open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Narodna biblioteka Kalesija

**Gradska biblioteka** Kalesija kao javna ustanova postoji od augusta 2000. kao nasljednica predratne biblioteke koja je u toku rata doživjela potpunu devastaciju, gdje je usljed ratnih dejstava i trenutne okupacije Kalesije uništen skoro cijeli knjižni fond.

Od navedenog perioda, biblioteka je uspjela vratiti se u svoje matične prostorije u Domu mladih koje su adaptirane i pokrenute su mnoge kulturne aktivnosti u kojima su promovirani sadržaji Kalesijskih autora kao i promocije najistaknutijih književnika iz BiH.

U kratkom periodu obogaćen je knjižni fond sa 1700 na cca 18.000 bibliotečkih jedinica iz različitih književnih oblasti koje mogu udovoljiti broju od 700 redovnih čitalaca, učenika, studenata i građana Kalesije.

U povodu "Oktobra - mjeseca knjige" u organizaciji biblioteke održava se tradicionalna manifestacija "Ikre", u čijim sadržajima se promoviraju najznačajniji sadržaji i autori iz oblasti izdavalaštva BH javnosti.

Biblioteka je razvila saradnju sa više kulturnih ustanova i izdavačkih kuća kao Nacionalna biblioteka Sarajevo, KDB "Preporod" , "Bosanska riječ", "Ljiljan", "Bemust" i dr.

## Reference 
Kategorija:Biblioteke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Kalesija
Frankfurtski autosajam

mini|250p|Sajam u Frankfurt

**Internacionalni sajam automobila (IAA)**, (njemački, Die Internationale Automobil-Ausstellung) u Frankfurtu i Hanoveru (Hannover) je najveći sajam automobila u svijetu.

__SADRŽAJ__
## Historija 
Prvi internacionalni sajam automobila održan je 1897. godine u Berlinu u hotelu Bristol sa ukupno 8 motornih vozila. Dok je 1921. godine 67 izlagača bilo zastupljeno, danas je taj broj prerastao 1000 iz 45 zemalja.

1951. godine sajam se seli u Frankfurt. Od 1953. sajam se održava svake dvije godine.

1989te je po posljednji put održan zajednički sajam osobnih i teretnih vozila u Frankfurtu. Te godine je zabilježen i rekordni broj gostiju (1.233.100).
Sajam teretnih vozila se održava u Hanoveru (Hannover).

Na 61. sajmu automobila 2005. godine ja na preko 225.000 kvadratnih metara predstavljeno 80 svjetskih premijera. Broj posjetioca je bio 940.000 iz 99 zemalja.

## Mjesto i vrijeme održavanja 
Od 1991. godine sajam osobnih vozila se održava svake neparne godine sredinom septembra u Frankfurtu.
Sajam teretnih vozila se održava svake parne godine u Hanoveru (Hannover).

## Vanjski linkovi 
* http://www.iaa.de
* http://iaa.ard.de
* http://www.iaa.tkiefer.net 2004

Kategorija:Frankfurt na Majni
Radovanj

**Radovanj** je brdo smješteno sjevero-istočno od Posušja, južna Bosna i Hercegovina. Visina mu je 1133 metra. Bogato je hrastovom šumom prema kojoj je i najveće selo u Posušju dobilo ime Rastovača. Na samom vrhu Gradini nalazi se antenski stup koji je u posljednje vrijeme vrlo značajan u telekomunikacijskom sistemu Hercegovine. Nakon izrade projektne dokumentacije 1981.TKC objekt s pripadajućom infrastrukturom je pušten u pogon godinu dana kasnije. Primarna funkcija mu je bila emitiranje 1. programa TVSA. Od 1991. program s ove lokacije započinje emitirati Radio Posušje, a od par godina unatrag lokacija Radovanj se koristi za emitiranje programa nekoliko TV i Radio stanica kao i za potrebe GSM-a.

Radovanj je često puta opjevan u pjesmama kroz gusle i gangu. Dosta je pristupačan, pa ga u proljeće posjećuje dosta izletnika, pogotovo djeca. Brdo je bogato divljači posebno zecom i lisicom, a na vrhu vladaju orlovi. Lov je otvoren samo u zimskom periodu.

Vuk i divlja svinja su najveći stanovnici, a ponekad doluta i medvjed. Vidik sa Radovnja je prekrasan i zbog toga se isplati popeti na ovu planinu. Radovanj je planina na kojoj prevladava pretplaninska klima zbog velike nadmorske visine. Prema tvrdnjama naučnika, Radovanj je posljednja planina u Evropi koja ozeleni. Godine 2003. je izbio požar u kojem je izgorjela istočna strana južnog djela, ali sada se polahko oporavlja.

Kategorija:Posušje
Rastovača (Posušje)

**Rastovača** je naseljeno mjesto u sastavu općine Posušje, FBiH, Bosna i Hercegovina.

Smješteno je ispod brda Radovanj bogatog hrastovom šumom po kome i dobija ime. Rastovača je bogata kulturnom baštinom folklora. Ističe se svojim narodnim nošnjama ,kolima i svojim posebnim stilom gange kako muškom tako i ženskom. Ilijino brdo poznato narodno najposjećenije slavlje u zapadnoj Hercegovini iznjedrilo je iz Rastovače na čijem se istoimenom (rastovačkom) polju i održava.

## Stanovništvo 
## Poznate ličnosti 
*Fra Grga Martić, velikan

## Reference
Gipsy Kings

mini|desno|250px|Gipsy Kings, uživo
**Gipsy Kings** je muzička grupa iz Francuske koja svira u latino stilu.

Grupa broji 7 članova španskih Roma koji stvaraju muziku oslonjenu na svoju baštinu izmješanu sa modernim zvucima po čemu su postali poznati u svijetu. Od početka njihove muzičke karijere 1975. nastupali su pod imenom *Los Reyes*, a od 1981. kao Gipsy Kings. Svjetski uspjeh ostvaruju 1987. hitom "Bamboleo" i od tada su stalno prisutni u vrhu svjetske muzike.
Njihova muzika je opisana kao mjesto gdje "španski flamenko i romska rapsodija susreću salsa funk".
## Članovi grupe 
* Nicolas Reyes - vokal
* Pablo Reyes - prateći vokal, gitara
* Canut Reyes - prateći vokal, gitara
* Patchai Reyes - prateći vokal, gitara
* Andre Reyes - prateći vokal, gitara
* Diego Baliardo - gitara
* Paco Baliardo - gitara
* Tonino Baliardo - gitara

## Diskografija 
* *Gipsy Kings* (1988)
* *Mosaique* (1989)
* *Allegria* (1990)
* *Este Mundo* (1991)
* *Live* (1992)
* *Love and Liberte* (1993)
* *The Best of the Gipsy Kings* (1995)
* *Tierra Gitana* (1996)
* *Compas* (1997)
* *Cantos De Amor* (1998)
* *Volare: The Very Best of the Gipsy Kings* (1999, re-released in 2000)
* *Somos Gitanos* (2001)
* *Tonino Baliardo* (2003)
* *Roots* (2004)

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
## Reference 
Kategorija:Francuske muzičke grupe
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1975.
Kupreško polje

mini|desno|Kupreško polje
**Kupreško polje** velika je kraška visoravan u jugozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine, smještena istočno od dva susjedna kraška polja: Livanjskog i Glamočkog, te sjeverno od Duvanjskog. Pruža se od sjeverozapada prema jugoistoku, dugo je 24&nbsp;km, široko 10&nbsp;km i površine 93&nbsp;km2. Prosječna nadmorska visina polja iznosi 1130 m. Geološki mu je sastav od verfenskih škriljevaca, u širini djelomično od pješčenjaka, krečnjaka, dolomita i slojeva melofira. U južnim krajevima pokriveno je neogenim jezerskim talozima, glinom i šljunkom. Središte polja jest mjesto Kupres, malo i visoko naselje i centar depopulacijske općine.

Prostor Kupreškog polja sastoji se iz tri sekundarne i hidrografski dosta samostalne kotline: Bajramovačke na sjeveru, Mrtvičke u sredini i Milačke na jugu. Tlo je najneravnije u bajramovačkom dijelu, gdje su mnogobrojne kose, uvale i vrtače velikih razmjera, a tek je na zapadu prostrana ravan. Kroz ovaj kraj protječe rječica Mrtvaja, koja izvire kod sela Stražbenice, teče prema sjeverozapadu i ponire na kraju polja, blizu Šemenovaca. Mrtvičkom kotlinom teče rječica Mrtvica, u koju se ulijevaju potoci Smrdelj, Karićevac i Jazmak. Teče prema zapadu i sjeverozapadu i uvire pod Kurljanjem, odnosno pod Jarmom. Milačkom kotlinom teče Milač, vodom najobilatija kupreška ponornica.

U polju je utvrđeno postojanje: 1 vrsta ribe, 134 vrste ptica, 13 vrsta vilinih konjića, 146 floralnih vrsta
## Kraški fenomen 
Kraški fenomen Kupreškog polja su i vrtače, urušene ponikve. Ima ih pet i originalna su pojava u ovome kraju. Istraživanjem je utvrđeno da su oblikovan u tektonski razlomljenim karbonatnim naslagama gornjokredne starosti (krečnjaci i breče). Izgled vrtača je uglavnom tipičan, ljevkasto udubljeni i okruglasti oblik. Postanak ovih vrtača je najvjerovatnije vezan uz podzemni erozivno-korozijski uticaj vode pri čemu su se podzemni stropovi urušili. Dalje oblikovanje je uvjetovala oborinska voda koja je istim procesima odnosila postrani materijal prema dnu. Vjerojatno su vrtače Japage nastale zahvaljujući upravo tim procesima. Nalaze se na sjevernom dijelu Kupreškog polja u blizini sela Rastičevo (Kupres, RS).

## Dani kosidbe 
Na Kupreškom polju svake prve nedjelje u julu, održavaju se Dani kosidbe, u narodu poznatija pod imenom „Strljanica“. Ona datira još iz XIX vijeka i označava početak kosidbe trava, nekada najvažnijeg posla na ovoj visoravni.
## Reference 
Kategorija:Kupres (Federacija Bosne i Hercegovine)
Kategorija:Kraška polja u Bosni i Hercegovini
IMDb

**IMDb** (**Internet Movie Database**) jest baza podataka filmova, televizijskih serija, video produkcija i video igara kao i osoba koje su na tim projektima djelovale. Aktuelno postoje podaci za više od 457.000 filmskih produkcija svih vrsta i preko 1.800.000 osoba (glumaca, režisera, i ostatd.). Upotreba je uglavnom besplatna. IMDbPro.com nudi uz novčanu naknadu mnoge dodatne informacije.

U datoteci se nalazi najveći broj svih kino i televizijskih filmova od samih početaka razvoja kinematografije. Drugačije nego kod drugih projekata arhivirane su i pornografske produkcije. Nedostajale informacije mogu posjetioci da dodaju (nakon što su se registrirali).

Filmovi mogu biti ocijenjeni i komentirani. Na taj način sačinjavaju se liste 250 najboljih i 100 najlošijih filmova.

## Historija nastanka 
Nastanak IMDb datoteke potiče iz newsgrupe (Newsgroup) rec.arts.movies. Još prije 1990. godine, posjetioci te grupe počeli su praviti liste sa filmovima, glumacima, režiserima, itd. i redovno ih publicirali. Već u oktobru 1990. godine bilo je oko 23.000 podataka koje je Col Needham uz pomoć nekoliko programa ubacio u prvu datoteku – Internet Movie Database: Episode I – The Text-Only Unix Version. Taj sistem se ne može porediti sa današnjim. Da bi se datoteka mogla koristiti, morao se cjeli program kopirati na lični računar.

Datoteka je 1993. godine postala biti dostupna i preko e-maila. Kratko nakon toga, još prije nastanka prvog internet pretraživača (webbrowser) NSCA Mosaic, realizirana je i prva internet verzija.

Stalno rastući broj posjetilaca i podataka doveo je 1996. godine, uz velike kritike i debate, do pretvaranja tog projekta u jednu firmu.
Vlasnici firme su bili isti oni, koji su i do tada na tom projektu (uglavnom pored škole i posla) radili.

Do 1998. godine se veličina datoteke, za razliku prema 1996. godini udvostručila.
Nakon nekoliko odbijenih ponuda za prodaju datoteke, vlasnici firme su se odlučili prodati cijeli projekat internet knjižari Amazon.com.

Korijeni IMDb su i danas još prepoznatljivi. Datoteka živi većim dijelom od dobrovoljnog rada svojih posjetilaca(citat potreban).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* IMDb.com 
* IMDbPro.com 
* IMDb.de 

Kategorija:Internet stranice
Inteligencija i poremećaji inteligencije

***Inteligencija*** 
je sposobnost koje je prvenstveno uvjetovana 
nasljednim faktorom, a okolina na nju može samo ograničeno djelovati. Razvoj inteligencije nije jednaka za sva životna razdoblja, a počinje se razvijati od rođenja i raste, ondosno razvija se do 16 god., a oko 30-te počne blago opadati. Brzina inteligencije opada ranije nego njena snaga. Veličina inteligencije se mjenja tokom života, dok znanje neprekidno raste i gomila se kod čovjeka od rođenje do smrti. Većina ljudi ima prosječnu inteligenciju. 
Da bi se mogao predviđati uspjeh u različitim poslovima, što zavisi od razvijenosti intelektualnih sposobnosti, korišteni su razni postupci ocjenjivanja. Dugo su ti postupci bili nesigurni, međutim danas mogu uspješno procjenjivati stepen naše inteligencije. To su testovi inteligencije, a oni sadrže skupove zadataka za koje je na osonovu prethodnog ispitivanja utvrđeno:
* Kako ih treba postavljati?
* Kako ocjeniti dobijene rezultate?
* Koje su mjerne karakteristike zadataka?
* Valjanost?
* Pouzdanost?
* Objektivnost?

Prvi test inteligencije napravili su Francuzi Bine i Simon 1905. god.

## Poremećaji inteligencije 
***Mentalna retardacija (oligofrenija, duševna-mentalna zaostalost, slaboumnost)**
**Veoma visoka inteligencija
**Visoka ineteligencija
**Prosječna inteligencija
**Fiziološki tupi
**Debilnost
**Imbecilnost
**Idiotija
	
***Demencije**

Kategorija:Psihologija
Depersonalizacija

**Depersonalizacija** je specifični poremećaj doživljavanja svoje ličnosti i okoline u kojem bolesnik ima osjećaj da se promijenio, da nije više isti kao ranije, da su promjene sve izraženije. Često se zagleda u ogledalo (fenomen ogledala) da bi utvrdio napredovanje promjena na svome licu, tijelu. Postaje sve uvjereniji da su promjene prisutne, da to svako vidi, ne vjeruje kada mu drugi kažu da ne primjećuju nikakve promjene.

Pored ovog osjećaja na fizičkom planu, bolesnik primjećuje (ili osjeća) da se sam kao ličnost nekako promijenio, sebi izgleda i samog sebe osjeća nekako drugačije, nesvakidašnje. Ove promjene su obično usmjerene u negativnom smislu, postepeno prisiljavajući bolesnika da se povlači iz svog socijalnog okruženja, stvarajući sebi svoj imaginarni svijet. Javlja se kod shizofrenih bolesnika, kao i kod konverzivnih i paničnih poremećaja.

Zajedno sa depersonalizacijom se uvijek javlja i derealizacija.

Kategorija:Psihijatrija
Kategorija:Simptomi i znakovi mentalnih poremećaja
Derealizacija

**Derealizacija** je specifični poremećaj doživljavanja sopstvene ličnosti i okoline i psihopatološki fenomen kada bolesnik ima osjećaj da se okolina promijenila, da nije više ista kao i ranije. Spoljašnji svijet izgleda mu nekako drugačiji, promjenjen, izvitoperen, nepravilnih oblika predmeta. A i ljudi su se nekako promijenili, postali su čudni, neobični, ali ne zna razlog zbog čega se to desilo. Ponekad ima utisak da gleda kao kroz mutnu vodu, zavjesu, kao što je slučaj u napadu akutnog paničnog poremećaja.

Derealizacija se uvijek javlja zajedno sa depersonalizacijom, jer pored nerealnog doživljavanja okoline i ljude oko sebe, bolesnik primjećuje promjene na sebi i u sebi. Depersonalizacija se može javiti i sama.

## Također pogledajte 
* Posttraumatski stresni poremećaj
* Stvarnost

Kategorija:Psihijatrija
Hirurgija

**Hirurgija** (od grčke riječi *cheirourgia*; doslovno: "ručni rad") medicinska je specijalnost koja se bavi tretmanom bolesti i povreda na operativni, ručni ili instrumentalni način. 

## Hirurške specijalnosti i podspecijalnosti 
, Hirurške operacije (*Operationes chirurgicae*), slika iz 1685. godine]]
* Opća hirurgija
:* Kardiotorakalna hirurgija
:* Kolorektalna hirurgija
:* Pedijatrijska hirurgija
:* Plastična hirurgija
:* Vaskularna hirurgija
:* Traumatološka hirurgija
:* Hirurška onkologija
:* Hirurgija trbušnog zida
* Otorinolaringologija
* Maksilofacijalna hirurgija
* Oralna hirurgija
* Ortopedska hirurgija
* Neurohirurgija
* Oftalmologija
* Urologija

## Također pogledajte 
* Eksplorativna laparatomija
* Apendektomija
* Laparaskopija

*
Airbus A380

**Airbus A380**, tokom koncepcionalne faze također poznat kao Airbus A3XX, je po završetku gradnje najveći putnički avion(najveći avion je transporter Antonov An-225, dok je avion sa najvećim rasponom krila i visinom Hughes H-4 od Howard Hughesa). Dvospratnik Airbus kompanije je početak jedne nove klase velikih aviona.

## Ciljevi razvoja 
Za razvoj ovog aviona cilj nije bio samo povečanje broja putnika već i smanjenje specifičnih pogonskih troškova aviona po osobi i kilometru.

A380 trebao bi u odnosu naprema drugim modernim putničkim avionima da sa do 15 procenata manjim troškovima bude u pogonu. To je moglo samo da se postigne sa velikopovršnom upotrebom plastike, ugljičnih vlakana i takozvanom sendvič konstrukcijom za smanjenje težine.
Samo još vanjski dio trupa na unutrašnjoj strani se naprimjer sastoji od aluminija.
Gornje dvije trećine su od jedne mješavine aluminija, plastike i laminata (staklenim vlaknima pojačana plastika, također poznata kako "GLARE"). Osim velikog broja putnika i smanjenja težine avion bi trebao, uz pomoć novih pogonskih motora, da bude prilično tiši u odnosu na druge velike avione.
Na kraju krajeva ugrađeni, u buci reducirani Trent 900 Rolls-Royce motori su najveći i najefikasniji motori, koji su ikada za jedan četveromlazni putnički avion razvijeni.
Prečnik propelera iznosi 2,95 metara i u stanju je 1,5 tona vazduha po sekundi da usisa i tako da dostigne 1,5struku brzinu zvuka.
Airbus A380 biti će prvi komercijalni avion, ćija će potrošnja kerozina po putniku, da bude manja od 3 litra na 100 kilometara.

Prema informacijama firme Airbusa posljednih 8 godina razvoja tog aviona koštale su 12 miliardi eura.
Upečatljiva osobina ovog aviona su dva sprata koja se protžu preko cijele dužine aviona. Kod Boeing 747 se gornji sprat proteže samo preko prve trećine aviona. Vanjski obim Airbusa A380 je tako koncipiran da može da sleti na sve velike aerodrome svijeta.
Samo aerodromski putnički pristupi avionu se moraju nadograditi tako da putnici imaju direktan pristup kako prvom tako i drugom spratu.

## Problemi 
## Vremenski plan 
## Prvi let 
## Izgradnja i logistika 
## Modeli 
## Modeli konkurencije 
## Razlika između Airbusa A380 i Boeinga 747 
## Narudžbe 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Airbus A380 

Kategorija:Airbus
Kategorija:Avioni
Kategorija:Avijacija
Laparoskopija

mini|desno|200px|Aparat za laparoskopiju
**Laparoskopija** je minimalno invazivna procedura kojom se u trbušnu duplju ulazi sa rigidnim cjevima, troakarima, kroz koje se može u trbušnu duplju uvesti teleskop sa malom kamerom i specijalni laparoskopski hirurški instrumenti. Prethodno se u trbušnu šupljinu upumpava, sa posebnim uređajem, ugljik-dioksid i na taj način se formira šupljina u kojoj je moguće uraditi operacije na više intrabdominalnih organa. Hirurg proceduru ne vidi direktno nego na posebnom monitoru poput onoga na običnom kućnom kompjuteru. Najčešća operacija je laparoskopska holecistektomija. Ovom operacijom se uklanja žučna kesa zajedno sa njenim sadržajem i žučnim kamencima ako su prisutni.

## Također pogledajte 
*Hirurgija
*Hirurg
*Medicina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Hirurgija
Kategorija:Endoskopija
Honoré de Balzac

**Honoré de Balzac** (*Onore de Balzak*, Tours, 20. maj 1799 — Pariz, 18. august 1850) bio je francuski pisac i duhovni začetnik evropskog realizma. Prikazao je više od 2000 likova iz svih slojeva francuskoga društva te ekonomske, političke, socijalne i kulturne uvjete svoga doba. Sva ta djela čine cjelinu pod nazivom *"Ljudska komedija".* Posebno mjesto u njegovu opusu zauzimaju *"Škakljive priče"*, kao primjer tipične francuske erotske tragikomike zvane "galski humor".

## Život 
Honoré de Balzac je francuski književnik i pisac koji je rođen u Toursu, Francuska, 1799. Balzac je odrastao u malograđanskoj porodici i završio je pravo u Parizu, ali se posvetio književnosti. Počeo je pisati u dvanaestoj godini, želeći da postane poznat i uspješan u Parizu. Međutim, njegovi roditelji su se protivili književničkom zanatu, misleći da će Balzac biti materijalno neosiguran. Njegovi prvi radovi nisu postigli uspjeh i Balzac se opterećuje dugovima. Međutim, nije klonuo duhom te se uspješno bavi književnošću. Balzac je postao prvi moderni profesionalni pisac, utemeljivši tzv. kritički ili društveni realizam. Svojim djelima je ispoljio svoju pripovjedačku snagu i postao poznat i cijenjen književnik.

Napisane romane, priče i novele je svojevoljno uvrstio u ciklus nazvan *Ljudska komedija* dalje podijeljen u *Studije iz društvenog života (*privatni, provincijski, pariski, politički, vojni i seoski)*, Filozofske studije i Analitičke studije.* Ciklus je ostao nedovršen, sa tim da se većina djela nalaze pod *Studijom iz društvenog života*, 22 završena djela iz *Filozofskih studija*, i jedno završeno od pet planiranih djela iz *Analitičkih studija.*, a to podrazumijeva doba Bourbonske restauracije (1815-1830) i doba Julske monarhije (1830-1848).

Balzac je bio poznat po svojoj neumornoj energiji, provedenoj radeći 12 sati dnevno. Sedmice je proveo u svojoj sobi, baveći se pisanjem. Njegov život je bio pun životnih borbi, a on se borio s povjeriocima i izdavačima koji su tražili da se ispune obećanja o napisanom romanu. Balzac se oženio 1850, nekoliko mjeseci prije svoje smrti. Njegovo ime je postalo slavno još za njegovog života, ali je njegova plodna karijera bila prekinuta iste godine u velikoj borbi između života i smrti.

## Djela 
* "Otac Goriot" 
* "Chagrinska koža" 
* "Sjaj i bijeda kurtizana" 
* "Seoski liječnik" 
* "Eugenie Grandet"
* "Seljaci" 
* "Ljiljan u dolu"
* "Kad žena zri"

## Reference 
Kategorija:Francuski pisci
Kategorija:Biografije, Tours
Kategorija:Rođeni 1799.
Kategorija:Umrli 1850.
Matija Gubec

[mini|desno|300p|Gupčeva bista u [Zagrebu.]] 
mini|desno|300p|Prikaz smrti Matije Gubeca 
**Ambroz Matija Gubec** (;  – 15. februar 1573) bio je hrvatski seljak i vođa seljačke bune u Hrvatskoj i Sloveniji.

Prije bune, Gubec je bio kmet na imanju Franje Tahija.

Kad je izbila buna, seljaci su izabrali Gubeca za vođu. U kratkom vremenu bune Gubec se pokazao kao sposoban organizator i nadahnuti vođa, pa je odmah nakon smrti ušao u legendu.

Vodio je seljačku vojsku u presudnoj bitki protiv plemića kod Stubičkih Toplica 9. februara 1573. Nakon što su seljaci poraženi, Gubec je uhvaćen i odveden u Zagreb. Smaknut je 15. februara, a prema legendi je javno mučen na Markovom trgu tako što je prisiljen da nosi krunu od usijanog željeza (kao "seljački kralj"), a zatim je raščetvoren.

Matija Gubec je do današnjeg vremena ostao najveći hrvatski narodni heroj. Posebno je slavljen zbog ideoloških razloga za vrijeme komunizma, pa je tada podignut i njegov spomenik u Gornjoj Stubici, čiji je autor Antun Augustinčić.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Vojskovođe
Kategorija:Biografije, Donja Stubica
Kategorija:Feudalizam
TMP

**TMP**
* 1. skraćenica za Tvornica mliječnih proizvoda, Beli Manastir
* 2. skraćenica za **tehnika mrežnog planiranja**
* 3. skraćenica za **Tovarna mlečnega prahu**, Murska Sobota 
* 4. oznaka aerodroma Tampere-**Pirkkala**, Finska 
* 5. inicijali rimskog komediografa Tita Makcija Plauta

Kategorija:Skraćenice
Tomáš Masaryk

mini|TGM - 1918
**Tomáš Garrigue Masaryk**  (Hodonín, 7. mart 1850 – Prag, 14. septembar 1937) bio je češki političar, filozof i sociolog.

Profesor filozofije na praškom Karlovom univerzitetu. Godine 1889. s Kramarom je osnovao liberalnu političku grupu *Realisti*, koja se povezala s *Mladočeškom strankom*. Osnivač je i ideolog liberalne *Češke narodne stranke* koja se borila za autonomiju Češke u sklopu Austro-Ugarske. Godine 1914. odlazi u emigraciju, gdje razvija intenzivniju političku djelatnost za stvaranje samostalne čehoslovačke države. Pred kraj rata na čelu je privremene čehoslovačke vlade. U Washingtonu je 16. oktobra 1918. izdao *Deklaraciju o nezavisnosti Čehoslovačke*. Bio je predsjednik Čehoslovačke, izabran 14. novembra 1918. a biran je još tri puta na tu funkciju. Dao je ostavku 1935. Kao "*otac domovine*" smirivao je zategnute odnose čeških i slovačkih stranaka.

## Djela 
* *Socijalno pitanje – filozofske i sociološke osnove marksizma*
* *Samoubistvo kao socijalna masovna pojava moderne civilizacije*
* *Osnove konkretne logike*
* *Ideali humaniteta*

## Literatura 
* Preclík, Vratislav. Masaryk a legie (Masaryk and legions), váz. kniha, 219 pages, first issue vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karvina, Czech Republic) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím (Masaryk Democratic Movement, Prague), 2019, ISBN 978-80-87173-47-3, site 8-34, 36-39, 41-42, 106-107, 111-112, 124–125, 128, 129, 132, 140–148, 184–215.

Kategorija:Rođeni 1850.
Kategorija:Umrli 1937.
Kategorija:Biografije, Hodonín
Kategorija:Čehoslovački filozofi
Kategorija:Čehoslovački političari
Kategorija:Čehoslovački sociolozi
Kategorija:Češki filozofi
Kategorija:Češki političari
Kategorija:Češki sociolozi
Kde domov můj

**Kde domov můj?** (bos. *Gdje je moj dom?*) je od 1993. godine državna himna Češke. 

Riječi himne potiču iz pozorišnog djela "*Fidlovačka aneb žádný hněv a žádná rvačka*" koje je napisao Jozef Kajetán Tyl. Ovo djelo je premijerno izvedeno u Pragu 21. decembra 1834. godine. Muziku je napisao František Škroup. Pozorišno djelo ima više dijelova ali se za himnu uzima samo prva strofa. 

Za vrijeme Čehoslovačke, državna himna se sastojala iz dva dijela. Prvi je dio bila sadašnja češka himna, a drugi dio je bila himna Slovačke (Nad Tatrou sa blýska).

## Tekst himne 
## Također pogledajte 
Kategorija:Državne himne
Kategorija:Češka
Dioklecijanova palača

thumb|desno|Peristil, centralni trg
Rimski car Dioklecijan proveo je zadnje godine svog života u ogromnoj palači, koju je podigao u blizini svog rodnog mjesta Aspalthos (Dioclea, blizu Salone - današnjeg Solina) u Dalmaciji između 295-305 godine. Spalatska (prijašnje ime za Split) palača odlikuje se svojim izvanrednim strateškim položajem u sredini Rimskog carstva između zapada i istoka.

Palača se sastoji od niza rimskih vila i dvorske, vojne, gradske i sakralne arhitekture. Na pravougaonom temelju sagrađena palača zauzimala je oko 30.000 m2 (otprilike 215 x 180 metara). Ogromni zidovi i tornjevi na svakom uglu, kao i još po četiri manja tornja na svakom zidu (osim na zidu prema moru), razgraničavali su ovu građevinu od ostale okoline. Unutrašnjost palače sastojala se od jedne vodoravne (Decumanus) i jedne uspravn (Cardo) ulice, koja je palaču pravilno dijelila na četiri dijela: dva na sjeveru i dva na jugu.

U sjevernom dijelu,arheološka iskopavanja pokazala su ostatke dvije velike grđevine pravougaonog oblika, čija funkcija do danas nije u potpunosti razjašnjena. Pretpostavlja se da su građevine imale vojnu funkciju.

Na središnjem trgu (Peristil) u južnom dijelu palače, na lijevoj i desnoj strani, nalazili su se parkovi sa spomenicima (tri hrama i Dioklecijanov mauzolej). U južnoj četvrti očuvani su ostaci carskih odaja različitih oblika.

Tokom vijekova prvobitna arhitektura se stalno mijenjala. Danas su od kompleksa sačuvane zidine, troja vrata (Zlatna - *Porta Aurea*, Srebrna - *Porta Argentea*, Željezna - *Porta Ferrea* i Mjedena - *Porta Aenea*), carev mauzolej (danas crkva Sv. Duje), ugaone kule, Jupiterov hram ili Hram svih bogova, središnji trg - Peristil, te neposredno na jugu od Peristila, Vestibul.

## Također pogledajte 
* Marjan
* Rimska arhitektura
* Dalmacija

## Vanjski linkovi 
* Stranica UNESCOa o Splitu i Dioklecijanovoj palači

Kategorija:Rimsko Carstvo
Kategorija:Rimska arhitektura
Kategorija:Svjetska baština u Hrvatskoj
Kategorija:Arheološki lokaliteti u Hrvatskoj
Kategorija:Građevine u Splitu
Kategorija:Građevine i strukture u Hrvatskoj
Kategorija:Historija Splita
Bolonjska deklaracija

mini|250px
**Bolonjska deklaracija** je zajednička deklaracija evropskih ministara obrazovanja potpisana u Bologni 19. juna 1999. godine, a odnosi se na reformu sistema visokog obrazovanja u Evropi.

**Bosna i Hercegovina je potpisala Bolonjsku deklaraciju 18. septembra 2003. godine.**

## Ciljevi Bolonjske deklaracije i Bolonjskog procesa 
Ciljevi Bolonjske deklaracije i Bolonjskog procesa su:
* Prihvatanje sistema lako prepoznatljivih i usporedivih stepena, među ostalim uvođenjem dodatka diplomi (*Diploma Supplement*), kako bi se promicalo zapošljavanje evropskih građana i međunarodna konkurentnost evropskog sistema visokog obrazovanja. 
* Prihvatanje sistema temeljenog na dva glavna ciklusa, preddiplomskom i diplomskom. Pristup drugom ciklusu zahtijeva uspješno završen prvi ciklus studija koji mora trajati najmanje tri godine. Stepen postignut nakon prvog ciklusa treba odgovarati evropskom tržištu rada odgovarajućom razinom kvalifikacije. Drugi ciklus vodit će ka magistarstvu i/ili doktoratu, kao što je to slučaj u mnogim evropskim zemljama. 
* Uvođenje bodovnog sistema, kao što je **ECTS**, kao prikladnog sredstva u promicanju najšire razmjene studenata. Bodovi se mogu postizati i izvan visokoškolskog obrazovanja, uključujući i cjeloživotno učenje, pod uvjetom da ih prizna univerzitet koje prihvata studenta. 
* Unapređivanje mobilnosti prevladavanjem zapreka slobodnom kretanju, posebno: studentima dati priliku za učenje, omogućiti im pristup studiju i relevantnim službama; nastavnicima, istraživačima i administrativnom osoblju priznati i valorizirati vrijeme koje su proveli u Evropi istražujući, predajući ili učeći, bez prejudiciranja njihovih statutarnih prava. 
* Unapređivanje evropske saradnje u osiguravanju kvalitete u cilju razvijanja usporedivih kriterija i metodologija. 
* Unapređivanje potrebne evropske dimenzije u visokom školstvu, posebno u razvoju nastavnih programa, međuinstitucionalnoj saradnji, šemama mobilnosti i integrisanih programa studija, obuke i istraživanja.

## Potpisnici 
* Austrija
* Belgija (francuska zajednica)
* Belgija (flamanska zajednica)
* Bosna i Hercegovina (18. septembar 2003)
* Bugarska
* Crna Gora
* Češka
* Danska
* Estonija
* Finska
* Francuska
* Njemačka
* Grčka
* Hrvatska
* Mađarska
* Island
* Irska
* Italija
* Letonija
* Litvanija
* Luksemburg
* Malta
* Holandija
* Norveška
* Poljska
* Portugal
* Rumunija
* Slovačka
* Slovenija
* Srbija
* Španija
* Švedska
* Švicarska
* Ujedinjeno Kraljevstvo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Bolonjska deklaracija (.pdf) (na engleskom)

Kategorija:Obrazovanje
Animafest

mini|desno|200px|Animafest 2010, logo
**Animafest** je svjetski festival animiranog filma koji se održava u Zagrebu svake druge godine.

2004. godine je održano 16. izdanje festivala. Organizator Animafesta je Koncertna direkcija dvorane Lisinski.

Animafest su 1972. godine osnovali grad Zagreb i "Zagreb film". Lokaciju je izabralo Međunarodno udruženje animatora, odajući priznanje tadašnjem svjetskom uspjehu i ugledu Zagrebačke škole crtanog filma. Iako je odavno prošlo zlatno doba hrvatske animacije, Animafest je i dalje jedan od glavnih svjetskih festivala crtanog filma, a dugo vremena mu je konkurisao samo Festival u Annecy-ju.

Slogan festivala: *Z is for Zagreb*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.animafest.hr/en

Kategorija:Hrvatski filmski festivali
Kategorija:Jugoslavenski filmski festivali
Kategorija:Kultura u Zagrebu
Kategorija:Hrvatska animacija
Kategorija:Jugoslavenska animacija
Bigfoot

mini
**Bigfoot**, još nazivan **Sasquatch**, je veliko, majmunoliko stvorenje koje navodno luta po divljinama Sjedinjenih Američkih Država i Kanade, posebno oko Velikih jezera, Tihog Okeana, Rocky Mountainsa, i na sjeverozapadu i jugu SAD-a.

S obzirom na to da do danas još ne postoje dokazi o postojanju ovog stvorenja, Bigfoot spada pod kategoriju kriptozoologije. 
Pronalazak fosila malih ljudi u Flores, Indonezija, daje nadu pristalicama Bigfoota, da će se njegovo postojanje dokazati u nedogledno vrijeme. Neki opisi ovog stvorenja podsjećaju na izumrlog čovjekolikog majmuna Gigantopithecus koji je živio u Kini prije više od 300.000 godina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sjedinjene Američke Države
Kategorija:Kanada
Kategorija:Kriptidi
Senj

[260px|mini|Senj, tvrđava [Nehaj, simbol grada]]
**Senj** je grad u Hrvatskoj, u Ličko-senjskoj županiji.

## Geografski položaj 
Senj je najveća urbana aglomeracija na hrvatskoj obali između Rijeke i Zadra. Područje grada obuhvata morsku obalu u dužini od 76&nbsp;km, a smješten je između mora, obronaka Kapele i Velebita, najveće planine u Hrvatskoj. Njegov položaj na istočnoj obali Jadrana pomorski ga povezuje s gradovima i zemljama Mediterana. Putnim vezama povezan je sa zaleđem preko planinskog prijevoja Vratnik (700 m nad morem), na zapadu s Vinodolskom dolinom, Rijekom i njenim zaleđem, te na jugu sa Zadrom, Splitom i Dalmacijom.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Senj.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Senj je imao 7.182 stanovnika, od čega u samom Senju 4.810.

### Grad Senj 
**Napomena**: *Nastao iz stare općine Senj.*

### Senj (naseljeno mjesto) 
### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Senj je imalo 5.998 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Poznate ličnosti 
* Ivan Paskvić, astronom, matematičar, osnivač i prvi upravnik zvjezdarnice u Budimu, Mađarska.

## Spomenici i znamenitosti 
* tvrđava Nehaj
* Gradski muzej

## Galerija 

Datoteka:Senj.CoastView.jpg|obala
Datoteka:Senj statue.jpg|spomenik "Tri mornara"
Datoteka:Suncanik Senj 45 paralela 07.jpg|Sunčanik
Datoteka:Gradska vrata Senj 082011 roberta f.jpg|gradska vrata
Datoteka:Senj Croatia City 090726b.JPG|ulica
Datoteka:Senj east 090727a.JPG|Senj sa istoka
Datoteka:Senj riva 09022012 003.jpg|Senjska riva u zimskom periodu
Datoteka:Senj south harbour 090728a.JPG|gradski detalj
 

## Također pogledajte
* Spisak gradova u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Ličko-senjskoj županiji
*
Velebit

mini|260px|Pogled na Velebit sa morske strane
**Velebit** je najduža (145&nbsp;km), iako ne i najviša planina u Hrvatskoj. Najviši vrh je Vaganski Vrh (1.757 m). Pripada Dinarskom gorju.

Pruža se uzduž Podvelebitskog kanala, dijela Jadranskog mora, od prijevoja Vratnik kod Senja na sjeverozapadu do kanjona rijeke Zrmanje na jugoistoku. S kopnene strane ga okružuju Ličko i Gacko polje.

Na Velebitu se nalaze i najdublji speleološki objekti u Hrvatskoj: trodijelna "Lukina jama" duboka je 1392 m, a "Slovačka jama" 1320 m.

Planina, premda značajna, sve je manja prepreka u komunikaciji sjevernih i istočnih dijelova Hrvatske sa srednjim i južnim dijelovima primorja Hrvatske. Uz Vratnik (698 m), najvažniji prijevoji preko kojih su sagrađeni putevi su Oštarijska vrata (928 m) između Gospića i Karlobaga i Prezid (766 m) između Gračaca i Obrovca. Savremena putna veza kroz Velebit ostvarena je tek 2003. otvaranjem tunela Sveti Rok. Uz obalu podno Velebita prolazi Jadranska magistrala koja je na tom dijelu poznata po velikom broju zavoja i čestom zatvaranju zbog bure tokom zime.

## Zaštićena područja 
* Park prirode Velebit obuhvata najveći dio masiva planine Velebit i dolinu krške rijeke Zrmanje te je površinom najveće zaštićeno područje u Republici Hrvatskoj. Položaj Velebita, kao i njegova geološka građa, uticali su na razvoj veoma bogatog i raznolikog živog svijeta. Do sada je registrirano 2700 biljnih vrsta, od kojih čak 78 endemskih. Među endemskim vrstama ističe se glasovita velebitska degenija, a među tercijarnim reliktima hrvatska sibireja. Na području Velebita se gnijezdi velik broj različitih vrsta ptica, a od sisavaca svakako treba spomenuti dvije u Europi ugrožene vrste: smeđi medvjed i vuk. 
* Nacionalni park Sjeverni Velebit,
* Hajdučki i Rožanski kukovi, strogi rezervat prirode unutar nacionalnog parka Sjeverni Velebit 
* Nacionalni park Paklenica.
* Svjetska baština - Iskonske bukove šume Karpata i drugih regija Evrope: Hajdučki i Rožanski kukovi i dijelovi nacionalnog parka Paklenica
* Mirila, Premužićeva staza, posebni rezervat Štirovača
* Međunarodni rezervat biosfere od 1978. god.

Za zaštitu su predložena i ova područja: Senjska draga, Nadžak bilo, Mali Rajinac, Veliki Kozjak, Štirovača II, Devčića tavani, Ramino korito, Dobri-bačića kuk, Budakovo brdo, Velinac i stablo obične jele. Šumarski list.

## Također pogledajte 
* Prizna 
* Lika             
* Gorski kotar

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Park prirode Velebit
* Zaštićeni dijelovi prirode na Velebitu
* Planinarska kuća "Vila Velebita"
* "Velebit", serijal *Vrhovi Balkana*, Al Jazeera Balkans, 25. 4. 2014.

Kategorija:Planine u Hrvatskoj
Kategorija:Lika
Kategorija:Parkovi prirode u Hrvatskoj
Megion

**Megion** () jest grad u Hantijsko-mansijskom autonomnom okrugu, Tjumenjska oblast, Rusija, blizu desne obale rijeke Oba, na strmom zavoju potoka Mege, koji se tu ulijeva u Ob. Smješten je na koordinatama 61°01' sjever i 76°12' istok.

Broj stanovnika: 51.600

Grad se prvi put spominje 1810.

Godine 1981. prva ležišta nafte u zapadnom Sibiru nađena su ovdje. Megion je 23. jula 1980. stekao status grada.

Sada je ovaj grad centar proizvodnje nafte i prirodnog plina.

Od najbliže željezničke stanice je udaljen 15&nbsp;km, a od najbližeg aerodroma, koja je u Nižnjevartovsku, 30&nbsp;km.

Vremenska zona: Moskovsko vrijeme+2

## Također pogledajte 
* Spisak gradova u Rusiji

## Vanjski linkovi 
* Gradska uprava
* Megionski forum
* Radio 

Kategorija:Gradovi u Rusiji
Grb Novog Sada

mini|desno|400px|Grb Novog sada
Grb Novog Sada predstavlja štit barokne forme, u čijem se gornjem plavom polju nalaze tri okrugle kule bakarne boje, na kojima sredinu i od gore opasuje nadstrešnica. Na svakoj kuli se nalazi šest prozora. Kule stoje odvojeno, svaka za sebe, sazidane od neotesanog kamena. Nadstrešnica gornjeg dijela je zupčasta, kapije kula su zatvorene, a prozori otvoreni. Srednja kula je nešto viša i šira, a nad njom je bijela golubica u letu koja nosi u kljunu maslinovu grančicu. U donjem zelenom polju ispod kule se nalazi sedam traka, četiri srebrne i tri plave, koje simbolizuju rijeku Dunav.

Grb grada se može upotrebljavati i u obliku zastave, koja je svjetloplave boje, a u sredini zastave se nalazi grb izrađen u bijeloj boji.

Grb je gradu dala carica Marija Terezija kada je Novi Sad dobio status grada i sadašnje ime 1. februara 1748. godine.

## Vanjski linkovi 
* https://www.021.rs/story/Novi-Sad/Vesti/134494/Sta-znaci-grb-Novog-Sada.html

Kategorija:Novi Sad
N
Vrlina

**Vrlina** () je uobičajena, dobro utemeljena, određenost i pripravnost muških snaga usmjerenih veličanstvenim djelima. Vrlina je moralna izvrsnost osobe. Latinska riječ *virtus* znači "muževno", od vir "muž", te se odnosi izvorno na muške, ratne vrline kao hrabrost.

U grčkom se tačnije zvala "naviknuta izvrsnost", kao nešto trajno trenirano. Vrlina upornosti i ustrajnosti je potrebna za sve vrline budući da je vrlina navika karaktera te se moraju ponavljano koristiti da bi osoba ostala sa vrlinama.

Četiri (zapadne osnovne) vrline jesu:

* mudrost (oprez)
* pravda
* hrabrost
* suzdržljivost (umjerenost)

Kategorija:Filozofija
Kategorija:Etika
Kategorija:Vrline
Muhamed Kreševljaković

**Muhamed Kreševljaković** (Sarajevo, 16. juli 1939 – Sarajevo, 5. decembar 2001) bio je bosanskohercegovački historičar, političar i 31. gradonačelnik Sarajeva.

## Biografija 
Završio je Filozofski fakultet, odsjek historija. Radio kao profesor historije i latinskog jezika u Velikoj Kladuši, Prijepolju i Kaknju. Veoma uspješnu stručnu aktivnost razvija dvadeset godina kao šef Odjela za dokumentacije Zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirodnih rijetkosti BiH. Bavio se problematikom spomeničkog fonda BiH i po raznim novinama naučnim časopisima i godišnjacama objavio više članaka i rasprava te jednu knjigu. Posebno je značajan njegov rad na prijevodu *"Kadićeve kronike"* na kojoj je, zajedno sa Fehimom Spahom radio duži niz godina. Ovaj rad još nije publikovan. Posebno je bio aktivan na zaštiti kulturno-prirodnog naslijeđa BiH, a kao rezultat ovih aktivnosti bio je i jedan od osnivača pokreta *"Zeleni-BiH"*. Na prvim demokratskim izborima izabran je u decembru 1990. na mjesto gradonačelnika Sarajeva. Na tom mjestu nalazi se od decembra 1990. do aprila 1994, kada odlazi na dužnost prvog generalnog konzula Bosne i Hercegovine u Italiji sa sjedištem u Milanu. Dobitnik je više internacionalnih priznanja. Ukopan je na šehidskom mezarju *"Kovači"*.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1939.
Kategorija:Umrli 2001.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bošnjaci
Kategorija:Bosanskohercegovački historičari
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Političari Stranke demokratske akcije
Kategorija:Gradonačelnici Sarajeva
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Sarajevu
Grb Istočnog Sarajeva

mini|desno|300px|Grb Istočnog Sarajeva
**Grb grada Istočno Sarajevo**, odnosno njegovu osnovu čini crveni štit koji je krstom, plave i srebrene boje, razdjeljen na četiri dijela. U prvom i četvrtom dijelu nalazi se bijeli dvoglavi orao, a u drugom i trećem prikazan je zlatni grad sa tri kule, koji podsjeća na srednjovjekovni grb bosanskih kneževa Pavlovića. Iznad štita je zlatna bedemska kruna sa četiri merlona i zlatnom dijademom. Desni čuvar štita je arhanđel Mihailo, a lijevi arhanđel Gavrilo. Pored čuvara su crna, zlatom okovana koplja sa zastavama Republike Srpske i Istočnog Sarajeva.

U dnu grba se nalazi traka sa natpisom "*Istočno Sarajevo*" (prije "*Srpsko Sarajevo*").

## Reference 
Istočno Sarajevo
Kategorija:Istočno Sarajevo
Hipokratova zakletva

***Corpus Hipocraticum*** je nastao u Grčkoj između 5. i 3. vijeka p. n. e. te je on u našoj kulturi izvorna tačka svih liječničkih zakletvi i kodeksa. Radi se o 59 djela u kojima se govori o tadašnjim etičkim aspektima medicinskog rada. Njihovu okosnicu, kao i uzor za sastavljanje budućih liječničkih zakletvi čini ***Hipokratova zakletva***:

*« Kunem se Apolonom liječnikom, Asklepijem; Higijejom i Panakejom, svim bogovima i božicama, zovući ih za svjedoke, da ću po svojim silama i savjesti držati ovu zakletvu i ove obaveze. Stoga ću učitelja ovoga umijeća poštovati kao svoje roditelje, njegovu ću djecu držati svojom braćom, a budu li htjeli učiti ovu umjetnost, puočavaću ih bez ugovora i bez plate. 
Puštat ću da učestvuju kod predavanja i obuke i u svakom drugom znanju moja djeca i djeca moga učitelja. Učiću i đake koji se budu ugovorom obavezali i ovom zakletvom zakleli, ali nikoga drugoga. Svoje propise odrediću po svojim silama i znanju na korist bolesnika i štitiću ga od svega što bi mu moglo škoditi ili nanijeti nepravdu. Nikome neću, makar me za to i molio, dati smrtonosni otrov, niti ću mu za njega dati savjet. Isto tako neću dati ženi sredstvo za pometnuće ploda. Isto ću i pobožno živjeti i izvršavati svoju umjetnost. Neću operisati mokraćne kamence, nego ću to prepustiti onima koji se time bave. U koju god kuću stupim, radiću na korist bolesnika, kloneći se hotimičnog oštećivanja, a posebno zavođenja žena i muškaraca, robova i slobodnih. Što po svom poslu budem saznao ili vidio, pa i inače, u saobraćaju s ljudima, koliko se ne bude javno smjelo znati, prešutjeću i zadržati tajnu. Budem li održao ovu zakletvu i ne budem li je prekršio, neka mi bude sretan život i ugled ljudi do u daleka vremena; prekršim li ovu zakletvu i zakunem li se krivo, neka me zadesi protivno.»*

Tokom historije ova se zakletva često mijenjala, ali je na kongresu Međunarodnog saveza liječničkih društava u Ženevi 1948. ustanovljena konačna zakleta koja se danas koristi, ***Ženevska zakletva***:

*" U času kada stupam među članove liječničke profesije, svečano obećajem da ću svoj život staviti u službu humanosti. Prema svojim učiteljima sačuvaću dužnu zahvalnost i poštovanje. Svoje ću zvanje obavljati savjesno i dostojanstveno. Najvažnija će mi briga biti zdravlje moga pacijenta. Poštovaću tajne onog koji mi se povjeri. Održavaću svim svojim silama čast i plemenite tradicije liječničkog zvanja. Moje kolege biće mi braća. U vršenju dužnosti prema bolesniku neće na mene uticati nikakvi obziri vjere, nacionalnosti, rase, političke ili klasne pripadnosti. Apsolutno ću poštovati ljudski život od samog začetka. Niti pod prijetnjom neću dopustiti da se iskoriste moja medicinska znanja suprotno zakonima humanosti. Ovo obećajem svečano, slobodno, pozivajući se na svoju čast."*

## Također pogledajte 
* Hipokrat

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Medicina
Ivica Rajić

**Ivica Rajić** je bivši komandant Druge operativne grupe HVO-a iz Kiseljaka. Pred Haškim tribunalom optužen za ratne zločine 1995, nakon čega se uz pomoć pojedinih institucija Republike Hrvatske skrivao od pravde sve do 6. aprila 2003. u Splitu gdje je živio pod lažnim imenom. Hrvatske vlasti su ga prebacile u pritvor Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju u Hagu u utorak, 24. juna 2003. Optužen je za masakr u selu Stupni Do. Ivica Rajić je priznao krivicu oktobra 2005.na .

## Također pogledajte 
* Spisak osuđenika Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju

## Reference 
Kategorija:Ratni zločinci u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Biografije, Kiseljak
Kategorija:Oficiri Jugoslavenske narodne armije
Kategorija:Oficiri Hrvatskog vijeća odbrane
Kategorija:Osuđeni pred Haškim tribunalom
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Hrvati iz Bosne i Hercegovine osuđeni za ratne zločine
Kategorija:Hrvati iz Bosne i Hercegovine osuđeni za zločine protiv čovječnosti
Richard Holbrooke

mini|desno|Richard Holbrooke
**Richard Charles Albert Holbrooke** (*Ričard Čarls Albert Holbruk*, ili samo *Ričard Holbruk*) je bio američki diplomata, pisac, editor i bankar rođen 24. aprila 1941 godine u New York-u a umro je 13. decembra 2010.

Holbrooke je bio poznat kao glavni arhitekta mirovnog sporazuma između zaraćenih strana u bivšoj Jugoslaviji koji je doveo do potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma 1995. godine.

Umro je 13. decembra 2010. u 69. godini.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1941.
Kategorija:Umrli 2010.
Kategorija:Biografije, New York
Kategorija:Američki diplomati
Kategorija:Članovi Demokratske stranke (SAD)
Baski

mini| Ruralni dio španske Baskije. 
**Baski** su narod, koji uglavnom živi u predjelu zapadnih Pireneja i na obali Biskajskog zaljeva. Oko 2 miliona pripadnika baskijskog naroda živi u Španiji autonomnoj pokrajini Baskiji, a oko 100.000 u Francuskoj. Baskijskih zajednica ima u Srednjoj i Južnoj Americi, gdje žive od 18. vijeka. 
Osnova baskijskog identiteta je jezik nazvan **euskara**. To je jedini neindoevropski jezik u Zapadnoj Evropi, a njegovo porijeklo nije do kraja objašnjeno. Pretpostavlja se da su Baski ostatak neindoevropskog naroda. Najveći baskijski grad je *Bilbao*.

## Ime 
Baski sami sebe zovu Euskaldunak, u singularu Euskaldun. Riječ je nastala od euskara (jezik baska, baskijski) i –dun 'onaj koji', odnosno 'onaj koji /govori jezik/ basque', to jest 'basque-govornik'. Zbog fizičkog oblika lica nazivani su često 'narod sa zečijim licem'.

## Porijeklo 
Njihov jezik euskara (baskijski), najstariji je u Evropi, lingviste snažno asocira na kameno doba. Za lingvista Georga Dimizilesa, jezik Baska i kavkaski jezici predstavljaju preživjele ogranke davno izumrle porodice.

## Običaji 
Baski su u svojoj izoliranosti, ali i u veoma tranzitnom području, uspjeli sačuvati stare običaje i jezik. Žene se samo međusobno, za njih su djeca iz mješanih brakova prokleta. Kod njih nije bila rijetkost da se žene unutar jedne porodice, pa čak i brak između brata i sestre.
Baski su veoma odani svojoj zajednici na dan Dia de la Patria (ili na euskarskom **Aberi Eguna**; Dan domovine) na desetke hiljada Baska iz Francuske, Španije i širom svijeta, okupljaju se u svetom gradu Gerniku ispod jednog prastarog hrasta i zaklinju na vjernost domovini.

## Također pogledajte 
* Francuzi

Kategorija:Izolirani narodi
Kategorija:Baskija
Stupni Do

**Stupni Do** je naseljeno mjesto u sastavu općine Vareš, FBiH, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Tokom rata u Bosni i Hercegovini HVO je počinio masakr nad najmanje 37 bošnjačkih civila oktobra 1993. kao dio kampanje etničkog čišćenja Bošnjaka s tzv. hrvatske teritorije.

## Stanovništvo 
## Reference 
Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Naseljena mjesta u Varešu
Kategorija:Ratni zločini