаним изворима - , Завод за уџбенике, Београд 2010, 179-180.
* Медун – српска тврђава неосвојива 172 године, https://web.archive.org/web/20160306030153/http://www.vaseljenska.com/misljenja/medun-srpska-tvrdjava-neosvojiva-172-godine/

Kategorija: Tvrđave u srednjovjekovnoj Bosni
Podvelka

[mini|280px|[Drava na toku kroz Podvelku]]
**Podvelka** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Koruškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Radlje ob Dravi.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Podvelka je imala 2.552 stanovnika, od čega u samoj Podvelki 343.

### Općina Podvelka 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Radlje ob Dravi.*

### Podvelka (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:Podvelka.jpg|pogled na dio naselja
Datoteka:Podvelka Bahnhof.jpg|željeznička stanica
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Koruškoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Koruškoj regiji
Kategorija:Naselja u Podvelki
*
Morača (tvrđava)

**Tvrđava Morača** nalazi se kod rijeke Koštanice nedaleko od manastira Morača, na nepristupačnom brežuljku koji pregledno kontrolira okolinu. Skromni su očuvani ostaci bedema na zapadnoj prilaznoj strani. Tu je bila i ulazna kapija. Zbog strmih strana vjerovatno zaštitni bedemi nisu bili potrebni i nisu postojali na drugim stranama.

Tvrđava je pripadala rodu Kosače. Spominje se u poveljama za Stjepana Vukčića Kosaču od Fridriha III iz 1448 (Castrum Moratsky) i Alfonsa Aragonskog iz 1454. (civitate Morachii). Tvrđava je najvažnije središte župe Morača, koja je obuhvatala gornji tok rijeke Morače iz Ljetopisa popa Dukljanina. 

## Reference 
## Literatura 
* Pavle Mijović – Mirko Kovačević, Градови и утврђења у Црној Гори, Археолошки институт Београд – Музеј Улцињ, Посебна издања 13, Београд - Улцињ 1975.
* Mihailo Dinić, Земље херцега Светога Саве, Глас Српске академије наука и уметности 182, Београд 1940.
* Marko Vego, Naselja srednjevjekovne bosanske države, Svjetlost, Sarajevo 1957.

Kategorija: Tvrđave u srednjovjekovnoj Bosni
Svjetsko prvenstvo u biatlonu 1998.

**Svjetsko prvenstvo u biatlonu 1994.**  je prvenstvo koje je održano zajedno za muškarce i za žene 8. marta na slovenskoj Pokljuki i 15. marta u austrijskom Hochfilzenu.  dok su ekipne utrke održane u Hochfilzenu Na ovom prvenstvu zadnji je put trčano u ekipnoj disciplini. Nakon SP 1978, ovo je drugo svjetsko prvenstvo održano u Hochfilzenu.

## Države učesnice 
## Termini 
## Muškarci 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Žene 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Pojedinačne medalje 
## Ukupan broj osvojenih medalja 
; Žene

; Muškarci

; Ukupno

## Napomene
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Svi rezultati Svjetskih prvenstava u biatlonu

1998
*
Kategorija:1998. u Sloveniji
Kategorija:1998. u Austriji
Kategorija:1998. u biatlonu
Kategorija:Sportska takmičenja u Sloveniji
Kategorija:Sportska takmičenja u Austriji
Kategorija:Sport u Hochfilzenu
Kategorija:Sport u Bohinju
Kategorija:Biatlon u Sloveniji
Kategorija:Biatlon u Austriji
Šahdani

**Šahdani** su naseljeno mjesto u općini Rudo, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Rudo
Svjetsko prvenstvo u biatlonu 1999.

**Svjetsko prvenstvo u biatlonu 1999.**  je prvenstvo koje je održano zajedno za muškarce i za žene od 5. do 14. februara 1999. u finskom Kontiolahtiju. Zbog niskih temperatura do čak -25&nbsp;°C, utrke u sprintu su odgođene šest puta i održale su se tek 12. februara, a odgođene utrke u disciplini potjere i štafetne utrke održane su od 11. do 15. marta 1999. u norveškom Oslu. 
sprint i utrke štafeta 4 × 7,5 km u ženskoj i 4 × 7,5&nbsp;km u muškoj konkurenciji. Utrke u potjeri u muškoj konkurenciji na 12,5&nbsp;km, i u ženskoj na 10&nbsp;km. Startna lista i poredak su određeni na osnovu rezultata u sprintu, a pravo nastupa imali su 60 prvoplasiranih. Od ove sezone prvi put na programu je održana utrka u masovnom startu na 15&nbsp;km za muškarce i 12,5&nbsp;km za žene. Pravo nastupa imalo je 25 najboljih biatlonaca, na osnovu osvojenih bodova u sezoni Svjetskog kupa 1998/99.

## Države učesnice 
## Termini 
## Muškarci 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Žene 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Pojedinačne medalje 
## Ukupan broj osvojenih medalja 
; Žene

; Muškarci

; Ukupno

## Napomene
## Reference 
## Vanjski linkovi 
 * Svi rezultati Svjetskih prvenstava u biatlonu

1999
*
Kategorija:1999. u Finskoj
Kategorija:1999. u Norveškoj
Kategorija:1999. u biatlonu
Kategorija:Sportska takmičenja u Finskoj
Kategorija:Sportska takmičenja u Norveškoj
Kategorija:Sport u Kontiolahtiju
Kategorija:Sport u Oslu
Kategorija:Biatlon u Finskoj
Kategorija:Biatlon u Norveškoj
Trbosilje

**Bosna i Hercegovina**:
* Trbosilje (Rudo), naselje u općini Rudo.

**Srbija**:
* Trbosilje (Loznica), naselje u općini Loznica.
Vagan

* Vagan (Glamoč), naselje u općini Glamoč.
* Vagan (Rudo), naselje u općini Rudo.
* Vagan (Šipovo), naselje u općini Šipovo.
Zlatari

:
* Zlatari (Rudo), naselje u općini Rudo.

:
* Zlatari (Resen), naselje u općini Resen.

:
* Zlatari (Brus), naselje u općini Brus.
Uvac

:
* Uvac (Rudo), naselje u općini Rudo.

:
* Uvac (Sjenica), naselje u općini Sjenica.
* Uvac (rijeka), rijeka u Srbiji.
Doline

:
* Doline (Prnjavor), naselje u općini Prnjavor.

:
* Doline (Kanjiža), naselje u općini Kanjiža.
Panta rei (album)

***Panta rei*** jest peti studijski album pjevača i tekstopisca Đorđa Balaševića iz 1988. Album se sastoji od devet pjesama a snimljen je u studiju Radija Novi Sad.
Producirao ga je Đorđe Petrović, a objavio Jugoton.

Nijedna od pjesama s albuma nije postala hit. Između ostalih, pjesmom "Requiem" pravi se paralela između perioda Josipa Broza Tita i vremena koje je uslijedilo nakon njegove smrti dok se pjesmom "Soliter" na satiričan način oslikava stanje u bivšoj SFRJ.

## Spisak pjesama 
## Reference
## Vanjski linkovi
* Album *Panta rei* na Discogsu
* Petar Janjatović, *EX YU ROCK enciklopedija 1960-2006*; 

Kategorija:Albumi iz 1988.
Kategorija:Albumi Đorđa Balaševića
Benedikt Kuripešić

**Benedikt Kuripešić (Kuripečić, Curipeschitz),** bio je slovenski putopisac.

Rođen je u Gornjem Gradu u Štajerskoj oko 1490.. Podaci o njemu su vrlo skromni. Imao je humanističko obrazovanje. Poznat je kao putopisac. Poslije Mohačke bitke 1526. Osmanlije su pustošile Hrvatsku i Ugarsku. Ferdinand, kralj Austrije, Češke i Ugarske uputio je 1530. jedno značajno poslanstvo u Carigrad sultanu Sulejmanu Zakonodavcu radi sklapanja mira ili bar primirja. Poslanstvo je trebalo tražiti od sultana i da se Osmanlije povuku iz Hrvatske i Ugarske. To čuveno poslanstvo se sastojalo od 37 osoba: 23 plemića (iz austrijskog, štajerskog, njemačkog i hrvatskog plemstva), 14 sluga i ostale pratnje. Poslanstvo su predvodili Josip Lamberg, vitez i namjesnik Kranjske i Nikola Jurišić, vitez i nasljedni komornik u Hrvatskoj. Ovom poslanstvu pridodat je tumač latinskog jezika Benedikt Kuripešić. Sama misija nije postigla nikakav uspjeh. Poslanstvo je krenulo iz Ljubljane 22. augusta 1530. i išlo je preko današnje Hrvatske, Bosne, Srbije, Bugarske i Rumelije te stiglo u Carigrad 17. oktobra. Iz Carigrada se vraćalo 22. decembra 1530. a stiglo je u Ljubljanu 9. februara 1531.. Tokom puta Benedikt Kuripešić je pisao zabilješke i poslije je objavljen njegov putopis. Njegovo djelo poznato pod naslovom Putopis kroz Bosnu, Srbiju, Bugarsku i Rumeliju 1530. štampano je prvi put 1531. (Itinerarium, Wegrayss Kün. May. potsehafft gen Constantinopel zu dem Turkischen Keiser Soleyman. Augsburg Anno MDXXXI). Kuripešićev putopis je jedan od najstarijih putopisa po Balkanu u 16. vijeku, a najstariji je putopis kroz Bosnu u osmansko doba. Veći dio putopisa odnosi se na Bosnu. Putopis se sastoji od 32 strane, veličine 38x13,5. U njemu je 10 slika (drvorez) od čega 6 slika bosanskih tvrđava (Krupa, Kamengrad, Ključ, Sokol, Višegrad i Zvečaj), 2 slike prijema u Carigradu, 1 slika karavansaraja i 1 slika audijencije kod Husrev-paše u Glavogodini.

## Reference 
## Literatura 
* Putopis kroz Bosnu, Srbiju, Bugarsku i Rumeliju 1530, (Preveo Đorđe Pejanović), Svjetlost, Sarajevo 1950

Kategorija:Biografije, Gorni Grad (Slovenija)
Kategorija:Slovenski putopisci
Kategorija:Rođeni 1491.
Kategorija:Umrli 1531.
Donji Palačkovci

**Donji Palačkovci** su naseljeno mjesto u općini Prnjavor, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Prnjavor
Ravne na Koroškem

mini|280px|Ravne na Koroškem, rimokatolička crkva "Sv. Egidij"
**Ravne na Koroškem** () su naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Koruškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Ravne na Koroškem. 2017. godine u sastav naselja Ravne na Koroškem ulazi naselje Dobja vas koje je ukinuto.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Ravne na Koroškem je imala 11.621 stanovnika, od čega u samim Ravnama na Koroškem 6.979.

### Općina Ravne na Koroškem 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Ravne na Koroškem.*

### Ravne na Koroškem (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Do 1952. iskazivano pod imenom **Guštanj**. U 2017. povećano za naselje Dobja vas koje je ukinuto.*

## Galerija 

Datoteka:Ravne (8627718814).jpg|rimokatolička crkva "Sv. Anton Puščavnik"
Datoteka:Ravne (8626654745).jpg|zamak
Datoteka:Ravne (8626634109).jpg|stambeni objekat
Datoteka:RavneKoroska-hise.JPG|gradska ulica
Datoteka:Ravne (8627746334).jpg|željeznička stanica 
Datoteka:Ravne (8626641631).jpg|rijeka Meža na toku kroz Ravne na Koroškem

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Koruškoj regiji
*
Črna na Koroškem

**Črna na Koroškem** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Koruškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ravne na Koroškem.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Črna na Koroškem je imala 3.545 stanovnika, od čega u samoj Črnoj na Koroškem 2.409.

### Općina Črna na Koroškem 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Ravne na Koroškem.*

### Črna na Koroškem (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Do 1970. iskazivano pod imenom **Črna**. U 1958. povećano za naselje **Pristava** koje je ukinuto.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Koruškoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Koruškoj regiji
Kategorija:Naselja u Črnoj na Koroškem
*
Črna

**Slovenija**

*naselja*:

* Črna na Koroškem, naselje i općina u regiji Koruškoj
* Črna pri Kamniku, naselje u općini Kamnik, regija Srednja Slovenija

*rijeke*:

* Črna (Kamniška Bistrica), pritoka Kamniške Bistrice, duga 8&nbsp;km 
* Črna (Savinja), pritoka Savinje, duga 1,6&nbsp;km

## Također pogledajte
* Crna (čvor)
Prevalje (Slovenija)

mini|280px|Prevalje, rimokatolička crkva "Sv. Barbara"
**Prevalje** () su naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Koruškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Ravne na Koroškem.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Prevalje je imala 6.844 stanovnika, od čega u samim Prevaljama 4.643.

### Općina Prevalje 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Ravne na Koroškem.*

### Prevalje (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1998. povećano za dio naselja Stražišče (općina Ravne na Koroškem). U 1999. smanjeno za dio naselja koji je proglašen za novo samostalno naselje Stražišče.*

## Galerija 

Datoteka:Meza-prevalje.JPG|rijeka Meža
Datoteka:Prevalje-train station.jpg|željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Koruškoj regiji
*
Mežica

mini|280px|rijeka Meža na toku kroz Mežicu
**Mežica** (njem. *Mießdorf*) je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Koruškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ravne na Koroškem.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Mežica je imala 3.665 stanovnika, od čega u samoj Mežici 3.254.

### Općina Mežica 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Ravne na Koroškem.*

### Mežica (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1970. povećano za dio naselja **Polena** koje je ukinuto. Iste godine izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Mežica** i Podkraj pri Mežici. U 1992. povećano za dio naselja Podkraj pri Mežici.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Koruškoj regiji
*
Sančo VII, kralj Navare

**Sančo VII** (bas. *Antso VII.a Nafarroakoa*; ; ; ) bio je kralj Navare. Ovaj vladar je poznat i kao **Sančo Snažni** () ili **Sančo Umni**. 
## Porodica 
Njegovi roditelji su bili Sančo VI, kralj Navare i njegova supruga, Sanča od Kastilje (navarska kraljica).

Njegove najpoznatije sestre su bile Berengarija od Navare (kraljica Engleske, žena Rikarda I) i Blanka od Navare (grofica), čiji sin je bio Teobald I, kralj Navare. Sančo i Rikard od Engleske bili su veoma dobri prijatelji. Berengarija je bila poznata po ljepoti, a udala se za Rikarda na Kipru.
## Biografija 
Sančo je kao infant najvjerovatnije rođen 17. aprila 1154. u Tudeli. Vrlo vjerovatno je bio najstarije dijete svojih roditelja.

15. augusta 1194. Sančo je okrunjen za kralja () u Pamploni, nakon očeve smrti.

Danas je kralj Sančo najpoznatiji po tome šta je sudjelovao u bitci kod Las Navasa de Tolose (bitka kod Al-Uqaba) 16. jula 1212. Kršćani, koje su vodili nadbiskup Rodrigo Jiménez de Rada, Alfonso VIII, kralj Kastilje, Petar II, kralj Aragonije i sam Sančo, sukobili su se sa muslimanima, koje je predvodio almohadski halifa Maroka, Muhammed El-Nasir. Snage kršćana su pobijedile.

Sančo je nastavio izgradnju katedrale u Pamploni te je navodno dao sagraditi jedan gotički most.

Premda je u mladosti bio vitak, poslije je obolio te se udebljao, zbog čega se povukao u dvorac u Tudeli te je njegova sestra Blanka došla i *de facto* preuzela vlast u Navari.

Jevreji su uživali sva prava kao i kršćani tokom Sančove vladavine. Sančo je imao veliku biblioteku.
## Lični život 
Sančo je imao barem dvije supruge. Njegova prva supruga bila je Konstanca Tuluška, kćerka jednog grofa. Vjenčali su se 1195, ali su se rastali 1200; nisu imali djece. Konstanca se preudala za jednog plemića.

Druga Sančova žena možda je bila Klemencija (kći cara Fridrika I). Navodno je njihov sin bio infant Fernando. On je umro u dobi od 15 godina.

Neki izvori spominju da je Sančo oženio i jednu muslimanku, kćerku halife Ebu Jusufa Jakuba Mensura, šta je malo vjerovatno.

Prema teorijama, Sančo je bio biseksualac te ga neki historičari pokušavaju seksualno povezati sa njegovim šogorom Rikardom.

Sančo je imao barem jednu konkubinu te trojicu sinova rođenih izvan braka; jedan od njih je bio Ramiro, biskup Pamplone.

## Reference 
Kategorija:Kraljevi Navare
Kategorija:Rođeni 1154.
Kategorija:Umrli 1234.
Prevalje (čvor)

**Slovenija**:

* Prevalje (Lukovica), naselje u općini Lukovica, regija Srednja Slovenija 
* Prevalje (Slovenija), grad u regiji Koruškoj
* Prevalje pod Krimom, naselje u općini Brezovica, regija Srednja Slovenija
Total TV

**Total TV** je pružalac satelitske televizije u vlasništvu kompanije SBB, koja je dio United Group. Program emituje preko satelita Eutelsat 16A (16°E) i ima više od milion pretplatnika u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj, Sjevernoj Makedoniji, Sloveniji i Srbiji.

Koristi sistem kodiranja Conax i VideoGuard.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

Kategorija:Kompanije osnovane 2006.
Mravica

**Mravica** je naseljeno mjesto u općini Prnjavor, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Prnjavor
Skakavci (čvor)

:
* Skakavci (Prnjavor), naselje u općini Prnjavor.

:
* Skakavci (Kosjerić), naselje u općini Kosjerić.

## Također pogledajte 
* Skakavac (čvor)
Trnavci

:
* Trnavci (Rudo), naselje u općini Rudo.

:
* Trnavci (Aleksandrovac), naselje u općini Aleksandrovac.
Spisak naseljenih mjesta u općini Krupa na Uni

## Opći podaci 
Općina Krupa na Uni se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma općina Krupa na Uni je nastala od jednog dijela općine Bosanska Krupa. Naseljena mjesta u općini Krupa na Uni, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 12) su:

## D 
* Donji Dubovik
* Donji Petrovići

## G 
* Gornji Bušević

## H 
* Hašani

## M 
* Mali Dubovik

## O 
* Osredak
* Otoka

## P 
* Potkalinje

## S 
* Srednji Bušević
* Srednji Dubovik
* Srednji Petrovići

## V 
* Veliki Dubovik

Krupa na Uni
*
Štore

mini|280px|Štore, željeznička stanica
**Štore** () su naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Celje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Štore je imala 4.270 stanovnika, od čega u samim Štorama 1.937.

### Općina Štore 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Celje.*

### Štore (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1953. povećano za naselje **Kresnike**, koje je ukinuto. U 1984. povećano za dijelove naselja Kompole i Prožinska vas. U 1992. povećano za dio naselja Kompole. U 2002. povećano za dijelove naselja Draga i Prožinska vas.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Štorama
*
Vojnik (Slovenija)

mini|280px|Vojnik, rimokatolička crkva "Sv. Florijan"
**Vojnik** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Celje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Vojnik je imala 8.438 stanovnika, od čega u samom Vojniku 2.292.

### Općina Vojnik 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Celje.*

### Vojnik (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Povećano za naselje **Vojnik Okolica** koje je ukinuto. U 2009. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Višnja vas i **Vojnik**.*

## Galerija 

Datoteka:Vojnik1.jpg|panorama
Datoteka:Vojnik - Celjska cesta.jpg|Celjska cesta
Datoteka:Hudinja vojnik2007.jpg|rijeka Hudinja na toku kroz Vojnik
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Vojniku
*
Spisak naseljenih mjesta u općini Oštra Luka

## Opći podaci 
Općina Oštra Luka se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma općina Oštra Luka je nastala od jednog dijela općine Sanski Most. Naseljena mjesta u općini Krupa na Uni, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 24) su:

## B 
* Batkovci
* Budimlić Japra

## D 
* Donja Kozica
* Donja Tramošnja
* Duge Njive

## G 
* Garevica
* Gornja Kozica
* Gornja Tramošnja

## H 
* Hadrovci
* Halilovci
* Hazići

## K 
* Koprivna

## M 
* Marini
* Mrkalji

## O 
* Oštra Luka
* Ovanjska

## P 
* Podvidača

## S 
* Sasina
* Slatina
* Stara Rijeka

## Š 
* Škrljevita

## T 
* Trnova

## U 
* Usorci

## Z 
* Zenkovići

Oštra Luka
*
Blanka od Navare (grofica)

170px|mini|Prikaz infante Blanke
**Blanka Sánchez** (? – 13. marta 1229.) bila je infanta (princeza) Navare i grofica Champagnea (Šampanja).

Neko vrijeme je bila *de facto* vladarica Navare.
## Etimologija 
Blankino ime – španski *Blanca* – znači „bijela“.

Njena tetka je bila njena imenjakinja, Blanka od Navare (kastiljska kraljica).

U Champagneu je Blanka bila poznata kao *Blanche*, šta je francuska verzija njenog imena.

*Sánchez* znači „dijete Sanča“.
## Porodica 
Blankini roditelji su bili Sančo VI, kralj Navare i njegova supruga Sanča, infanta Kastilje. Blankina sestra je bila Berengarija od Navare, kraljica Engleske, žena kralja Rikarda I.

Nakon šta joj je otac umro, Blankin brat Sančo VII je zavladao Navarom.	

Plemkinja Konstanca Tuluška je došla iz Francuske kako bi se udala za Sanča VII, a sama Blanka je otišla u Francusku, gdje joj je muž postao 1199. Teobald III Šampanjski. Blanka je imala 22 godine kad se udala, a Teobald je imao 20.

Blanka i Teobald su dobili kćerku nepoznatog imena. Blankino drugo dijete bio je sin – Teobald I, kralj Navare, koji je naslijedio ujaka u Navari 1234.

Unuka Blanke bila je infanta Blanka od Navare, vojvotkinja Bretanje.

## Reference 
Kategorija:Navarske infante
Kategorija:Šampanjske grofice
Kategorija:Umrli 1229.
Vojnik (čvor)

* Vojnik, pripadnik oružane formacije

**Crna Gora**:

* Vojnik (planina), planina

**Makedonija**:

* Vojnik (Staro Nagoričane), naselje u općini Staro Nagoričane, Sjeveroistočna oblast

**Slovenija**:

* Vojnik (Slovenija), naselje i općina u regiji Savinjskoj

**Srbija**:

* Vojnik (Despotovac), naselje u općini Despotovac, Pomoravski okrug
Agino Selo

:
* Agino Selo (Banja Luka), naselje u gradu Banjoj Luci.

:
* Agino Selo (Kumanovo), naselje u općini Kumanovo.
Barlovci

**Barlovci** su naseljeno mjesto u gradu Banjoj Luci, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Zvanična stranica grada Banja Luke*
Borkovići

:
* Borkovići (Banja Luka), naselje u gradu Banjoj Luci.

:
* Borkovići (Plužine), naselje u općini Plužine.
Matt Bevin

**Matthew Griswold "Matt" Bevin** je američki političar, poslovni čovjek i 62. po redu guverner američke savezne države Kentucky. U svojoj poslovnoj karijeri bio je predsjednik i suvlasnik kompanije *Bevin Brothers Manufacturing Company* od 2011. godine. Na guvernerskim izborima u Kentuckyju održanim 3. novembra 2015. osvojio je većinu glasova ispred kandidata Demokratske stranke Jacka Conwaya. Bevin je član Republikanske stranke. Bio je jedan od glavnih protivkandidata senatoru Mitch McConnellu na izborima u Senat Kentuckyja 2014. godine. Predviđeno je da na dužnost guvernera Kentuckyja stupi 8. decembra 2015. u podne.

## Biografija 
Rođen 9. januara 1967. u Denveru, Colorado, Matt Bevin je drugo od šestoro djece Averyja i Louise Bevin. Odrastao je u gradiću Shelburneu gdje je njegova porodica živjela u maloj farmerskoj kući. Njegov otac je radio u drvenom mlinu, a majka je radila povremeno u odjeljenju za prijavu u jednoj bolnici. Porodica je uzgajala stoku te su mnogo hrane sami uzgajali. Matt je pohađao Univerzitet "Washington and Lee". Tokom studija, jedno vrijeme se školovao u Japanu, gdje je dobro savladao i japanski jezik. Diplomirao je 1989. u oblasti istočnoazijskih studija. Nakon studiranja, primljen je u američku vojsku, s činom potporučnika, gdje je služio u 5. mehaniziranoj pješadijskoj diviziji. Iz vojske je istupio 1993. a sve do 2003. je bio u rezervnom sastavu s činom kapetana.

Dok je bio u vojsci u Fort Polku, Louisiana, Bevin je upoznao svoju sadašnju suprugu Glennu. Par se vjenčao 1996. i imaju šestoro biološke djece. Najstarija kćerka Brittiney poginula je u saobraćajnoj nesreći u blizini kuće 2003. godine.

Prije nego što je 2008. preuzeo upravu porodične firme Bevin Brothers Manufacturing Company, koju je početkom 19. vijeka osnovao jedan od njegovih predaka, Bevin je imao niz uspješnih poslovnih poduhvata iz oblasti finansijskog investiranja. Porodična firma do danas je ostala gotovo jedina američka kompanija koja ekskluzivno proizvodi samo zvona.

## Reference 
Kategorija:Američki političari
Kategorija:Rođeni 1967.
Kategorija:Savezni guverneri u Sjedinjenim Američkim Državama
Celje (višeznačna odrednica)

**Slovenija**:

* Celje, grad i sjedište regije Savinjske
* Novo Celje, naselje u općini Žalec, regija Savinjska
Krupa na Vrbasu

**Krupa na Vrbasu** je naseljeno mjesto u gradu Banjoj Luci, Bosna i Hercegovina. Krupa na Vrbasu je također i mjesna zajednica koja obuhvata naselja Krupa na Vrbasu, Rekavice, Krmine i Bare. Naselje smješteno je na ušću rječice Krupe u Vrbas, 25&nbsp;km jugoistočno od Banja Luke na magistralnom putu M-16, između Zvečajske i Grebenske klisure. Danas je to poznato izletište zahvaljući prirodnim ljepotama koje posjeduje, kao što su kaskadni vodopadi, stare vodenice, šetalište duž obala rijeke Krupe, Strikina pećina, manastir svetog Ilije, srednjovjekovni grad Greben (1192. god) i šumoviti predjeli. Svake godine na području Krupe održava se likovna kolonija koja traje po nekoliko dana.

Naselje Krupa je bilo naseljeno još u srednjem vijeku. Do danas su sačuvani ostaci starog grada sa jednom okruglom kulom na stijeni, stari manastir, (koji su spalile ustaše tokom Drugog svjetskog rata) sa ostacima starih zgrada i nekropola sa stećcima.

U zaseoku Tovilovići, na uzvisini na obodu hrastove šume, nalazi se crkva brvnara. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Crkva je i mjesto hodočašća pravoslavnih vjernika.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Banje Luke
Melina

* Melina (Banja Luka), naselje u gradu Banjoj Luci
* Melina (Dobretići), naselje u općini Dobretići
Eurosong 1982.

**Eurovision Song Contest 1982** bilo je 27. izdanje Eurosonga. Održano je 24. aprila 1982. Harrogateu, Ujedinjeno Kraljevstvo. Voditeljica je bila  Jan Leeming.

Zapadnonjemačka predstavnica, Nicole, je pobijedila s pjesmom "Ein bißchen Frieden". Zapadna Njemačka je dobila 161 bodova, što je čak 61 bod više od drugoplasiranog Izraela. Pjesmu potpisuju Ralph Siegel i Bernd Meinunger, koji su napisali više od 20 pjesama na Euroviziji, prije i poslije ovog nastupa.

Ovo je prva pobjeda Njemačke. Ta država se takmičila svake godine. Njemačka će pobijediti ponovo 2010.

Šou je počeo pitanjem "Where is Harrogate" koje je postavljeno na svim jezicima zemalja koje su se takmičile. Na kraju na mapi se pokazala lokacija tog grada.

Grčla je trebala da nastupa s pjesmom "Sarantapente Kopelies" i iako im je bio dodijeljen redni broj 2, ERT se povukla nekoliko dana prije Eurosonga.

Ove godine nije bilo ni Francuske, s obzirom na to da TF1 nije bio zadovoljan prošlogodišnjim plasmanom.

## Rezultati
## Tablica s bodovima
### 12 bodova 
## Izvođači povratnici
## Reference
Kategorija:1982. u Ujedinjenom Kraljevstvu
Kategorija:Muzika u Ujedinjenom Kraljevstvu
Velenje

mini|280px|Velenje, rimokatolička crkva "Sv. Martin"
**Velenje** () je naseljeno mjesto i gradska općina, te službeni grad u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Velenje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, gradska općina Velenje je imala 32.836 stanovnika, od čega u samom Velenju 25.456.

### Gradska općina Velenje 
**Napomena**: *Nastala iz starih općina Velenje i Žalec.*

### Velenje (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Od 1981. do 1990. iskazivano pod imenom **Titovo Velenje**. U 1955. povećano za naselje **Stara vas** koje je ukinuto. U 1979. povećano za naselja **Pesje**, **Preloge** i **Šalek** koja su ukinuta, za dijelove naselja Bevče, Paka pri Velenju, Podkraj pri Velenju i Škale, te za dio naselja **Konovo** koje je ukinuto.*

## Galerija 

Datoteka:Velenjski grad.jpg|Velenjski grad
Datoteka:Veliko jezero. lago grande. (2851775062).jpg|vještačko jezero
Datoteka:Velenje-train station-summer2010.jpg|željeznička stanica
Datoteka:Gorenje (Velenje).jpg|tvornica Gorenje
Datoteka:Velenje-54879.jpg|noć u Velenju

## Također pogledajte
* Spisak gradskih općina u Sloveniji

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Savinjskoj regiji
*
Šmartno ob Paki

mini|280px|Šmartno ob Paki, željeznička stanica
**Šmartno ob Paki** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Velenje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Šmartno ob Paki je imala 3.161 stanovnika, od čega u samom Šmartnom ob Paki 642.

### Općina Šmartno ob Paki 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Velenje.*

### Šmartno ob Paki (naseljeno mjesto) 
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Šmartnom ob Paki
*
Šoštanj

mini|280px|Šoštanj, vila "Mayer"
**Šoštanj** () je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Velenje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Šoštanj je imala 8.692 stanovnika, od čega u samom Šoštanju 2.880.

### Općina Šoštanj 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Velenje.*

### Šoštanj (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:Pusti grad Šoštanj.jpg|stari zamak
Datoteka:Sostanj-view of train station.jpg|željeznička stanica
Datoteka:Termoelektrarna Šoštanj SV blok 6.jpg|termoelektrana
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Savinjskoj regiji
*
Šmartno

**Slovenija**:

* Šmartno (Brda), naselje u općini Brda, regija Goriška
* Šmartno (Cerklje na Gorenjskem), naselje u općini Cerklje na Gorenjskem, regija Gorenjska
* Šmartno na Pohorju, naselje u općini Slovenska Bistrica, regija Podravska
* Šmartno ob Dreti, naselje u općini Nazarje, regija Savinjska
* Šmartno ob Paki, naselje i općina u regiji Savinjskoj
* Šmartno pri Litiji, naselje i općina u regiji Srednjoj Sloveniji
* Šmartno pri Slovenj Gradcu, naselje u gradskoj općini Slovenj Gradec, regija Koruška
* Šmartno v Rožni dolini, naselje u gradskoj općini Celje, regija Savinjska
* Šmartno v Tuhinju, naselje u općini Kamnik, regija Gorenjska
Radeče

mini|280px|Radeče, rimokatolička crkva "Sv. Peter"
**Radeče** () su naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Posavskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Laško.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Radeče je imala 4.445 stanovnika, od čega u samim Radečama 2.168.

### Općina Radeče 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Laško.*

### Radeče (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1986. povećano za dio naselja Njivice.*

## Galerija 

Datoteka:Radeče - hiša Ulica Milana Majcna 1 (sedež občine, ekd 26324).jpg|zgrada općine
Datoteka:Radeče - dvorec Turn (Starograjska 17 - slp 9689).jpg|dvorac "Turn"
Datoteka:Radece-splav.JPG|splav
Datoteka:PanoramskaRadeceinSplav.jpg|krajolik i rijeka Sava
Datoteka:Radece-rail halt.jpg|željeznička stanica
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Posavskoj regiji
*
Atom (višeznačna odrednica)

* Atom, osnovna gradivna jedinica tvari
* Atom (uređivač teksta), uređivač teksta i izvornog koda
Atom (uređivač teksta)

**Atom** je slobodni softver otvorenog koda koji služi kao uređivač teksta i izvornog koda. Razvija ga GitHub i dostupan je za sisteme macOS, Linux i Windows, te podržava proširenja napisana u Note.js-u, te također ima ugrađen Git. Atom je računarska aplikacija razvijena uz pomoć web tehnologija. Većina proširenja (ili paketa) licencirana su pod slobodnim softverskim licencama, te ih pravi i održava zajednica. Aplikacija se zasniva na programskom okviru Electron (ranije poznat pod imenom Atom Shell) koji omogućava razvijanje aplikacija širom različitih sistema koristeći Chromium i io.js, koji također razvija GitHub. Napisan je u CoffeeScript-u i Less-u. Također se može koristiti kao integrirano razvojno okruženje. Nakon beta faze testiranja, Atom je objavljen 25. juna 2015.

## Licenca 
Proširenja za Atom, kao i svi ostali dijelovi koji nisu bili dio samog softvera, bili su objavljeni pod slobodnom licencom. Dana 6. maja 2014, ostatak Atoma, uključujući samu aplikaciju, njen upravljač podataka, te računarski okvir za izgradnju softvera Electron, objavljeni su kao slobodni softver pod licencom MIT.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena web-stranica
* Skladište na GitHubu
* Atom na Twitteru
* Electron

Kategorija:Uređivači teksta
Spisak gradova u Albaniji

[thumb|right|250px|[Tirana, glavni i najveći grad Albanije]]
[thumb|right|250px|[Drač]]
[thumb|right|250px|[Vlora]]
[thumb|right|250px|[Elbasan]]
[thumb|right|250px|[Skadar]]
[thumb|right|250px|[Fier]]
[thumb|right|250px|[Berat]]

U nastavku je dat **spisak gradova u Albaniji**, prema albanskom zavodu za statistiku (alb.: Insituti i Statistikës). Prema podacima iz 2013. godine, glavni grad Albanije Tirana je daleko najveći i najmnogoljudniji grad u zemlji, te je njezin politički, kulturni i privredni centar. Drugi grad po veličini i glavna luka zemlje je Drač. Osim ova dva najveća grada, gradovi koji broje više od 100.000 stanovnika su još: Vlora, Elbasan i Skadar.

## Gradovi prema broju stanovnika
## Također pogledajte 
*Geografija Albanije

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Informacije o svim većim gradovima Albanije

Kategorija:Geografija Albanije
Kategorija:Gradovi u Albaniji
Albanija
Spisak gradova u Sloveniji

Republika Slovenija ima 68 službenih gradova.

## Također pogledajte
* Statističke regije Slovenije
* Spisak gradskih općina u Sloveniji
* Spisak općina u Sloveniji
* Spisak naselja u Sloveniji

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Geografija Slovenije
*
Slovenija