Opisthokonta

**Opisthokonta** (grč.:  ὀπίσθιος - *opístios* = zadnji, stražnji + κοντός - *kontós* = "pol", tj. bič) su široka grupa eukariota , uključujući  carstva životinja i gljiva. Opisthokonta, prethodno su označavane kao grupa "Fungi/Metazoa, a općenito su prepoznavane kao kladus. Opisthokonta skupa sa Apusomonadida i Breviata čine veći kladus Obazoa.

## Bičevi i ostala svojstva
Zajednička karakteristika opistokonta je su bičaste ćelije, poput spermatozoida većine životinja i spore hitridnih gljiva, sa  samo jednim "opisto" (stražnjim) bičem. Upravo ova karakteristika grupi daje ime. Suprotno tome, ćelije flagelata u drugim eukariotskim grupama pokreću jedan ili više *prednjih* flagela. Međutim, u nekim skupinama opisthokonta, uključujući većinu gljiva, ćelije su se potpuno izgubile.

## Historija
Bliske odnose životinja i gljiva sugerirao je Thomas Cavalier-Smith, 1987., koji je koristio neformalno ime Opisthokonta (formalni naziv je 1956. koristio za Chytridiomycota od Copelanda), a podržale su ga i kasnije genetičke studije.

Rane filogenije su postavile gljive u blizini biljaka i drugih grupa koje imaju mitohondrije sa ravnim kristama (grebenima), ali taj karakter varira. U novije vrijeme govorilo se da su holoza (životinje) i holomikota (gljive) međusobno mnogo bliže nego biljkama, jer opisthokonti imaju trostruko spajanje karbamoil-fosfat sintetaze, dihidroorotaze i aspartat karbamoiltransferaza kojih nema nije u biljkama, a biljke imaju fuziju timidilat sintaza i dihidrofolat reduktaza kojih nema u opistokontima. Životinje i gljive su također bliže amebama nego biljkama, a biljke su bliže supergrupi SAR protista nego životinjama ili gljivama. Životinje i gljive su heterotrofi, za razliku od biljaka, i dok su gljive  sesilne poput biljaka, postoje i sesilne životinje.

Cavalier-Smith i Stechmann  tvrde da su se netrepljasti eukarioti kao što su opistokonte i Amoebozoa, skupno zvani Unikonta, odvojili od ostalih dvotrepljastih eukariota, nazvanih Bikonta, nedugo nakon što su se pojavili.

## Taksonomija
Opistokonte se dijele na Holomycota ili Nucletmycea (gljive i svi organizmi koji su bliže gljivama nego životinjama) i Holozoa (životinje i svi organizmi koji su bliže životinjama nego gljivama); još nije identificiran opistokont baziran na razdvajanje Holomycota / Holozoa. 
Taksonomiju  opistokonti  su  u velikoj mjeri riješili  Torriella et al. Holomycota i Holozoa sastavljene su od sljedećih grupa:
* Holomycota (Gljivolike)
** Fungi
***uključuju:
**** Chytrida (bičari, gljive sa zoosporama)
**** *Fonticula* (Filogenija  novijih radova smatra ih dijrlovima Cristidiscoidea, sestrinske grupe gljiva)
**** *Hyaloraphidium* (prethodno smatran da je zelena alga, sada se svrstava u gljive)
**** Microsporidia (prethodno  u Apicomplexia)
**** Nucleariida (Novija filogenija smatra ih dijelom Cristidiscoidea, sestrinske grupe gljiva)
*** Isključujući:
**** Labyrinthulomycetes (sluzave mreže) (uključene u supergrupu SAR)
**** Myxogastria (sada u  Amoebozoa)
**** Oomycete (vodene plijesni) (sada u supergrupi SAR)
** Rozellida (pozicija neizvjesna)
* Holozoa (Životinjolike)
** *Corallochytrium* (bivše  Heterokonta)
** Filozoa
*** Animalia
*** Choanoflagellata (bičari, renije uključeni u Protozoa)
*** Filasterea
** Mesomycetozoea
*** Amoebidiales (bivše  Trichomycete)
*** Dermocystida (smatrane paratzitskim gljivama ili Sporozoa)
*** Eccrinales (bivše  Trichomycete)
*** Ichthyophonida (ranije smatrane parazitskim gljivama *incertae sedis*)

### Filogenija
Hoanoflagelati imaju kružni mitohondrijski DNK genom s dugim međugenskim  regijama. Oko  četiri puta je veći od životinjskih mitohondrijskih genoma i sadrži dvostruko više gena koji kodiraju proteine.
Čini se da je *Corallochytrium* vjerovatno bliže gljivama nego životinjama, na osnovu prisustva ergosterola u membranama i sposobnosti za sintezu lizina putem puta AAA.
Oblici sa ihtiosporama  imaju deleciju dvije aminokiseline u svom genu  EEF1A1, koji se smatra karakterističnim za gljive. Njihov  genom je dug  >200 kilobaznih pairova, sa nekoliko stotina linearnih hromosoma.
U sljedećem filogenetskom stablu prikazano je koliko su se miliona miliona godina (Mya) kladusi  razdvajali u novije grane. Stablo Holomycota prikazano je prema  Tedersoo-u et al.
{{clade
|label1=Eukaryota

|1={{clade
|label1=Bikonta
|1=

|label3=Podiata
|3={{clade     
|1=CRuM 
|label2=Amorphea/

|sublabel2=Unikonta
|2=}}

|state2=double
|2=Excavata 
}}
|style1=font-size:80%;line-height:80%}}

Jedan pogled na velika carstva i njihove matične grupe.

## Galerija 

slika:Nuclearia sp Nikko.jpg|*Nuclearia* (Nucleariida)
slika:Rozella allomycis2.jpg|*Rozella* sp. (Rozellida)
slika:Msp tubule EM.jpg|Mikrosporidijske spore (Microsporidia)
slika:CSIRO ScienceImage 1392 Scanning Electron Micrograph of Chytrid Fungus.jpg|Chytrida (bičaste gljive)
slika:Sphaeroforma arctica.jpg|*Sphaeroforma* sp. (Mesomycetozoea)
slika:Ministeria vibrans.jpeg|*Ministeria* sp. (Filasterea)
slika:Capsaspora owczarzaki.jpeg|*Capsaspora* sp. (Filasterea)
slika:Protero-7.png|*Salpingoeca*  (Choanoflagellatea)
slika:Desmarella moniliformis.jpg|*Desmarella* sp. kolonijska (Choanoflagellatea)
slika:Matsutakeredpinemushroomhunting.jpg|Dvije opistokonte: muškarac (Metazoa) i pečurka (Fungi)

## Također pogledajte
*Bikonta
*Unikonta
*Supergrupa SAR

## Reference
## Vanjski linkovi
* Tree of Life Eukaryotes 


Kategorija:Taksonomija
Kategorija:Živi svijet Bosne i Hercegovine