Acidoza

**Acidoza** ili **acidemija**  je proces koji uzrokuje povećanje kiselosti u krvi i drugim tjelesnim tkivima (tj. povećanje koncentracija vodikovih iona). Ako nije dodatno kvalifikovano, obično se odnosi na kiselost krvne plazme.

Termin ***acidemija*** opisuje stanje niskog pH krvi, dok se *acidoza* koristi za opisivanje procesa koji dovode do ovih stanja. Ipak, termini se ponekad koriste naizmjenično. Razlika može biti relevantna kada pacijent ima faktore koji uzrokuju i acidozu i alkalozu, pri čemu relativna težina oba određuje da li je rezultat visok, nizak ili normalan pH.

Smatra se da se acidemija javlja kada arterijski pH padne ispod 7,35 (osim kod fetusa – vidi dolje), dok se njegov pandan (alkalemija) javlja pri pH iznad 7,45. Potrebna je analiza plinova arterijske krvi i drugi testovi da bi se razdvojili glavni uzroci.

Brzina ćelijske metaboličke aktivnosti utiče i, u isto vrijeme, utiče na pH tjelesnih tekućina. Kod sisara, normalna pH vrednost arterijske krvi je između 7,35 i 7,50 u zavisnosti od vrste (npr. pH vrednosti arterijske krvi kod zdravih ljudi varira između 7,35 i 7,45). pH vrijednosti krvi kompatibilne sa životom kod sisara ograničene su na raspon pH između 6,8 i 7,8. Promjene pH arterijske krvi (a samim tim i vanćelijske tekućine) izvan ovog raspona rezultiraju nepovratnim oštećenjem ćelija.

## Znaci i simptomi
[thumb|right|280px| Opći simptomi acidoze.

## Metabolička acidoza
Metabolička acidoza može biti posljedica ili povećane proizvodnje metaboličkih kiselina, kao što je [mliječna kiselina ili poremećaja u sposobnosti izlučivanja kiseline preko bubreg a, kao što je bubrežna tubulska acidoza ili acidoza zatajenja bubrega, što je povezano sa akumulacijom ureje i kreatinin a, kao i ostataka katabolizma proteina metaboličke kiseline

Povećanje proizvodnje drugih kiselina također može uzrokovati metaboličku acidozu. Naprimjer, laktacidoza se može pojaviti iz:
#teška (PaO2 3](https://bs.wikipedia.org/wiki/HCO3) i normalan ili nizak PaCO2.
Osim plina iz arterijske krvi, anonski jaz također može razlikovati moguće uzroke.

Henderson-Hasselbalchova jednadžba korisna je za izračunavanje pH krvi, jer je krv puferski rastvor. U kliničkom okruženju, ova jednadžba koristse obično i za izračunavanje HCO3 iz mjerenja pH i PaCO2 u plinovima arterijske krvi. Količina akumulirane metaboličke kiseline također se može kvantificirati korištenjem devijacije puferske baze, procjene metaboličkih izvedenica, za razliku od respiratorne komponente. U hipovolemijskom šoku, naprimjer, približno 50% akumulacije metaboličke kiseline je mliječna kiselina, koja nestaje kako se ispravlja protok krvi i kisični dug.

### Liječenje
Liječenje nekompenzirane metaboličke acidoze usmjereno je na ispravljanje osnovnog problema. Kada je metabolička acidoza ozbiljna i više se ne može adekvatno kompenzirati plućima ili bubrezima, može biti potrebna neutralizacija acidoze infuzijama bikarbonata.

### Fetusna metabolička acidemija
Kod fetusa, normalni raspon se razlikuje u zavisnosti od toga koji se uzorak iz pupčanog suda uzima (pupčana vena pH je normalno 7,25 do 7,45; pupčana arterija pH je normalno 7,18 do 7,38).  Fetusa metabolička acidemija definira se kao vrijednost pH pupčanog suda i manji od 7,20 i bazni višak manji od −8.

## Respiratorna acidoza
Respiratorna acidoza nastaje kao posljedica nakupljanja ugljik-dioksida u krvi (hiperkapnija) zbog hipoventilacija. Najčešće je uzrokovana plućnim problemima, iako povrede glave, lijekovima (posebno anestetici i sedativi) i tumor mozga mogu uzrokovati ovu acidemiju. Među najčešćim uzrocima su pneumotoraks, emfizem, hronični bronhitis, astma, teška pneumonija i aspiracija. Može se pojaviti i kao kompenzacijski odgovor na hroničnu metaboličku alkalozu.

Jedan od ključeva za razlikovanje respiratorne i metaboličke acidoze je da je kod respiratorne CO2 povećan dok je bikarbonat normalan (nekompenziran) ili povećan (kompenziran). Kompenzacija se javlja ako je prisutna respiratorna acidoza, a u hroničnu fazu se ulazi s djelimičnim puferiranjem acidoze preko bubrežne retencije bikarbonata.

Međutim, u slučajevima kada perzistiraju hronične bolesti koje ugrožavaju plućnu funkciju, kao što su emfizem u kasnoj fazi i određeni tipovi mišićnih disatrofija, kompenzatorni mehanizmi neće biti u mogućnosti da preokrenu ovo acidozno stanje. Kako se proizvodnja metaboličkog bikarbonata iscrpljuje, a vanjska infuzija bikarbonata više ne može preokrenuti ekstremno nakupljanje ugljik-dioksida, povezano s nekompenziranom respiratornom acidozom, obično će se primijeniti mehanička ventilacija.

### Fetusna respiratorna acidemija
Kod fetusa, normalni raspon se razlikuje u zavisnosti od toga koja je pupčana žila uzorkovana (pupčana vena pH je normalno 7,25 do 7,45; pupčana arterija pH je normalno 7,20 do 7,38). Kod fetusa, pluća se ne koriste za ventilaciju. Umjesto toga, placenta obavlja ventilacijske funkcije (razmjena plinova). Fetusna respiratorna acidemija definira se kao pH vrijednosti pupčanog suda  manjoj od 7,20 i pupčane arterije PCO2 od 66 ili više ili PCO2 pupčane vene od 50 ili više.

## Također pogledajte
* Alkalizirajuće sredstvo
* Alkalna dijeta
* Hemijska ravnoteža
* Kiselinsko-bazna homeostaza
* Kiselinsko-bazni disbalans
* Kaktacidoza
* pCO2
* pKa
* Plin arterijske krvi

## Reference
## Dopunska literatura
*Hobler KE, Carey LC. Effect of acute progressive hypoxemia on cardiac output and plasma excess lactate. *Ann. Surg.* 1973 Feb;177(2):199-202.
*Hobler KE, Napodano RJ. Tolerance of swine to acute blood volume deficits. *J Trauma.* 1974 Aug;14(8):716-8.
*Rose, BD, Post TW. *Clinical Physiology of Acid-Base and Electrolyte Disorders, 5th ed.* (No content available.) 2000. New York: McGraw Hill Professional.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Geni na hromosomu 15
Kategorija:Kielinski-bazni poremećaji