open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Avalski toranj

mini|280p|Avalski toranj, prije i poslije razaranja
mini|300px|Rekonstrukcija tornja (Slikano 19.07.2008)
**Avalski televizijski toranj** je toranj na planini Avali u Beogradu. Avalski toranj je visok 204,57 metara.

## Prvi toranj 
Proradio je poslije petogodišnje izgradnje, 1965. godine. Toranj su osmislili arhitekte Uglješa Bogdanović (umro 1994. godine) i Slobodan Janjić, kao i konstruktor akademik Milan Krstić. Njegova izgradnja je bila povjerena građevinskom preduzeću *Rad*.

U gradnji tornja utrošeno je oko 4.000 tona armiranog betona. Vrhunac posla je bila postavka 60 metara visoke antene, teške oko 25 tona, koju su uspješno montirali majstori *Goše* iz Smederevske Palanke. Početkom maja 1965. godine toranj je dobio konačan izgled, postavljene su televizijske i radio antene. Naizgled mršav na tri noge, koje su se oslanjale na temeljne blokove ukopane 1,4 metra u stijenu, toranj je odolijevao zubu vremena i naletima košave šetajući u prečniku i do jednog metra.

29. aprila 1999. godine, su ga bombe NATO pakta u Operaciji Saveznička sila srušile na stotinak kvadrata njegove nekadašnje terase.

Toranj je po mnogo čemu bio jedinstven u svijetu:

* Bio je jedini toranj na svijetu koji je za poprečni presjek imao jednokraki trougao
* Bio je jedan od tornjeva koji nije bio direktno uzemljen, već se oslanjao na svoje tri noge
* Od svog otvaranja 1965. godine, do razaranja 29. aprila 1999. godine bio je najviša građevina na Balkanu

Avalski toranj je bio jedan od zaštitnih znakova Beograda. Putnici koji bi putem prilazili Beogradu, mogli su da znaju da su nadomak grada kada bi ugledali toranj.

Njegova rekonstrukcija je otpočela 2006. godine. Obnovljeni toranj je trebao svečano da bude otvoren na 10. godišnjicu njegovog rušenja tj. 29. aprila 2009 Zbog vremenskih prilika, radovi nisu završeni na vrijeme. 29. oktobra 2009, Radio Televizija Srbije je objavila da je izgradnja tornja završena.

## Vanjski linkovi 
Da li je opravdana ponovna gradnja Avalskog tornja? 

## Reference 
Kategorija:Beograd
Kategorija:Građevine i strukture u Srbiji
Njemački jezik

**Njemački jezik** ()  zapadno-germanski jezik indo-evropskog porijekla koji se pretežno govori u centralnoj Evropi. Srodan je engleskom i holandskom jeziku. Sa oko 120 miliona govornika jedan je od najvećih i najvažnijih jezika na svijetu. Njemački jezik je zvanični jezik u šest evropskih zemalja; Austriji, Belgiji, Lihtenštajnu, Luksemburgu, Njemačkoj i Švicarskoj, dok je u Italiji zvaničan samo u pokrajini Trentino-Južni Tirol.
lijevo|360px|mini|Zemlje u kojima se govori njemački

## Također pogledajte 
* Njemačka književnost

## Vanjski linkovi 
* Njemačko-bosanski online rječnik
* rjecnik.ba On-line njemačko-bosanski dvosmjerni rječnik 

Kategorija:Germanski jezici
Kategorija:Jezici u Austriji
Kategorija:Jezici u Belgiji
Kategorija:Jezici u Lihtenštajnu
Kategorija:Jezici u Luksemburgu
Kategorija:Jezici u Njemačkoj
Kategorija:Jezici u Švicarskoj
Kategorija:Jezici u Brazilu
Kategorija:Jezici u Danskoj
Kategorija:Jezici u Namibiji
Kategorija:Jezici u Trentinu-Južnom Tirolu
Una-Regata

mini|Rijeka Una
**Una-Regata** je međunarodna tradicionalna turističko - sportsko - kulturna manifestacija  i ujedno jedna od najznačajnijih tradicionalnih manifestacija na otvorenom u Bosni i Hercegovini.
Regata je centralni događaj turističke promocije potencijala rijeke Une i prirodnog okoliša. Regata se odvija u 3 etape, a traje 4 dana. Počinje u Martin Brodu u blizini vodopada Štrbačkog buka, nastavlja se kroz netaknutu okolinu Nacionalnog parka Una do regionalnog centra Bihaća i završava u Bosanskoj Krupi. Pored raftinga, ovu manifestaciju krase i mnogi drugi kulturno-rekreacioni sadržaji, kao Skokovi sa Gradskog mosta u Bihaću  i Bosanskoj Krupi, takmičenja u ronjenju i blobingu, tradicionalnim igrama, te mnogi koncerti raznih izvođača.

## Reference 
Kategorija:Turizam
Kategorija:Bihać
Farski jezik

**Farski jezik** (farski: *føroyskt*) je skandinavski, germanski jezik indo-evropskog porijekla koji se pretežno govori u Farskim ostrvima. Jezik govori oko 60 000 ljudi na Farskim ostrvima i oko 25 000 u Danskoj.

## Brojevi 

Kategorija:Sjevernogermanski jezici
Hello world program

*Hello world* je prvi program koji se pravi na evropskim fakultetima. To je najčešće jedan od prvih programa koje naprave programeri početnici u cilju upoznavanja sa osnovama programerskih vještina.

Ovaj program obično ispisuje poruku ("Hello world", tj. "Pozdrav svijete") na osnovni izlaz (output) pri izvršavanju.

## Implementacija u raznim programskim jezicima 
### Ada 
```ada
with TEXT_IO;
procedure HELLO is
begin
  TEXT_IO.PUT_LINE ("Hello world!");
end HELLO;
```

### ASP 
```
'Hello world!'
```

### BASIC 
```basic
PRINT "Hello World!"
```

### C 
```c
#include 

int main()
{
  printf("Hello, world!\n");
  return 0;
}
```

### C++ 
```c++
#include 

using namespace std;

int main()
{
  cout Hello();
```

### Python 
```python
print("Hello, world!")
```

### Seed7 
```
$ include "seed7_05.s7i";
 
 const proc: main is func
   begin
     writeln("Hello, world!");
   end func;
```

## Vanjski linkovi 
* programiranje.org – zajednica programera

Kategorija:Programiranje
Sredačka Župa

**Sredačka Župa** je oblast u okolini Prizrena, koja je u vrijeme Kraljevine Jugoslavije predstavljala administrativnu cjelinu, a danas nema administrativni status. Pored Sredačke tu su i Sirinićka Župa, Gora, Opolje, Prizrenska Podgora. Sredačka Župa u geografskom smislu predstavlja kotlinu između Prizrena i Brezovice. Mnogi je nazivaju Prizrenska Župa ili samo Župa. Preko nje je vijekovima vodio karavanski put Solun – Skadar – Prizren - Skoplje.

## Historija
U periodu od 1918. do 1940, Sredačka Župa je predstavljala administrativnu oblast u Kraljevini Jugoslaviji. U FNR Jugoslaviji, Sredačka Župa gubi status administrativne oblasti i sva naselja koja su joj pripadala dobivaju status mjesnih zajednica općine Prizren.

## Geografija

Datoteka:vrtop.jpg
Datoteka:crni_vrh.jpg
Datoteka:prevalac.jpg
Datoteka:osljak.jpg

Sredačka Župa je smještena na obroncima Šar-planine, oko gornjeg toka prizrenske Bistrice, zagrađena Prevalcem, na oko 1515 metara nadmorske visine, sa sjevera Ošljakom 2212 metara, a na jugu Crnim Vrhom na oko 2600 metara visine. Prema popisu iz 1977. godine Sredačka Župa je obuhvatala površinu od 162,82&nbsp;km2. 

## Naseljena mjesta
Naseljena mjesta u Sredačkoj Župi su: Pousko, Jablanica, Lokvica, Rečane, Živinjane, Planjane, Nebregošte, Manastirica, Stružje, Donje Ljubinje, Gornje Ljubinje, Sredska, Drajčići, Bogoševce, Mušnikovo, Gornje Selo (Prizren).

## Privreda
Tradicionalna privredna delatnost u Sredačkoj Župi je stočarstvo, koje tokom čitavog 20. vijeka stagnira. Građevinarstvo je također značajna djelatnost. Posljednjih decenija 20. vijeka počinje razvoj malih preduzeća u oblastima trgovine, transporta, usluga i ugostiteljstva. Ova oblast je poznata po velikom broju ugostiteljskih objekata, gdje se sprema veoma kvalitetna hrana. Većina restorana je smještena u selu Rečane. Poslije 2000. godine se pojavljuju i prva preduzeća za proizvodnju i telekomunikacije.

U Župi trenutno radi fabrika sokova "Frutti" kod Rečana, fabrika sa proizvodnju stiropora u Mušnikovu, te dva kamenoloma. Turska vladina organizacija TIKA je pomogla zemljoradničkoj zadruzi "Selo" u Rečanu da pokrene proizvodnju čuvenog šarskog sira.

## Vanjski linkovi 
* Alem, magazin 
* ZupaCafe.com
* Nasinci.Com 
* Prizren-Zupa.Com
* Prizrenska-zupa.De
* Sredacka Zupa page
* Centar za očuvanje nasleđa Kosova i Metohije
* Mushnikova.com
* Planjane.com 
* gornjeselo.com
* Bosnjaci.Net

Kategorija:Geografija Kosova
Firenca

**Firenca** () jest grad u Italiji i glavni grad regije Toskane. U periodu od 1865. do 1870. bio je glavni grad Kraljevine Italije.

Kroz Firencu protiče rijeka Arno. Grad ima oko 400.000 stanovnika i još dodatnih 200.000 u pridgradskim naseljima što ga čini osmim gradom po broju stanovnika u Italiji. Šire područje grada ima oko 956.000 stanovnika.

Kao centar srednjovjekovne evropske trgovine i finansija, grad se često spominje kao rodno mjesto italijanske renesanse. Firenca je također poznata po umjetnosti i arhitekturi. Smatra se da je od 1000 najvažnijih evropskih umjetnika drugog milenijuma, njih 350 živjelo ili radilo u Firenci. Zbog velikog umjetničkog i kulturnog značaja, grad je nazivan *Atinom Srednjeg vijeka*.

Historijski centar Firence je proglašen mjestom Svjetske baštine UNESCO-a 1982.

## Naziv 
Firencu je osnovao Lucius Cornelius Sulla 80 godine p. n. e. kao naselje za vojne veterane, i nazvao je Fluentia, s obzirom na to da je bila smještena između dvije rijeke. Taj naziv je kasnije iskrivljen u Firenca (Florentia).

## Umjetnost i arhitektura 
Firenca je poznata po svojoj umjetnosti i arhitekturi i mnogi evropski majstori su živjeli i radili u njoj.

Stari grad u Firenci je najveće područje u Evropi sa jednosmjernim saobraćajem. 
Grad ima ogroman broj poznatih i vrijednih građevina:
* *Cattedrale di Santa Maria del Fiore* - katedrala u gotskom stilu s tornjem i romanskom kapelom.
* Or San Michele, gotska crkva
* Bazilika svetog križa, crkva u gotskom stilu u kojoj su Michelangelo, Galileo Galilei i Machiavelli sahranjeni. 
* San Lorenzo, renesansna crkva 
* Samostan San Marco, danas muzej
* Palazzo Vecchio, vijećnica
* Palazzo Pitti, palača porodice Medici
* Galleria degli Uffizi, muzej svjetskog glasa
* Ponte Vecchio poznati stari most na rijeci Arno.

Mnogi umjetnici i učeni ljudi iz epoha gotike i renesanse živjeli su i stvarali u Firenci:
* Cimabue
* Coppo di Marcovaldo
* Giotto di Bondone
* Filippo Brunelleschi
* Donatello
* Masaccio
* Paolo Uccello

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Portal Firence
* Florence Online
* Florence: Virtualno putovanje Firencom 
* Fotografije grada
* Foto galerija Firence 

Kategorija:Gradovi u Italiji
Kategorija:Svjetska baština u Italiji
*
ISO 639

**ISO 639** je jedan od više međunarodnih standarda za predstavljanje različitih jezika sa skraćenicama. Postoji u više različitih verzija.

'***ISO 639**** standard navodi dvoslovne i troslovne oznake jezika, a trenutno postoji u tri verzije, koje su navedene u sljedećoj tablici. Tablica je sortirana po 639-1 kodu.

## Također pogledajte 
* Spisak ISO 639 kodova

## Vanjski linkovi 
* **xxxxxxxx*'. Change history of ISO 639-2 code hrv, 2008-06-28, Library of Congress (ISO 639-2/RA), Washington, preuzeto 2010-05-17


Kategorija:ISO standardi
Kategorija:Jezički identifikatori
Kategorija:Internacionalizacija i lokalizacija
.ht

**.ht** je najviši Internet domen za karipsku državu Haiti.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Haiti
H
574.

Godina **574.** (**DLXXIV**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. Oznaka 574. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji 
## 574. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Krik (slika)

***Krik*** () najpoznatije je djelo norveškog slikara ekspresionizma Edvarda Muncha. Slika simbolizira ljudsku vrstu nadjačanu osjećajem straha i tjeskobe. Munch ga je izradio u četiri verzije. Pejzaž u pozadini je Oslofjord gledan sa brda Ekeberg u Norveškoj. Do kasnog 20. vijeka slika Krik je stekla status ikone u popularnoj kulturi. Naoružani lopovi su 22. augusta 2004. godine ukrali iz Munchovog muzeja u Oslu ovu vrijednu sliku. Slika je vraćena u posjed 2006. Imala je određena oštećenja, ali je vraćena u izložbu, nakon restauracije, u maju 2008.

Kategorija:Slikarstvo
Kategorija:Umjetničke slike iz 1893.
Dragan Šajnović

**Dragan Šajnović** je bio jugoslavenski i bosanskohercegovački violinista. Sin je Ive Šajnovića diplomiranog pravnika i jednog od prvih bosanskohercegovačkih etnografa.

## Biografija 
U svojim ranim godinama postao je zaljubljenik klasične muzike. Violinu je učio kod Josipa Soukala i Karola Pahora. Završio je Učiteljsku školu u Banja Luci, te je nastavio studij violine na Konzervatoriju u Ljubljani (1928-1935.) u klasi profesora J.Šlaisa i K.Rupela. Po završetku školovanja na Konzervatoriju u Ljubljani, Šajnović se vratio u Banja Luku.

Kao violinista, počeo je javno da nastupa od 1925. godine i nastupao je na više koncerata, a posebno je značajno njegovo učešće u banjalučkom "Gudačkom kvartetu" koji je promovisao kamernu muziku.

Kao pedagog-profesor počinje da radi 1935. godine u banjalučkoj muzičkoj školi pjevačkog društva „Jedinstvo“ Period od 1938-1941. godine provodi u Đevđedliji (Makedonija) gdje je radio kao profesor u gimnaziji. Nakon povratka u Banja Luku 1941. godine, radi kao profesor u gimnaziji i Učiteljskoj školi. U rodnom gradu nastavlja da se bori za otvaranje Muzičke škole. Prva državna banjalučka muzička škola pod nazivom Gradska Narodna Muzička Škola počela je sa radom 1946. godine, gdje Šajnović predaje violinu. Nakon godinu dana premješten je u Učiteljsku školu u Travnik, gdje ostaje dvije godine (1947-1949). Vraća se u Banja Luku 1949. godine gdje radi u Muzičkoj školi. Tri godine je radio na otvaranju Srednje muzičke škole, a uradio je i elaborat. Srednja muzička škola u Banja Luci je počela sa radom 1956. godine. Šajnović je u obje muzičke škole bio profesor violine, a u nekoliko navrata i direktor.

Od 1935. godine, pored svog redovnog pedagoškog rada, aktivno učestvuje i u radu mnogobrojnih banjalučkih kulturno-umjetničkih društva kao horovođa i violinist, a najaktivnije i najduže je učestvovao u radu RKUD "Pelagić". Napisao je knjigu 1983. *Muzički život u Banjoj Luci od austro-ugarske okupacije do drugog svjetskog rata (1878-1941*).

Šajnović je nesporno unaprijedio je muzički život Banja Luke i postao značajan dio njene historije.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1907.
Kategorija:Umrli 1985.
Kategorija:Biografije, Banja Luka
Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Violinisti
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
August

**August** je osmi mjesec godine po julijanskom i gregorijanskom kalendaru, a peti od sedam mjeseci koji traje 31 dan. Prema dekretu Senata koji je citirao Macrobius Ambrosius Theodosius,  Car Augustus izabrao ovaj mjesec jer je to bilo vrijeme nekoliko njegovih velikih trijumfa, uključujući osvajanje Egipta. Johannes de Sacrobosco je u 13 vijeku tvrdio da august ima 31 dan jer je August želio da njegov mjesec odgovara dužini mjeseca jula Julija Cezara, ali historičari imaju oprečna mišljenja. *Sextilis* je u stvari imao 31 dan prije nego što je preimenovan, a nije izabran zbog svoje dužine.

Njegov slavenski naziv, specifičan naročito za hrvatski jezik, glasi **kolovoz**. U tom se mjesecu skuplja ljetina i kolima prevozi u hambare, tj. tada *kola voze*.

Na južnoj hemisferi, august je sezonski ekvivalent februaru na sjevernoj hemisferi. Na sjevernoj hemisferi august pada u ljeto. Na južnoj hemisferi mjesec pada tokom zime. U mnogim evropskim zemljama avgust je mjesec praznika za većinu radnika. Brojni vjerski praznici dešavali su se tokom augusta u starom Rimu.

Određene kiše meteora se dešavaju u augustu. *Kapa Cygnids* se održava u augustu, a datumi se mijenjaju svake godine. Kiša meteora *Alpha Capricornids* se dešava od 10. jula i završava se oko 10. avgusta, a *Južna Delta Akvaridi* se dešava od sredine jula do sredine avgusta, sa vrhuncem obično oko 28. do 29. jula. *Perzeidi*, velika kiša meteora, obično se dešava između 17. jula i 24. augusta, a vrhunac varira svake godine. Zvjezdano jato Messier 30 najbolje se posmatra u augustu.

Među aboridžinima Kanarskih ostrva, posebno među Guančevima sa Tenerifa, august je nazvan Beñesmer ili Beñesmen, što je ujedno bio i festival žetve koji se održava ovog mjeseca.

## Reference
Grgur Ninski

[mini|Kip biskupa Grgura Ninskog u [Splitu, kojeg je izradio Ivan Meštrović]]
**Grgur Ninski** je bio jedan od najznačajnijih ninskih biskupa i kancelar hrvatskog kraljevskog dvora. 

U Ninu je stolovao oko 900 - 929. godine, a za vrijeme svog stolovanja poznat je kao glavni zagovornik staroslavenskog jezika i narodnog pisma glagoljice kao i glagoljaškog bogoslužja. Kada se 925. godine Tomislav proglašava kraljem, biskup Grgur Ninski je imao vodeću vrhovnu crkvenu vlast u državi Hrvatskoj. Na crkvenom saboru koji je održan 925. godine u Splitu bori se zajedno s kraljem Tomislavom za bogoslužje na slavenskom jeziku i za upotrebu glagoljice kao pisma. Zaključke sabora trebao je potvrditi tadašnji papa Ivan X ali te 925. to nije učinjeno jer su do pape došli razni izveštaji i pisma. Na drugom saboru koji je održan također u Splitu 928. ukinuta je ninska biskupija a Grguru Ninskom dodijeljena je skradinska biskupija. Na istom saboru crkvena vlast nad cijelom Hrvatskom i Dalmacijom predana je splitskom nadbiskupu. Zabranjeno je zaređenje sveštenika koji su služili mise na starohrvatskom (svima koji nisu znali latinski), a liturgijski jezik je službeno postao latinski. Kako je bilo jako malo sveštenika koji su znali latinski, bogoslužja su se nastavila na starohrvatskom uz upotrebu glagoljice. 

Bronzani kip biskupa Grgura Ninskog koji se nalazi u Ninu pokraj crkve sv. Anselma jedan je od tri koja postoje u Hrvatskoj. Sva tri spomenika Grguru Ninskom izradio kipar Ivan Meštrović, prvi kip je poklonio gradu Varaždinu 20. septembra 1931, a drugi gradu Splitu monumentalniju i malo različitu verzija od onog u Varaždinu. Umanjena replika kipa iz Varaždina postavljena je u Ninu 10. septembra 1969 povodom proslave 900. godišnjice izdavanja povelje hrvatskog kralja Petra Krešimira IV, a kojom se prvi put javlja pojam *Mare Nostrum* (naše more) kao dokaz kraljeve vlast na moru i na kopnu.

## Također pogledajte 
* Historija Hrvatske

Kategorija:Historija Hrvatske
Zločin i kazna (film)

**Zločin i kazna: svjedočanstvo o masakru u Srebrenici!** (originalni naslov: *Crime and Punishment*; norveški: *"Forbrytelse og straff: et vitnesbyrd fra massakrene i Srebrenica!"*)  je dokumentarni film norveške i poljske rediteljice Marije Fuglevaag Warsinski iz 1998.

## O filmu 
Film u dužini od oko 75 minuta usredsređen je na lična svjedočanstva preživjelih Srebreničana o genocidu u Srebrenici. Prožet arhivskim snimcima, film je značajan dokument o stradanjima Srebreničana u julu 1995. Također, tu se govori i o optužnicama protiv Radovana Karadžića i generala Ratka Mladića, koordinatora razaranja Srebrenice i masakra hiljada civila. Usredsređena na ovaj tragični događaj, Warsinski u svom filmu predstavlja razumljiv mikrokosmos većeg razaranja i etničkog čišćenja. Kroz prikrivene kućne filmove i snimke vijesti do dirljivih savremenih intervjua, slika užasnih razmjera postaje jasna: 6.000 ljudi ima pet minuta da napusti kampove; neuspjeh nizozemskih trupa UN-a da intervenišu; Mladić daje djeci slatkiše dok kamere snimaju, a istu djecu odmah potom odvode; orkestrirane zasjede i hirovita ubistva. Film završava ekshumacijom koju je obavila Komisija za nestala lica Bosne i Hercegovine. Posmrtni ostaci 1.800 muškaraca otkopani su i još uvijek im je potrebna identifikacija. Potvrđujući značaj zločina i kazne, Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju je ovaj rad koristio kao svjedočenje tokom svojih saslušanja. Rediteljla Warsinski je  ovim dokumentarnim filmom odradila uspostavljanje komplikovane hronologije i objašnjenja složenih, užasnih događaja u Srebrenici. Prikazivan je na nekoliko filmskih festivala, među kojima su Amnesty International Film Festival u Amsterdamu i Bosanskohercegovački Filmski Festival u New Yorku.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Filmovi iz 1998.
Violina

**Violina** je gudački instrument sa četiri žice, i od svih gudačkih instrumenata proizvodi najviše tonove i najmanjih je dimenzija. 
Sastoji se od trupa (kutije za rezonancije) dugačkog oko 35&nbsp;cm pljosnatog i izvijenog oblika sa ispupčenim dnom.
Trup je prekriven tankim pokrovcem od smrekovine, dok se dno i obod izrađuju od javora. Na pokrovcu (glasnjači) simetrično su urezana dva kosa otvora u obliku slova f, radi širenja zvučnih talasa iz rezonantne kutije. Na gornjem dijelu trupa ugrađen je vrat dužine oko 15&nbsp;cm, koji se završava sa glavom, u koju su usađene 4 čivije za zatezanje žica. Ranije su se koristile žice od sušenih crijeva, dok su danas u upotrebi čelične žice. Ton na violini proizvodi se prevlačenjem gudala preko žica. Gudalo se razvilo iz "luka" i napravljeno je od oko 75&nbsp;cm dugog štapića, od elastičnog tvrdog drveta, u koji je utaknut snop konjske strune koji se posebnom žabicom zateže. Da bi trenje o žice bilo što veće, strune se premazuju posebnom vrstom smole (kalafonijumom).

Riječ violina dolazi od latinske riječi *vitula* što označava žičani instrument.

## Historija 
Violina je nastala u sjevernoj Italiji u ranom 16. vijeku. Prvi graditelji violina vjerovatno su spojili elemente tri tada raširena instrumenta: rebek koji je bio u upotrebi od 10. vijeka (nastao od arapskog muzičkog instrumenta zvanog rabab), renesansne gusle i *lira da braccio*. Jedan od najranijih detaljnih opisa tog muzičkog instrumenta, uključujući i njegovo ugađanje je Jambe de Ferov *Epitome musical*, objavljen u Lyonu 1556. godine. Do tada se violina već bila počela širiti Evropom. Najstariju dokumentiranu violinu sa četiri žice nalik današnjoj, izgradio je 1555. godine Andrea Amati. Druge violine koje se spominju ranije imale su samo tri žice. Postala je omiljeni muzički instrument među uličnim sviračima i plemstvom, što pokazuje i činjenica da je francuski kralj Karlo IX 1560. godine od Amatija naručio 24 violine. Iz toga kompleta je i najstarija očuvana violina poznata kao "Karlo IX", proizvedena u Cremoni oko 1560. godine. Violina "Mesija" ili "Le Messie" (poznata i kao "Salabue" koju je proizveo Antonio Stradivari 1716. godine. Nikada nije korištena i još uvijek je u očuvanom stanju. Danas se nalazi u muzeju Ashmolean u Oxfordu. 

## Poznati violinisti
* Niccolò Paganini (1782–1840)
* Pablo de Sarasate (1844–1908)
* Jan Kubelik (1880–1940)
* Yehudi Menuhin (1916–1999)
* Itzhak Perlman (1945–)
* Maksim Vengerov (1974–)

Jedna od visokoškolskih institucija gdje se studira sviranje ovog, kao i mnogih drugih instrumenata jest Muzička akademija u Sarajevu.

### Bh. violinisti 
* Asim Delibegović
* Melika Hadžić
* Radoslava Medle
* Saša Olenjuk
* Osman-Faruk Sijarić
* Violeta Smajlović

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "http://www.corilon.com/shop/en/info/violins.html" The violin: How to select a violin, its provenance and value (en)
* Trag u prostoru: Graditelji violina, RTS Kulturno - umjetnički program - Zvanični kanal
* Graditelj violina i sarajevska filharmonija u Novom Pazaru, RTS emisija Građanin - Zvanični kanal

Kategorija:Gudački instrumenti

Kategorija:Žičani instrumenti
Kategorija:Italijanski izumi
Nova nauka

**Nova nauka** (*Scienza Nuova*) jest djelo italijanskog filozofa Giambattista Vica. U svom fundamentalnom djelu "Nova nauka", filozof Giambattista Vico, razmatra historiju kao nužan uzročno-posljedični, determinantni, odnos i proces. Njegova razmatranja historijske stvarnosti nisu špekulativnog (metafizičkog) karaktera, jer on putem indukcije i dedukcije, racionalno razmatra historijske i kulturne činjenice antike i feudalizma, pa dolazi do poimanja historije kao imanentne nužnosti koja se odvija kroz tri temeljne faze:
#građanska epoha
#herojska epoha
#opće-ljudska epoha

Značajno je što je Vico utvrdio uzročno-posljedične zakone historijskih procesa, političke i ekonomske determinizme. Prema njemu, historija nija rezultanta individualnog, transcendentalnog, metafizičkog, stanja nego je nužan razvojni proces. Prema ovome se odbacuje stajalište da je historija ponavljanje jednog te istog, nego je riječ o nužnom, uzročno-posljedičnom procesu koji vodi progresu. Zato on historijsko razdoblje završava sa "opće-ljudskom epohom", gdje je čovjek emancipiran od same nužnosti, od prirode za koju je bio vezan i nužnosti teoloških sila koje su određivale njegovu egzistenciju. Po ovom stajalištu, da historijski proces ima imanentne zakonitosti, Vico napušta teološko-metafizičko poimanje historije, pa se na taj način distancira i od same filozofije historije.

Vico je poznat i po tome što je naučno utvrdio socijalne, kulturne, antropološke korijene mita i drugih kulturnih fenomena.

## Također pogledajte 
*Filozofija
**Novovjekovna filozofija

## Reference 
Kategorija:Filozofija
Kategorija:Filozofska djela
Zločin i kazna (čvor)

* *Zločin i kazna*, roman Fjodora Dostojevskog
* *Zločin i kazna* (film), dokumentarni film norveške i poljske rediteljice Marije Fuglevaag Warsinski
* Zločin & Kazna, televizijska emisija
* Zločin i kazna (računarska igra)
* Zločin i kazna, pjesma; SG Wannabe.
* Zločin i kazna (Dawson’s Creek epizoda)
* "On Crimes and Punishments", rasprava o zakonskoj reformi, Cesare Beccaria.
* Zločin i kazna (drama), drama bazirana na romanu Dostojevskog
* Zločin i kazna (manga), manga serija bazirana na romanu Dostojevskog
Zastava Japana

[desno|mini|[Datoteka:FIAV_110110.svg|20p Zastava Japana, omjer 2:3|181x181piksel]]

**Zastava Japana** je bijele podloge na kojoj se nalazi crveni krug koji simbolizira izlazeće Sunce. Službeni japanski naziv joj je 日章旗 - *nisshōki*, što u prevodu znači *sunčana zastava*. U svakodnevnom govoru se češće koristi naziv 日の丸 - *hi no maru*,što znači *sunčana ploča*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Japan
Kategorija:Japan
Grb Bugarske

250p|mini|desno|Grb Bugarske

**Grb Bugarske** је usvojen 1997. i ovo је prvi grb koji je Bugarske koristila od završetka ere komunizma početkom 1990-ih. Dogovor oko grba bio je izvor velike kontroverze u bugarskoj vladi i parlamentu zbog rasprava različitih političkih partija oko elemenata grba. Poslije sedmogodišnje rasprave u javnosti i u skupštini, usvojen je konačan oblik bugarskog grba.

Grb ima dva lava koji drže štit na kome je prikazan treći lav. Iznad štita je kruna bugarskog cara Ivana Asena II. Ispod štita je na bugarskom ispisan nacionalni moto, **"Jedinstvo daje snagu"** (bugarski: **"Съединението прави силата"**).

Kruna iznad štita, i samim tim iznad lava na štitu nije kruna posljednje bugarske monarhije, već druge bugarske monarhije (1185 - 1396). Ovo Drugo Bugarskog Carstvo su uspostavila braća Petar i Asen, nakon što je Bugarska oslobođena od bizantijske kontrole, a prije nego što je pala pod osmanlijsku vlast.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Zastava Bugarske
* Mila rodino

## Vanjski linkovi 
Bugarska
Kategorija:Politika Bugarske
Kategorija:Bugarska kultura
Engleski valcer

**Engleski valcer** svoje ime dobio je prema zemlji porijekla. Plesali su ga već na svjetskom prvenstvu 1922. godine, ali samo ime koristi se tek od 1929. godine. 

Ples se počeo formirati od Bostona i Slowfoxa. Prije je bio dosta progresivan ples - zvali su ga "dance of passing feet" , ali tokom vremena, zbog povećanog broja okreta na kraju takta počeo se koristiti priključak stopala. Struktura je dobila dijagonalni karakter, jer su se cijeli okreti činili prekompliciranim, i prilikom desnih i lijevih okreta napravljeno je samo 3/4 okreta. Ovu novu plesnu formu izradili su engleski učitelji plesa, kojeg je priznao i Imperial Society 1927. godine. Engleski valcer - koji se pleše na lagahnu, sentimentalnu muziku - zbog ritmičkih pokreta, postao je najharmoničnijim plesom u grupi standardnih plesova. Plesni karakter pokazuje se u sporim i ujednačenim njihanjima, prostorno progresivnim okretima, koji vladaju na plesnim podijima bez ikakvog loma u tijelu.

Engleski valcer se pleše kao prvi ples na natjecanjima, mnogi ga nazivaju i kraljem, bolje rečeno "kraljicom" plesova.

## Karakteristike 
*Karakter: njihanje i tok, mehki i zaokruženi pokreti, sentimentalan i romantičan
*Kretanje: njihanje poput njihala
*Takt: 3/4
*Tempo: 30 taktova/min.
*Naglasak: na prvom udarcu
*Dizanje i spuštanje: Početak dizanja na kraju 1, nastavak dizanja na 2 i 3, spuštanje na kraju 3
*Dinamika: dobro izbalansiran tok, težina, vremensko-prostorno kretanje

## Također pogledajte 
* Bečki valcer

Kategorija:Plesovi
Kad jaganjci utihnu (film)

***Kad jaganjci utihnu*** jest američki triler snimljen 1991. koji spaja elemente kriminalističkog žanra i horora. Režiju je odradio Jonathan Demme a glavne uloge tumače Jodie Foster, Anthony Hopkins, Ted Levine i Scott Glenn. Radnja se zasniva na istoimenom romanu iz 1988. autora Thomasa Harrisa, njegovom drugom romanu o Hannibalu Lecteru, sjajnom psihijatru i kanibalističkom serijskom ubici. U filmu, Clarice Starling, mlada pripravnica FBI-ja, traži savjet od zatvorenog dr. Lectera kako da uhapsi drugog serijskog ubicu, poznatog samo kao "Buffalo Bill". Film je izašao 14. februara 1991. i zaradio preko 272 miliona dolara. Bio je treći film koji je osvojio *Oscara* u najvažnijih 5 kategorija: najbolji film, najbolja glavna ženska uloga, najbolja glavna muška uloga, najbolja režija i najbolji adaptirani scenarij. To je ujedno bio i prvi dobitnik *Oscara* za najbolji film za koji mnogi smatraju da je horor i drugi film koji je bio nominiran u toj kategoriji (nakon filma *Egzorcist* iz 1973). Film se smatra "kulturno, historijski i estetski" značajnim prema mišljenju Kongresne biblioteke SAD-a i 2011. izabran je da se čuva u Nacionalnom filmskom registru.

## Uloge 
* Jodie Foster kao Clarice Starling
* Masha Skorobogatov kao mlada Clarice
* Anthony Hopkins kao dr. Hannibal Lecter
* Scott Glenn kao Jack Crawford
* Ted Levine kao Jame "Buffalo Bill" Gumb
* Anthony Heald kao dr. Frederick Chilton
* Brooke Smith kao Catherine Martin
* Diane Baker kao senatorica Ruth Martin
* Kasi Lemmons kao Ardelia Mapp
* Frankie Faison kao Barney Matthews
* Tracey Walter kao Lamar
* Charles Napier kao por. Boyle
* Danny Darst kao nar. Tate
* Alex Coleman kao nar. Jim Pembry
* Dan Butler kao Roden
* Paul Lazar kao Pilcher
* Ron Vawter kao Paul Krendler
* Roger Corman kao direktor FBI-a Hayden Burke
* Chris Isaak kao komandant specijalaca
* Harry Northup kao Bimmel
* Don Brockett kao zatvorski "cimer" i "drug po peru"

## Nagrade i nominacije 
; Američka filmska akademija
* Najbolji film 
* Najbolja režija 
* Najbolji adaptirani scenarij 
* Najbolji glavni glumac 
* Najbolja glavna glumica 
* Najbolja montaža (nominacija)

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1991.
Kategorija:Američki filmovi
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolji adaptirani scenarij
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju glavnu žensku ulogu
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju glavnu mušku ulogu
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju režiju
Kategorija:Filmovi u režiji Jonathana Demmea
Kategorija:Filmovi Orion Picturesa
Kategorija:Filmovi u Nacionalnom filmskom registru Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:BAFTA za najbolji film
Kategorija:Filmovi s radnjom u Illinoisu
Kategorija:Filmovi s radnjom u Ohiju
Kategorija:Filmovi s radnjom u Virginiji
Lego

mini|desno|Lego Chicago City

**LEGO** je veliki danski kreator i proizvođač dječijih igračaka, čije se sjedište nalazi u danskom gradiću Billund. Ime "Lego" je kombinacija danskih riječi **Leg** i **Godt**, što znači "lijepo se igraj". U početku je LEGO pravio samo drvene igračke, ali zadnjih 40 godina koriste samo plastične kockice.

*Lego* je vrsta igračaka koja se sastoji od malih plastičnih dijelova koji se mogu međusobno spajati, i na taj način napraviti skoro sve što se može zamisliti. Dijelovi se jednostavno spajaju i razdvajaju (ne koriste se ljepilo, makaze i slično) što doprinosi brzini sklapanja. Dijelovi su izrađeni od trajnih materijala, tako da igranje može da traje godinama. Kod Lego kockica, mašta je najbitnija, jer nije potrebna tehnička vještina - sve što zamislite možete izgraditi ako imate dovoljno dijelova.

Riječ "LEGO" na latinskom može značiti "skupljam", "spajam" i "čitam", što posebno prva dva značenja imaju veliku relevantnost. 
Prve Lego kocke su napravljene 1949. godine.

### Autorska prava 
* Ime Lego (LEGO®) je zaštićeno. Ipak, riječ "lego" je postala sinonim za tip igrački koje se mogu sklapati na određene načine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 
* Mikro radionica: LEGO RoboLab 
* Google Maps: Satelitska slika LEGO produkcije 

Kategorija:Kompanije osnovane 1949.
Kategorija:Igračke
Mont Blanc

**Mont Blanc** (francuski izgovor: ) ili **Monte Bianco** (italijanski izgovor: ) najviši je vrh Alpa i u Evropskoj uniji. Nalazi se na granici Francuske i Italije, a visok je 4810 m i na 11. je mjestu spiska planina po najvećoj relativnoj visini. Također ga nazivaju ***La Dame blanche*** ("bijela dama" na francuskom) te ***Il Bianco*** ("bijeli" na italijanskom).

Smješten je u dijelu Alpa poznatom pod nazivom Grajske Alpe, između francuske regije Gornja Savoja i italijanske regije Valle d'Aosta, na vododijelnici između italijanskih dolina Ferret i Veny i francuskih dolina Montjoie i Arve. Monblanski masiv popularan je zbog alpinizma, pješačenja, skijanja i snoubordinga.

U okruženju Mont Blanca smještena su tri grada sa svojim općinama: Courmayeur u Valle d'Aosti i Saint-Gervais-les-Bains i Chamonix u Haute-Savoieu (potonji je 1924. bio domaćin prvih Zimskih olimpijskih igara). Ovim planinskim lancem prolazi žičara na liniji od Courmayeura do Chamonixa kroz Col du Géant. Ispod Mont Blanca probijen je istoimeni tunel, na kojem su radovi počeli 1957, a završeni 1964. Tunel koji povezuje dvije države dug je 11,6&nbsp;km i jedna je od glavnih saobraćajnica koje idu kroz Alpe.

## Geografija 
Vlasništvo nad vrhom je dugo vremena predmet spora između Italije i Francuske. Masiv se proteže na 46 kilometara i leži u pravcu jugozapada ka sjeveroistoku preko granica Francuske, Italije i Švicarske. Alpe su nastale prije 770 miliona godina kada su se usljed sudara afričke i evropske tektonske ploče, pri izdizanju Zemljine kore, škriljci, gnajs i krečnjaci podigli. Mont Blanc i Aiguilles Rouges su pretežno sačinjeni od granitnih i metamorfnih stijena koje su prvobitno bile odgovorne za formiranje podnožja planina i probile su se kroz starije stijene prije otprilike 300 miliona godina.

### Klima 
Vrh se nalazi između dva različita klimatska područja sjevernih, zapadnih i južnih Alpa. Na klimu uveliko utiče nadmorska visina, te je stoga hladna i umjerena. Značajan dio klime je trajno prekriven lednicima ili snijegom. Dnevne temperature u dolinama u julu i augustu mogu dostići i do 25° Celzijusa, a nekad čak i 30&nbsp;°C. Najveća količina snijega pada između novembra i aprila.

## Reference 
Kategorija:Alpe
Kategorija:Najviši vrhovi država
Kategorija:Planine u Italiji
Kategorija:Planine u Francuskoj
Kategorija:Planinski vrhovi
Jyllands Posten

**Jyllands Posten** (danski: Morgenavisen Jyllands-Posten) je jedan od tri najveća danska dnevna lista (druga dva su *Politiken* i *Berlingske Tidende*). *Jyllands-Posten* je najčitaniji danski list. 
U osnivačkom dokumentu ovih dnevnih novina stoji da *Jyllands Posten* treba da izlazi kao liberalne i nezavisne novine. *Jyllands Posten* je osnovan 1871, i izdaje se od strane društva koje također štampa i *Politiken* i *Ekstra Bladet*. Sjedište Jyllands Posten-a je u Aarhusu.

## Kontraverzije 
### Historijske simpatije 
Historijski gledano, ove dnevne novine su uvijek zauzimale jasnu desničarsko-konzervativnu liniju. U 1920-im i 30-im su ove novine privukle pažnju sa svojim jasnim simpatijama prema fašizmu i razumijevanju za njemačku nacističku diktaturu. Kada je Benito Mussolini došao na vlast u Italiji 1922., u Jyllands Postenu je napisano: *"Vrlo snažan čovjek, kakav je Mussolini, je upravo ono što je potrebno italijanskom narodu"*. 
1933. je Jyllands Posten čak argumentirao uvođenje diktature u Danskoj: *"Sada glasači znaju da je narodna uprava pretvorena u partijsku upravu, bez ikakvog obzira se sklanja u stranu zbog partijskog politikanstva. To nas dovodi do zaključka da većina glasača iskreno želi diktaturu kao jedini izlaz do zdravog stanja u državi"*. 

Za vrijeme Drugog svjetskog rata više radnika ovog lista je bilo uključeno u otpor protiv nacista, a telefonska linija je često korištena za komunikaciju sa Danskim odborom za slobodu (Dansk Frihedsråd). 

### 12 Muhamedovih crteža 
Kada je *Jyllands Posten* objavio 12 karikatura Muhameda 30. septembra 2005., novine su postale epicentar internacionalne debate o slobodi govora. Konflikt je nastao jer Islam ne dozvoljava slikanje poslanika Muhameda. Dvojica karikaturista su dobili prijetnje smrću, te su zbog toga morali "pod zemlju". 
Ambasadori iz Turske, Saudijske Arabije, Irana, Pakistana, Egipta, Indonezije, Alžira, Bosne i Hercegovine i Libije su, zajedno sa predstavnicima Maroka i palestinske delegacije, obznanili svoje nezadovoljstvo i tražili sastanak kod danskog premijera Anders Fogh Rasmussen, što je ovaj odbio, objašnjavajući da on tu nema nikakvog uticaja, te da je u Danskoj na snazi sloboda govora. U Kašmiru je više stotina hiljada ljudi protestvovalo na ulicama.

26. januara 2006. je Saudijska Arabija povukla svog ambasadora, a u zemlji je počeo masovni bojkot danskih proizvoda što je posebno pogodilo mliječnog giganta Arla Foods.

## Vanjski linkovi 
* *Jyllands-Posten* - web stranica
* Historija Jyllands Postena (danski)
* Pismo ambasadora (PDF)

* Zbirka citata iz Jzllands Postena, koji dokumentiraju podršku fašizmu

Kategorija:Dnevne novine
Kategorija:Danska
Hugo Grotius

mini|desno|Hugo Grotius

**Hugo Grotius** (*Hugo Grocijus*; 1583–1645) bio je novovjekovni nizozemski filozof, a tematika o kojoj raspravlja spada u domenu prirodnog prava i filozofije prava. Filozofija prava postavlja fundamentalno pitanje biti prirode prava: kako je ono nastalo, šta znači, kakav je odnos prava spram kulture? On je postavio temelje međunarodnom pravu, koje je bazirano na prirodnom pravu.

Hugo Grocijus ponovo reformiše teoriju prirodnog prava. Po njemu je prirodno pravo čovjeka imanentno prirodi. Grotius razlikuje dvije vrste prava: božansko i ljudsko pravo. Božansko je utemeljeno na objavi, a ljudsko na umu. Ovo nam govori da se novovjekovna misao polahko oslobađa religijskih dogmi, jer tu paralelno postoje i dogme i kategorija uma, koja je temeljna u razmatranju ljudskog prirodnog prava. Ovdje se vidi da je misao okrenuta prema zemaljskoj zbilji, a tu je potrebna, iznova, valorizacija grčke filozofije.

Grotius u nagonu druželjubivosti vidi i izvodi nastanak društva i države. Druželjubivost po njemu nije sloboda nego nužna odlika ljudske prirode. Iz ovoga nagona druželjubivosti nastaju svi oblici društvenosti, pravde i nepravde, a taj nagon se može racionalizirati samo putem države. Država više nije emanacija božanstva, nego je utemeljena na kategoriji uma, kao i samo ljudsko pravo.

## Također pogledajte 
* Filozofija
** Novovjekovna filozofija

Kategorija:Rođeni 1583.
Kategorija:Umrli 1645.
Kategorija:Nizozemski filozofi
Kamešnica

mini|desno|300px|Kamešnica
**Kamešnica** je planina koja je na granici Bosne i Hercegovine i Hrvatske, a većim dijelom leži u Livanjskoj općini. Najviši je vrh Konj 1854 m n/v (BiH).

Kamešnica je nastavak Dinarskog lanca planina, obiluje geotektonskim pojavama kao što su vrtače, spilje, dolci, zaravni. S južne, Hrvatske strane s koje se pristupa cestom Sinj - Otok - Korita - Gornja korita dolazi se na 800 m nadmorske visine, planinarski put dalje vodi čistom, goletnom padinom do vrha Kamešnica, Kurljaj 1009 m koji se nalazi u sastavu Republike Hrvatske, put dalje vodi planinskim vrhuncima, par kilometara do vrha Konj koji je ujedno i najviši vrh Kamešnice u sastavu BiH.

Kamešnica je prekrasna planina za planinarenje u proljetnim i jesenskim mjesecima, no zbog izložnosti zračnim strujama, i dodiru dvaju klimatskih područja, mogu se očekivati nagle i nepredviđene promjene vremena stoga je uvjek potreban oprez.

## Flora i fauna 
Na Kamešnici možemo naći brojne biljne vrste iznimne ljekovitosti i čistoće od gorske metvice, gorskog pelina, alpskih lišajeva, majčine dušice, kadulje, enciana, čemerike i mnogih drugih. Životinjski svijet nije iznimno brojan jer je planina po vrhovima goletna, pa je naseljavaju većinom gmazovi, nekoliko vrsta gušterica, brojni planinski zelembaći, poskok, planinska riđovka (mala, do 30 cm duljine) te neotrovnice, bjelouška, šara poljarica i dr. Vukovi svoje obitavalište nalaze sa sjeverne strane planine, i u pošumljenim djelovima, zajedno sa lisicama, divljim svinjama, a moguć je i susret s risom i medvjedom iako nisu često viđeni.

## Također pogledajte 
* Spisak planina u Bosni i Hercegovini
* Sinj
* Livno

Kategorija:Livno
Kategorija:Mediteran
Kategorija:Planine u Hrvatskoj
Kategorija:Granica između Bosne i Hercegovine i Hrvatske
Rune

**Rune** (*futark*) je naziv za postavku pismenih znakova koji su najvjerovatnije među Gotima nastali u prvom vijeku n. e. i bili su izvorno u praktičnoj upotrebi kod germanskih i anglosaksonskih naroda. Najstariji sačuvan predmet sa urezanim runama potiče iz vremena seobe naroda (3. vijek.). U nordijskim zemljama su rune potisnute tek kasnijim pokrštavanjem stanovništva tokom 10 i 11. vijeka i postepenim uvođenjem latinskog pisma, a tragovi lokalne upotrebe su se održali sve do 18. vijeka. Svi poznati pisani *runski oblici*, kako nordijskog, tako i ostalog evropskog kontinentalnog porijekla sabrani su u jedinstvenu bazu podataka (*Samnordisk runtextdatabas*). Tragovi korištenja runskog pisma mogu se pratiti od Skandinavije do Južne Evrope na kulturnim ostavštinama ranije seobe naroda evroazijskim prostorima, ali i na kasnijim pohodima Vikinga. Pored ostalih, poznat je i gotski *futark* sa mramornog stuba pronađen u Bosni (Breza). Runama slični simboli su poznati i kod nekih uralskih naroda, od kojih su samo mađarski svrstani u runske znakove (*Szekely Rovasiras*), gdje su od crkvenih krugova oko 10. vijeka uništavani kao paganski simboli, ali su se u Transilvaniji održali sve do 19. vijeka. Pored ostalih, poznate su i rune turskog porijekla (*Orkhon*). Porijeklo runskih simbola veže se za klinasto pismo naroda Mezopotamije i njegove ranije verzije feničanskog, grčkog i latinskog alfabeta, što je uostalom još uvijek predmet naučnih rasprava.

mini|200p|lijevo|Stjena sa isklesanim runama

## Vanjski linkovi 
* "Raido" Besplatni kurs Runa

Kategorija:Pisma
Detroit

**Detroit** je grad u američkoj saveznoj državi Michigan. Smješten je na istoimenoj rijeci koja spaja jezera Erie i Saint Clair. Rijeka Detroit ujedno je i prirodna granica između Detroita i Windsora, odnosno Kanade.

## Historija 
Detroit je najstariji sjeverozapadni grad SAD-a. Godine 1701. Francuz Antoine de la Mothe Cadillac formirao je stanicu za kupoprodaju kože, uz koju je izgrađeno utvrđenje na rijeci Detroit. Svrha utvrđenja bila je da zaštiti riječne puteve od napada Engleza. Utvrđenje je nazvano Detroit, što bi u prijevodu značilo "moreuz".

Godine 1805. Detroit je proglašen glavnim gradom države Michigan (1847. glavni grad postaje Lansing), ali je iste godine u požaru koji ga je zahvatio izgorio do temelja. Grad je ponovo izgrađen u klasičnom francuskom stilu, a dizajnirao ga je A. Woodward.

Sredinom 19. vijeka, Detroit je postao važan željeznički i brodogradilišni centar. Krajem 19. vijeka, mnogi inovatori i inžinjeri po prvi put pokušavaju da prate razvoj auto industrije već nastale u Francuskoj i Njemačkoj. Otvoren je veliki broj manjih fabrika za proizvodnju automobila. Jedna od takvih je bila i fabrika koju je osnovao Henry Ford, 1903. godine. Godine 1896. Henry Ford konstruirao je svoj prvi auto, da bi već 1913. godine izumio "linijsku proizvodnju", koja ga je i proslavila jer je imala revolucionarni značaj u razvoju autoindustruje i Detroita. Tako je i grad dobio svoj nadimak *Motor City* (*Grad motora*).

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Gradovi u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Gradovi u Michiganu
Kategorija:Gradovi u okrugu Wayne, Michigan
Sedam Mudraca

Pod nazivom **"Sedam Mudraca"** razumjevamo jednu veću grupu Grčkih osoba koji su živjeli između 700.-600. godine p. n. e.

U Protagori, najstarijem pisanom dokumentu, saopštava nam Platon imena jednog dijela tih "Sedam Mudraca":

* Tales iz Mileta,
* Bijas iz Prijene,
* Solon iz Atene,
* Kleobulos iz Lindosa,
* Cilon iz Sparte,
* Pitakos iz Mitilene i
* Mison iz Cenaja.
Pored gore navedenih imena, grupi "Sedam Mudraca" također pripadaju slijeće osobe: Periandros, Anakarsis, Anaxagoras, Epimenides, Pamfilos, Hermiones, Lasos, Perekides, Orfeus, Pejsistratos.

## Citati 
Poznatiji citati od ovih "Sedam Mudraca" su:
* *"Sjeti se prijatelja"* - Tales
* *"Upoznaj sam Sebe"* - Cilon
* *"Neka ti jezik ne ide ispred misli"*- Cilon
* *"Na kamenu se usprobava zlato, a čovjeka ćeš isprobati na zlatu"* - Cilon
* *"Ovo malo je više od sveg onog"* - Pitakos
* *"O onome što ćeš početi ne govori"* - Pitakos
* *"Teško je biti dobar"* - Pitakos
* *"Vrati zalihu"* - Pitakos
* *"Oprostiti je bolje nego patiti"* - Pitakos
* *"Mjeru znati je najbolje"* - Kleobulos
* *"Budi pohlepan u slušanju ne u pričanju"*- Kleobulos
* *"Sve svoje nosim sa sobom"* - Bijas
* ''"Nekad' ti je tuđ brz govor"* - Bijas
* *"Većina ljudi je zla"* - Bijas
* *"Kad' znaš ćuti"* - Solon
* *"Nauči da slušaš i znaćeš da komanduješ"'' - Solon

## Također pogledajte 
* Filozofija
** Antička filozofija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Filozofija
Centralna obavještajna agencija

**Centralna obavještajna agencija** (), poznatija po akronimu **CIA**, jedna je od američkih obavještajnih službi. Njen zadatak nije samo špijunaža, nabavka i analiza informacija o inostranim vladama, udruženjima i osobama, već i izvođenje tajnih operacija širom svijeta.

Za razliku od Federalnog istražnog biroa (FBI), koji je domaća sigurnosna služba, CIA nema funkciju provođenja zakona i službeno je uglavnom usredotočena na prikupljanje obavještajnih podataka u inozemstvu, sa samo ograničenom prikupljanjem obavještajnih podataka u zemlji. CIA služi kao nacionalni menadžer za koordinaciju aktivnosti HUMINT-a širom američke obavještajne zajednice. Jedina je zakonski ovlaštena agencija za provođenje i nadgledanje tajnih radnji po nalogu predsjednika. Stranopolitički utjecaj vrši kroz svoje taktičke podjele, poput Centra za posebne aktivnosti. CIA je također imala ključnu ulogu u uspostavljanju obavještajnih službi u nekoliko savezničkih država SAD-a, poput njemačke BND. Također je pružila podršku mnogim stranim političkim grupama i vladama, uključujući planiranje, koordinaciju, obuku o mučenju, tehničku podršku, a bila je uključen i u nekoliko promjena režima, terorističkih napada i planiranih atentata na strane vođe.

Od 2004. CIA se organizuje pod direktorom Nacionalne obavještajne službe (DNI). Uprkos prenošenju nekih svojih ovlasti na DNI, CIA je porasla u veličini kao odgovor na napade 11. septembra. Godine 2013, *The Washington Post* izvijestio je da je u fiskalnoj 2010. CIA imala najveći budžet od svih IC agencija, premašujući prethodne procjene.

CIA je sve više proširila svoju ulogu, uključujući tajne paravojne operacije.

Agencija je bila predmet mnogih kontroverzi, uključujući kršenje ljudskih prava, prisluškivanje i propagandu u zemlji, te navode o trgovini drogom. Također se pojavila u beletrističkim djelima, uključujući knjige, filmove i videoigre.

Direktor CIA-e George Tenet je svjedočio pred jednim američkim kongresnim komitetom da je bombardiranje ambasade NR Kine u Beogradu bilo jedino bombardiranje tokom NATO-ovog bombardiranja SR Jugoslavije, koje je organizovala i rukovodila njegova agencija, kao i da je CIA identifikovala pogrešne koordinate za jugoslavenski vojni cilj u istoj ulici. Mediji su objavili da je CIA tokom 2021. evakuisala svog obavještajnog agenta koji je služio u Srbiji nakon što se sumnjalo da je žrtva neuroloških napada poznatih kao Havanski sindrom.

## Reference
## Vanjski linkovi
*Službeni sajt

Kategorija:Američke obavještajne službe
Kategorija:Organizacije osnovane 1947.
Age Ain't Nothing but a Number (Aaliyah)

'''''Age Ain't Nothing but a Number''''' jest album prvenac američke R&B-pjevačice Aaliyah objavljen 1994. Tekstove pjesama napisao je R. Kelly, osim pjesme "At Your Best (You Are Love)", koju su napisali Ronald Isley, Marvin Isley, O'Kelly Isley, Ernie Isley i Chris Jasper.

Album je prodan u 2 miliona primjeraka u SAD-u, a 5 miliona u svijetu.

## Spisak pjesama 
# "Intro"
# "Throw Your Hands Up"
# "Back & Forth"
# "Age Ain't Nothing but a Number"
# "Down With the Clique"
# "At Your Best (You Are Love)"
# "No One Knows How to Love Me Quite Like You Do"
# "I'm So Into You"
# "Street Thing"
# "Young Nation"
# "Old School"
# "I'm Down"
# "Back & Forth" [Remix] (bonus track)

## Saradnici 
* R. Kelly
* Ronald Isley
* Marvin Isley
* O'Kelly Isley
* Ernie Isley
* Chris Jasper

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt Aaliyah 

Kategorija:Albumi iz 1994.
Kategorija:Albumi Aaliyah