Način sklapanja šaka

[mini|220px|***L*** [fenotip sklapanja šaka (Bill Clinton)]]
**Način sklapanja šaka** je određen superpozicijom svakog prsta jedne ruke nad odgovarajućim prstom druge, prilikom njihovog sklapanja u jedinstvenu formaciju.

Ako  se, prilikom preplitanja prstiju u sklapanjene šake svi prsti desne ruke nalaze iznad prstiju lijeve, osoba se  se klasificira kao fenotip  *R*  (*right*;  desni tip sklapanja), a ako su u takvoj poziciji prsti lijeve ruke onda se označava kao  *L*  (*left*; lijevi tip sklapanja). Zanimljivo je da se jednom usvojeni način ne mijenja tokom života. Pokušaji svakog pojedinca da šake spoji u alternativnu kombinaciju prstiju, rezultiraju osjećajem da to nije redovni način ove radnje.

Uočeno je da se *R* tip češće javlja kod  žena nego u muškaraca, što je dovelo do popularnih spekulacija das u sve opsobe sa *L* fenotipom emotivnije od onih sa *R*.

Lai i Walsh (1965) sumnjaju da su genetički faktori su značajni u određivanju ove osobine.  Posmatrali su uzorak od  18 porodica.

Na osnovu komparacije serija monozigotnih I dizigotnih blizanaca, Freire-Maia (1961) je zaključio da na način sklapanja šaka utiču i određeni genetički faktori, u (možda) u značajnoj mjeri.

Falk i Ayala (1971)  su našli značajnu korelaciju  roditelj-potomstvo i  za ovu osobinu predložili  model poligenskog nasljeđivanja.

Martin je (1975) predstavio rezultate istraživanja blizanaca I našao da su genetički faktori ipak odlučujući  u fenotipskom  ispoljavanju ovog svojstva.

Reiss (1999) je utvrdio da 55% populacije  pripada fenotipu *L* , a 44% ima “desni tip” sklapanja šaka;  za preostalih 1%  je svejedno.

U prilog hipotezama o značajnom uticaju genetičkih faktora na fenotipsko ispoljavanje ovog krajnje jasno razgraničenog dimorfizma idu podaci o veoma širokom rasponu variranja učestalosti fenotipova u ispitanim dijelovima svjetskog stanovništva.
## Historija
Kod većine bilateralno simetričnih  organizama, pa i kod čovjeka, još davno je uočena pojava  češće i efikasnije upotrebe lijeve ili desne strane tijela (npr. ekstremiteta). Već i površnim promatranjem grupe osoba, zapaža se da neke spretnije obavljaju neke radnje desnim ekstremitetima, dok druge, pri izvođenju istih pokreta, češće (ili isključivo) aktiviraju lijeve; veoma je mali broj onih koje su indiferentne. Uopće uzev, može se konstatirati da od „idealne“ bilateralne simetrije čovjekovog tijela ima više funkcijskih nego morfoloških i anatomskih  odstupanja . Ova činjenica se na određeni način odražava i u individualnom načćinu sklapanja šaka i skrštanja ruku.

Lutz (1908) je prvi opisao pojavu da, pri potpunom međusobnom preplitanju, (1) svi prsti lijeve i desne šake dolaze u jedan od dva alternativna položaje: svaki prst lieve šake je iznad odgovarajućeg prta desne i (2)prsti desne šake nalaze se u superpoziciji  nad prstima lijeve. Istovremeno je zapazio da  po ovoj osobini  nema asortativnog sklapanja braka, kao i pojavu „predomimantnog“ homospecifičnog  potomstva iz brakova osoba jednakog fenotipa, pa je na osnovu toga zaključio da se ovdje radi radi o nasljednom dimorfizmu. Osnovni Lutzovi zaključci su potvrđeni i u rezultatima niza autora. Koji su jedinstveni u ocjeni da je način sklapanja šaka genetički određena osobina, čije se nasljeđivanje ne može objasniti jednostavnim Mendelovskim pravilima. Mnogo je manje autora koji smatraju da odlučujuću ulogu u određivanju ove osobile imaju okolinski faktori, ne navodeći koji .

Sporadična mišljenja da na ispoljavanje fenotipova načina sklapanja šaka može uticati i spol osobe. i starost , te desnorukost/ljevorukost  također su kontradiktorna brojnim saopćenjima ostalih autora. 
Veoma je mali broj osoba  (0,2%, ili  1% ) koje redovno primjenjuju oba načina sklapanja šaka, a jednom usvojeni način se, izgleda, rijetko mijenja.  Tokom 18-mjesečnom promatranja 22 osobe, Wiener (1932) ni kod jedne nije primijetio promjhenu karakterističmog fenotipa, kao ni Leguebe (1967)  u toku jednogodišnjeg praćenja 10 lica. 
## Učestalost fenotipa **R**
### Odabrane svjetske populacije
### Bosna i Hercegovina
## Reference
## Također pogledajte
*Način skrštanja ruku
*Ruka
*Genotip
*Fenotip
*Oligogensko nasljeđivanje

## Vanjski linkovi
* http://learn.genetics.utah.edu/content/inheritance/observable/  (en)

Kategorija:Genetika
Kategorija:Populacijska genetika
Kategorija:Klasična genetika