open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bovidae

**Bovidae** ili **šupljorošci** su porodica sisara iz reda *Artiodactyla*. Ova je porodica široko rasporostranjena, i izvorna je na svim kontinentima, izuzev Južne Amerike, Okeanije i Antarktike. Porodica bovida je veoma raznolika. U ovu porodicu spadaju životinje kao što su bizon, antilopa, gazela, te divlja i domesticirana goveda, ovce, koze i dr.

## Osobine 
Najveći šupljorošci teže preko jedne tone, i visina u ramenima im je oko 2 metra, dok najmanji teže otprilike 3 kilograma i visine su domaće mačke. Neki su zbijeni i mišićavi, drugi su lagane građe, s manjim kosturom i vitkim dugim nogama. Mnoge vrste sakupljaju se u veće grupe sa složenim društvenim ustrojstvima, no druge su vrste većinom samotnjačke. Obitavaju u širokom rasponu staništa, od pustinja do tundra, od gustih tropskih šuma do visokih planina.

Većina porodice hrani se biljnom hranom. Svi šupljorošci su preživari i imaju želudac građen u četiri dijela, što im dopušta da probave hranu koja je inače veoma niske hranjive vrijednosti, poput trave, gdje se šupljorošci oslanjaju na želučane bakterije koje razgrađuju celulozu fermentacijom. Njihovi očnjaci poptuno su nestali, ili su se izmijenili i služe kao dodatni sjekutići. Svi šupljorošci su papkari, te im je papak podijeljen na dva dijela. Svi mužjaci (i velik broj ženki) imaju rogove, veličina i oblik je promjenjiv kod svih vrsta, no osnovna građa uvijek je jedinstvena koštana izbočina bez grana, prekrivena slojem keratina.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Papkari
Sistem organa

mini|desno|300px|Šema respiratornog sistema

**Sistem organa** je skup svih organa koji imaju zajedničku funkciju i vrše određeni zadatak u organizmu. Skup svih organskih sistema čini organizam. Sisteme organa proučava anatomija (građu) i fiziologija (funkciju).

## Sistem organa 
Sistem organa kod ljudi i mnogih životinja:

* kardiovaskularni sistem
* probavni sistem
* endokrini sistem
* limfni sistem
* mišićni sistem (lokomotorni sistem)
* koštani sistem (skeletni sistem, lokomotorni sistem)
* nervni sistem
* reproduktivni sistem
* respiratorni sistem
* mokraćni sistem
* čulni sistem

## Također pogledajte 
* Pokrovni sistem

## Reference 
Kategorija:Anatomija
Kategorija:Sistemi organa
Hummer H3

**Hummer H3 SUV** je vozilo iz General Motorsove Hummer divizije, predstavljeno 2006. godine. H3 je najmanji od tri Hummer modela. Iako je konceptni automobil H3 bio kombi, a trenutno se proizvodi koncencijalni sportski automobil, sa idućim modelom sa približnim konceptom koji je planiran za pordukciju za treći dio 2008. godine. Njegova GMT345 platforma jke bazirana na  GMT355 platformi. H3 se pravi u tvornici u Louisiani. Verzije za izvoz se proizvode u tvornicama u Južnoj Africi u Struandaleu, Port Elizabeth, Južnoafrička Republika.

## Cijena 
Na američkom tržištu, cijena za H3 iznosi od $29.500 do samo nešto preko $40.000. Prodaja je bila velika, sa oko 33.140 prodanih modela u 2005. godini, što je činilo 58% ukupne Hummerove zarade u toj godini. U prva dva mjeseca 2006. godine, 8.071 H3 je prodano, što čini 74% od svih Hummerovih prodaja te godine.

## H3x 
Predstavljen na *2006 North American International Auto Showu*, H3x je trim nadopuna za Hummer, npr. gdje ga hromirani i obojeni dijelovi karoserije razlikuju od ostalih izdanja ovog vozila. H3x trim paket se može kombinovati sa novim Alpha paketom.

H3
Aposematizam

mini|200px|lijevo|Upadljive boje ovog insekta upozoravaju predatore na neugodnosti sa susretom

**Aposematizam** ili **aposemija** (od grčkog *apo* - dalje i *sematik* - znak, značenje) je možda najčešći oblik znakova upozorenja, koji upotrebljavaju mnoge životinjske vrste u svrhu zaštite od grabežljivaca. Bojeći svoje tijelo jarkim bojama, ove životinje su razvile sposobnost obeshrabrivanja potencijalnih grabežljivaca, tako što jarke boje *odbijaju* neke potencijalne grabežljivce smatrajući da se iz ovih *obojenih* životinja krije otrov ili neka druga vrsta opasnosti. Jedna, suprotna, forma aposematizma, koju upotrebljavaju biljke cvjetnice, koje imaju jarko obojene cvjetove, da bi privukle insekte u svrhu oprašivanja. Znakovi *upozorenja* mogu biti u formi boje, zvuka ili mirisa, kao i mnogim drugim perceptivnim karakteristikama. Aposematični signali su od koristi i grabežljivcu i plijenu, jer svi oni izbjegavaju potencijalnu opasnost. Aposematične osobine živih bića, naročito onih koji su na nižim mjestima u lancu ishrane, su u suprotnosti sa široko prihvaćenom teorijom da se plijen gotovo uvijek skriva pred predatorima.

## Raširenost 
lijevo|mini|200px|Svijetle boje ovog Darterovog vilinog konjica služe kao upozorenje predatorima je otrovan
desno|mini|180px|Tvor je jedan od primjera aposematizma kod sisara

Aposematizam je široko rasprostranjen kod beskičmenjaka, naročito insekata; nešto manje kod kičmenjaka, u najvećem broju kod manjeg broja reptila, amfibija i riba. Neke biljke, *Polygonum sagittatum*, također ispoljavaju aposematične osobine, da bi *upozorile* biljoždere da *nije jestiva*. Sličan primjer se može navesti i kod tvora, koji svojim crno-bijelim prugama i oštrim mirisom odbija potencijalne grabežljivce.

## Vanjski linkovi 
* Načini skrivanja i kamufliranja na mongabay.com 
* Funkcionalnost i evolucija aposematske obojenosti, T. Sterling 

## Reference 
Kategorija:Evolucijska biologija
Kategorija:Biološka evolucija
Kategorija:Komunikacija životinja
Kategorija:Ekologija
Oksidi željeza

thumb|Pigment željezo oksida
**Oksidi željeza** su hemijski spojevi sastavljeni iz željeza i kisika. Sveukupno, poznato je 16 oksida željeza i oksihidroksida.

Oksidi i oksid-hidroksidi željeza su veoma rašireni u prirodi i igraju važnu ulogu u mnogim geološkim i biološkim procesima, a čovjek ih koristi u velikom obimu npr. kao rudu željeza, pigmente, katalizatore, u termitnoj reakciji i slično. Obična hrđa je oblik željezo(III) oksida. Oksidi željeza se mnogo koriste kao jeftini, robusni pigment u bojama, lakovima i obojenom betonu. Boje koje obično daju, u spektru su *zemljanih boja* poput žute, naranđaste, crvene, smeđe i crne. Kao aditivi u prehrani označavaju se E-brojem **E172**.

## Oksidi 
* željezo(II)-oksid, wüstit (FeO) 
* željezo(II,III)-oksid: 
** magnetit (Fe3O4)
** Fe4O5
** Fe5O6
** Fe5O7
** Fe25O32
* željezo(III)-oksid (Fe2O3)
** alfa faza, hematit (α-Fe2O3)
** beta faza, (β-Fe2O3)
** gama faza, maghemit (γ-Fe2O3)
** epsilon faza, (ε-Fe2O3)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.food-info.net/uk/e/e-alphabet.htm
* https://web.archive.org/web/20160316025543/http://halal.ba/site/index.php?option=com_content&view=article&id=514&Itemid=148&lang=ba

Kategorija:E-brojevi
Yu-Gi-Oh! 5D's

'''Yu-Gi-Oh! 5D's** (遊☆戯☆王5Ds) jeste japanska animirana serija i najnoviji član Yu-Gi-Oh! franšize. Serija je premijerno prikazana na TV Tokyo 8.aprila, 2008. i zamijenila je animiranu seriju Yu-Gi-Oh! GX koja se završila nakon četiri godine prikazivanja.

Nove karte počinju sa **Starter Deckom 2008** i novim Yu-Gi-Oh! dodacima.

Serija je potpuno drugačija od ostalih i ovog puta ne prikazuje dječake nego odrasle ljude. Glavni Duel Disk je motociklističkog tipa i zove se "**D-Wheel**", a igrači učestvuju u motociklističkim dvobojima pod nazivom **Riding Duels**.

## Likovi 
mini|desno|Yūsei i Jack
* **Yusei Fudo** (不動 遊星 Fudō Yūsei) ja glavni lik u seriji, u kojoj igra Synchro/Tuner špil i najbolja karta mu je Stardust Dragon. On spoznaje da ima nevjerovatan stil, odlične sposobnosti i inteligenciju prilikom igranja.
* **Jack Atlas'* (ジャック・アトラス *Jakku Atorasu*) jeste glavni Yuseiov protivnik. On je prvak u motociklističkim dvobojima (Riding Duels), a poznat je po nadimku "Apsolutni kralj Riding Duela". On prepoznaje izvanrednu vještinu u Yuseiu.
* **Akiza Izinski** (十六夜 アキ *Izayoi Aki*) jeste djevojka sa "Super moćima" (materializacija karata) koje može koristiti kada je tužna i ljuta, a situacija se mijenja nakon što upoznaje Yuseia.
* **Luna i Leo** (龍亞&龍可 *Rua & Ruka'') su blizanci koji su skoro pa identični, osim što je Luna žensko, a Leo muško.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Yu-Gi-Oh! 5D'S na TV Tokyo (Japanski)
* Yu-Gi-Oh! 5D'S Konami (Japanski)

Kategorija:Yu-Gi-Oh!
Kategorija:Japanske animirane TV-serije
Kategorija:Anime
Diferencijal (mehanički uređaj)

mini|desno|250px|Diferencijalni zupčanik u automobilu (isječeni model)
mini|desno|250px
mini|desno|250px
U automobilskim i ostalim vozilima na točkove, **diferencijal** je uređaj, koji se najčešće sastoji od zupčanika, koji omogućava da se svaki pogonski točak obrće različitim brzinama, dok u iste dovodi podjednak obrtni moment.

## Svrha 
Točkovi vozila obrću se različitim brzinama, posebno pri skretanju. Diferencijal je dizajniran da pogoni par točkova sa jednakom silom, dok im, istovremeno, omogućava da se obrću različitim brzinama. U vozilima bez diferencijala, kao što su karting vozila, oba pogonska točka se moraju obrtati istim brzinama, najčešće oko zajedničke osovine, koju pogoni jednostavni motorni mehanizam. Pri skretanju, unutrašnji točak prelazi kraću udaljenost od vanjskog točka, što uzrokuje obrtanje untrašnjeg točka i/ili vučenje vanjskog točka. Rezultat je otežano i nepredvidivo kontrolisanje vozila, oštećenje na gumama i cesti i dr.

## Epiciklični diferencijal 
Epiciklični diferencijal koristi epiciklične zupčanike kako bi asimetrično razdvojio obrtni moment između prednjih i zadnjih osovina.
mini|280px|Epiciklični zupčanici su iskorišteni da se asimetrično razdvoji obrtni moment. Pogonsko vratilo je na slici zeleno i šuplje, žuto je ono sa niskom obrtnim momentom, a rozo je sa velikim obrtnim momentom. Primijenjena sila na žutom i rozom zupčaniku je ista, ali pošto je krak sile roze 2-3 puta veći, obrtni moment će biti 2-3 puta veći.

[280px|mini|Kućište (iznad), te [zupčanik|zupčanici i ležajevi (ispod) diferencijala.]]

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Differentials and limited slip differentials explained - drivingfast.net
* An excellent explanation of how differentials work, with explanatory animations, is available at How Stuff Works.

Kategorija:Tehnologije transmisije
Kategorija:Mehanizmi
Kategorija:Dijelovi automobila
Kategorija:Mašinska industrija
Diferencijal

## Matematika 
* Diferencijal (matematička analiza)

## Prirodne nauke i inženjerstvo 
* Diferencijal (mehanički uređaj)

## Društvene nauke 
* Semantički i strukturalni diferencijali u psihologiji
Ambasador Sjedinjenih Američkih Država u Republici Singapur

Nabrojani pojedinci su služili kao ambasadori SAD-a u Republici Singapur.

* Richard H. Donald, 1966  
* Francis Joseph Galbraith, 1966-69    
* Charles T. Cross, 1969-7  
* Edwin M. Cronk, 1972-75   
* John H. Holdridge, 1975-78    
* Richard F. Kneip, 1978-80    
* Harry E. T. Thayer, 1980-85,  
* J. Stapleton Roy, 1984-86    
* Daryl Arnold, 1987-89   
* Robert D. Orr, 1989-92     
* Jon Huntsman, Jr., 1992-93    
* Ralph L. Boyce, Jr., 1993-94 
* Timothy Chorba, 1994-98   
* Steven J. Green, 1998-2001   
* Frank Lavin, 2001-2005    
* Patricia L. Herbold , 2005-sadašnjost

## Reference 
Singapur
Pfizer

**Pfizer** Inc. je svjetski poznat farmaceutski koncern koji se bavi proizvodnjom lijekova, sa sjedištem u New Yorku. Osnovao ga je 1849 godine Charles Pfizer, amerikanac njemačkog porijekla.

Pfizer proizvodi mnoge vrste lijekova. Između ostalih: *Lipitor* (za snižavanje količine holesterola u krvi); *Lyrica* (pregabalin); *Diflucan* , *Zithromax*, daleko poznatu Viagra-u (sildenafil citrat), te antiupalni lijek *Celebrex*.

Dionice Pfizer-a su uvrštene na Dow Jones Industrial Average berzovni indeks 8. aprila 2004 godine. Sa 7,4 miliona US$ koje ulažu u razvoj, Pfizer potpomaže najveću svjetsku farmacijsku organizaciju za istraživanje: *Pfizer Global Research and Development*.

Pfizer je bio rangiran 57 na listi Fortune 500, najvećih korporacija po ukupnom prometu u Sjedinjenim Država.

Pfizer je 19. decembra 2018. objavio spajanje sa britanskim farmaceutskim gigantom GlaxoSmithKline.

U maju 2020. godine, Pfizer je započeo testiranje četiri različite varijacije vakcina protiv koronavirusa kako bi pomogao ukidanju pandemije COVID-19 i planirao je proširiti ispitivanja na ljudima, na hiljade ispitanika, do septembra 2020. Farmaceutska kompanija ubrizgala je doze potencijalnog cjepiva BNT162b2, koje je razvila biotehnološka kompanija BioNTech (NASDAQ: BNTX) sa sjedištem u Mainzu, Njemačka, prvim ljudskim sudionicima u SAD-u početkom maja. Na osnovu rezultata, Pfizer je rekao da će "moći isporučiti milione doza u oktobarskom vremenskom okviru" i očekuje da će proizvesti stotine miliona doza 2021. godine.

## Reference 
Kategorija:Kompanije u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Industrija u Sjedinjenim Američkim Državama
Oligosaharidi

[mini|[Rafinoza (trisaharid)|202x202piksel]]
**Oligosaharidi** su ugljikohidrati izgrađeni od 2 – 10 jedinica monosaharida. To su niskomolekularni polimeri, kod kojih su jedinice monosaharida povezane acetalnim vezama. Klasificiraju se u zavisnosti od stepena polimerizacije na disaharide, trisaharide, itd. Najveću važnost za organizam čovjeka i životinja imaju disaharidi, npr. laktoza, saharoza.

## Također pogledajte 
* Disaharidi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://agriculture.institute/meat-science-fundamentals/classification-carbohydrates-monosaccharides-oligosaccharides/
* https://pmc.ncbi.nlm.nih.gov/articles/PMC10966145/
* https://healthist.net/en/nutrition/2056/

Kategorija:Oligosaharidi
Kategorija:Ishrana
Kategorija:Zaslađivači
Kategorija:Hemija ugljikohidrata
Disaharidi

**Disaharidi** su oligosaharidi građeni od dvije jedinice monosaharida. Za organizam čovjeka najvažniji su disaharidi: maltoza, laktoza, celobioza i saharoza.

Datoteka:Maltose Haworth.svg|Maltoza
Datoteka:Lactose2.png|Laktoza
Datoteka:Cellobiose2.svg|Celobioza

## Osobine
Prema načinu vezanja monosaharida u molekuli disaharida dijele se na disaharide maltoznog i trehaloznog tipa. U maltoznom tipu reaguje poluacetalna grupa jednog monosaharida sa nepoluacetalnom grupom drugog monosaharida. Pri tome jedna poluacetalna OH-grupa ostaje slobodna, pa ovakvi disaharidi imaju reducirajuće djelovanje, tj. daju pozitivnu reakciju na Fehlingov reagens i druge kvalitativne testove. Šećeri koji nemaju slobodnu poluacetalnu OH-grupu su nereducirajući. U *reducirajuće* šećere spadaju: maltoza, laktoza i celobioza, a u *nereducirajuće* izomaltoza, trehaloza i saharoza.

## Također pogledajte
*Monosaharidi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Oligosaharidi
Kategorija:Hemija ugljikohidrata
Goveda

**Goveda** (lat. **Bovinae**) predstavljaju ranu granu roda *bovidae*, koja se odvojila od Aegodontida prije otprilike 25 miliona godina. Na osnovu fosilnih dokaza, čini se da su se Bovinae pojavili u Aziji, a prvi fosili datiraju od prije oko 18,5 miliona godina. Vjerovatno zbog hladnijih euroazijskih klimatskih uslova, moderni Bovinae dostigli su veću tjelesnu masu nego bilo koja druga potporodica bovida: mnoge vrste teže preko 200&nbsp;kg, a nekoliko prelazi i 500&nbsp;kg.

U ovoj potporodici postoji značajan spolni dimorfizam: kod nekih vrsta mužjaci mogu biti dvostruko teži od ženki. Rogovi se nalaze kod mužjaka svih vrsta. Ženke iz plemena Bovini također razvijaju rogove (kao i tri vrste unutar plemena Tragelaphini), ali su ti rogovi primjetno manji i tanji u odnosu na mužjačke. Rogovi oba spola su glatki (bez prstenastih zadebljanja, iako su kod nekih vrsta blago oivičeni). Kod ove potporodice ne postoje žlijezde na licu niti na nogama, ali je prisutna jedinstvena mirisna žlijezda smještena između papaka zadnjih nogu kod svih članova.

## Podjela goveda 
U grupu goveda spadaju sljedeći rodovi:

* Rod Tetracerus
:* četveroroga antilopa (*Tetracerus quadricornis*)

* Rod Pseudoryx
:* vijetnamsko šumsko govedo (*Pseudoryx nghetinhensis*)

* Rod Bubalus
:* azijski vodeni bivol (*Bubalus bubalis*)
:* tamarau (*Bubalus mindorensis*)
:* močvarni bivol (*Bubalus depressicornis*)
:* planinski bivol (*Bubalus quarlesi*)

* Rod Syncerus
:* afrički bivol (*Syncerus caffer*)

* Rod Bos
:* divlje govedo (*Bos taurus*)
:* domaće govedo (*B. t. taurus*)
:* zebu (*B. t. indicus*)
:* kambodžansko šumsko govedo (*Bos sauveli*)
:* banteng (*Bos javanicus*) (javansko govedo)
:* gaur (*Bos gaurus*)
:* jak (*Bos grunniens*)

* Rod bizoni (Bison)
:* bizon (*Bison bison*)
:* evropski bizon (*Bison bonasus*)

## Vanjski linkovi
* Sve vrste potporodice Bovinae

## Reference 
Kategorija:Goveda
Gornji Šepak

**Gornji Šepak** (nekad Šepak Gornji) je naseljeno mjesto u gradu Zvorniku, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Bošnjačko stanovništvo Šepka protjerano je 5. jula 1992. u Loznicu, pri čemu su ubijene četiri osobe.

## Stanovništvo
## Poznate ličnosti 
* Sejad Salihović

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Zvornika
Znojenje

mini|desno|300px|Oznojeno lice žene
**Znojenje** je proces proizvodnje i isparavanja tečnosti (znoja), koja se primarno sastoji od vode kao i manje količine natrij-hlorida, koja se izlučuje putem znojnih žlijezda u koži sisara.

Znojenje je primarno proces koji pomaže termoregulaciji organizma, ali također kod muških jedinki služi za izbacivanje feromona. Životinje koje ne posjeduju, ili posjeduju u manjoj količini, znojne žlijezde, kao npr. psi, regulišu svoju tjelesnu temperaturu dahtanjem.

Znoj je skoro potpuno voda (97,5–99,5%). Dnevna količina varira zavisno od temperature i fizičkog napora – od 100 ml do nekoliko litara. Gustina mu je oko 1.010, pH obično 4,5–7,5. Najviše ima natrij-hlorida (NaCl), ali je njegova koncentracija u znoju manja nego u plazmi (obično 15–25&nbsp;mmol/L). Kalijum je u znoju u malo većoj koncentraciji nego u plazmi (oko 0,5–5&nbsp;mmol/L). Ostali anjoni (fosfati, sulfati) i kationi (magnezijum) prisutni su u manjim količinama. U znoju se nalaze i elementi u tragovima poput željeza, joda, mangana, bakra i cinka. Organskih materija ima malo – oko 1 g/L.  Forestićka analiza proteina znoja pokazuje sliku sličnu koncentriranom urinu, pa u njemu preovladavaju albumin, glikoproteidi iz grupa α- i β-globulina te γ-globulini. Koncentracija glukoze je mala (ispod 0,25 g/L), dok je koncentracija neproteinskog dušika relativno velika (0,2–0,65 g/L). Od neproteinskih dušičnih derivata najviše ima uree (0,15–0,6 g/L, odnosno 0,08–0,3 g/L čiste uree). Amonijak varira između 0,06 i 0,1 g/L, mokraćne kiseline ima 5–20&nbsp;mg/L, a kreatinina 5–15&nbsp;mg/L.

Znojem se izlučuju i aminokiseline. Njihova koncentracija u znoju odražava koncentraciju u krvi; esencijalne aminokiseline se manje izlučuju jer ih organizam čuva, dok se neke neesencijalne izlučuju u većoj mjeri. Posebno se izlučuje citrulin, što ukazuje da je izlučivanje aminokiselina aktivno i selektivno. Ukupna koncentracija aminokiselina kreće se od 0,01 do preko 0,1 g/L. Znojem se izbacuju i organske kiseline (0,3–0,8 g/L), hlapljive masne kiseline (u tragovima), vitamini (B1, B2, folna kiselina, vitamin C) te neki metaboliti poput fenola, inozitola i malih količina kortikosteroida.

U znoju se može dokazati i enzimatska aktivnost, posebno amilaze, čija se aktivnost povećava kod pankreatitisa. Prisutan je i kalikrein te neki drugi enzimi. Znoj ima određeno antibakterijsko djelovanje i štiti kožu, djelomično zbog prisutnosti imunoglobulina, posebno sekretornih.

## Reference 
Kategorija:Fiziologija
Kategorija:Simptomi
Kategorija:Tjelesne tečnosti
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Ekskrecija
Komondor

mini|desno|300px|Komondor
**Komondor** je mađarska autohtona pasmina pastirskog psa. Komondora zovu i "kralj među mađarskim pastirskim psima". U Mađarsku je stigao u 10. vijeku zajedno sa nomadskim plemenima iz Azije, a ime mu dolazi od naroda Koman koji je nekad živo kod Žute rijeke. Izvan Mađarske je postao poznat tek 1920 godine, a danas se najviše uzgaja u Njemačkoj i SAD-u. U FCI je priznat pod rednim brojem #53.

## Osobine 
To je veliki bijeli pas, visine do 76&nbsp;cm mužjaci, a ženke do 69&nbsp;cm, čije je krzno prava umjetnost prirode. Komondor je dobar čuvar stada i dvorišta i spreman je napasti čak i vuka. Posjeduje užasto krzno koje je, kad je čisto, čiste bijele boje (komondor ima najveću količinu krzna u psećem svijetu), dok su mu koža, njuška, usne i desni sive boje. Dlaka kučića je mekana i pahuljasta i tek se vremenom, kako se pas razvija, pojavljuju pune odlike rase. Nije primjeren za boravak u stanu. Prosječan životni vijek mu je 10 - 12 godina. Ovi psi su veoma agilni i brzi, što je iznenađujuće za pse ove veličine.

## Zdravlje 
Najznačajnije bolesti i poremećaji koje se javljaju kod komondora su koronarna bolest srca (CHD) i torzija želuca. Osim njih često se javljaju i displazija kukova, upala vanjskog uha (*otitis externa*), nadutost želuca, entropija, katarakta i vlažni dermatitis.

Komondori zbog svoje karakteristične guste dlake imaju i problema sa vanjskim parazitima, pretežno krpeljima.

## Također pogledajte 
* Puli

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rase pasa
Njuška

[mini|desno|300px|Njuška kod [koza|koze]]
**Njuška** ili **gubica** (kod svinja **rilo**) je naziv za dio životinjskog lica koji se sastoji od nosa, usta i vilica (gornje i donje). 

Njuška se smatra slabom tačkom za većinu životinja, jer zbog svoje strukture je podložna mehaničkim oštećenjima.

## Pseća njuška 
Pseće njuške se razlikuju u obliku od ekstremno dugih i tankih (dolicefalični psi), kao npr. kod ruskog hrta, do faktički nepostojeće njuške kod brahicefaličnih pasa, npr. francuski buldog. Većina pasa su mezocefaliči psi jer imaju srednje dugu njušku, kao npr. barak.

Njuška kod pasa počinje nešto ispod očiju i sastoji se od nosa i usta. Većina gornjeg dijela njuške sadrži organe za detekciju mirisa.

## Također pogledajte 
* Brnjica

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Anatomija životinja
Svjetski dan porodice

**Svjetski dan porodice**  prvi put je proslavljen 1. januara 2000 godine kada je održana posebna ceremonija među izraelskim i palestinskim porodicama u izbjegličkom kampu u Nablusu. Kasnije te iste godine, iako njen prvi dan nije bio obilježen mirom (uprkos široko rasprostranjenom strahu od terorizma, pada računarskih sistema itd.) Kongres Sjedinjenih Američkih Država jednoglasno je donio odluku da prvi dan svake godine bude posebno vrijeme, vrijeme mira i nesebičnosti. Generalna skupština Ujedinjenih naroda se 2001 godine pridružila ovoj inicijativi i predložila svim svojim članicama da priznaju i slave 1. januar kao novi praznik, što je do danas učinilo više od 20 svjetskih državnika.

Kategorija:Historija
Kategorija:Međunarodni praznici
Kategorija:Praznici u januaru
Dan Martina Luthera Kinga

mini|Martin Luther King, Jr.
**Dan Martina Luthera Kinga** (15. januar) je američki praznik koji se slavi na dan rođenja velečasnog Martina Luthera Kinga mlađeg. Jedan je od četiri američka praznika kojima se odaje počast nekom pojedincu.

King je bio najglasniji aktivista nenasilnog pokreta za ljudska prava, koji se uspješno borio protiv rasne diskriminacije na federalnom i državnom nivou. Ubijen je 1968 godine.

Kampanja za uvođenje federalnog praznika u Kingovu čast započeta je ubrzo nakon njegovog ubistva. Ronald Reagan je 1983 zakono odredio slavljenje ovog praznika. Neke države su se bunile protiv te odluke dajući prazniku druga imena ili kombinujući ga s drugim praznicima. Tako je Dan Martina Luthera Kinga u svih 50 država, prvi put zvanično obilježen 2000 godine.

Kategorija:Historija
Kategorija:Međunarodni praznici
Međunarodni dan sjećanja na žrtve holokausta

**Međunarodni dan sjećanja na žrtve Holokausta** 

Generalna skupština Ujedinjenih naroda je 2005 godine donijela zvaničnu rezoluciju o obilježavanju Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta (27. januar). Rezolucija apeluje na sve članice Ujedinjenih naroda da poštuju sjećanje na žrtve Holokausta i ohrabruje razvoj obrazovnih programa o historiji Holokausta, čime se želi pokazati odlučnost da se pomogne u spječavanju čina genocida u budućnosti.

*Tragedija nastala kao posljedica Holokausta se ne može izbrisati. Mora biti zapamćena sa sramom i strahom dokle god ljudsko sjećanje bude postojalo. Samo ako se sjećamo, onda možemo odati prikladnu počast žrtvama. Milioni nedužnih Židova i pripadnika drugih manjina ubijani su na nazamislivo barbarske načine. Nikada ne smijemo zaboraviti te muškarce, žene i djecu, niti njihovu agoniju.*

(Generalni sekretar Ujedinjenih naroda Kofi Annan, 27. januar 2006)

**U Njemačkoj**

Međunarodni dan sjećanja na žrtve Holokausta je memorijalni nacionalni praznik u Njemačkoj, a nazvan je *Der Tag des Gedenkens an die Opfer des Nationalsozialismus* - Dan sjećanja na žrtve nacional-socijalizma. Praznikom ga je proglasio federalni predsjednik Roman Herzog 3. januara 1996 godine izdajući proklamaciju da se ovaj dan obilježava 27. januara, dana kad su 1945 godine vojnici sovjetske armije oslobodili zarobljene u Auschwitz-Birkenau koncentracionom logoru.

Herzog je u svojoj proklamaciji kazao:

*Prisjećanje ne smije prestati – ono također mora biti upozorenje budućim generacijama da budu na oprezu. Zato je veoma bitno naći pravi način koji će biti efektivan, koji će iskazivati žaljenje za patnje i gubitke, a biti posvećen sjećanju na žrtve, što će pomoći sprječavanju ponavljanju zločina.*

Kategorija:Historija
Kategorija:Međunarodni praznici
Kategorija:Praznici u januaru
Kategorija:Praznici Ujedinjenih nacija
Međunarodni dan zaštite močvara

**Međunarodni dan zaštite močvara** () obilježava se 2. februara na dan kada je potpisana Konvencija o močvarama 1971 godine u iranskom gradu Ramsar, na obali Kaspijskog Mora. Prvi put je obilježen 1997 godine. Na ovaj dan državne institucije, nevladine organizacije i grupe građana svake godine organizuju različite aktivnosti kako bi podigli nivo svjesti javnosti o vrijednostima močvara.

Od 1997 do 2007 na zvaničnoj web-stranici Konvencije o močvarama preko 95 zemalja postavilo je izvještaje o aktivnostima povodom Međunarodnog dana zaštite močvara. Aktivnosti su različitih vrsta i obima, od predavanja do seminara, izleta, takmičenja za djecu, utrka, akcija čišćenja, radio i TV-nastupa, pisama upućenih štampanim medijima do novih pravila o močvarama i novih programa na državnom nivou.

## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt međunarodnog dana zaštite močvara
* Zvanični sajt Ramsarske konvencije

Kategorija:Ekologija
Kategorija:Međunarodni praznici
Kategorija:Praznici u februaru
Aleksandar Josipović

**Aleksandar Josipović** jest stručnjak za marketing i komunikacije i autor. Prije toga je bio profesionalni plesač, umjetnik, predavač i bivši prvak u sportskom plesu. Posjeduje francusko i srbijansko državljanstvo.

## Biografija 
Aleksandar je rođen 15. januara 1981. u Lazarevcu, bivša Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija.
Od djetinjstva pokazuje sklonost ka umjetnosti i sportu. 
Njegova plesna karijera počinje sa 9 godina, a tokom karijere osvojio je 9 nacionalnih prvenstava u sportskim plesovima. Bio je finalista u Zlatnom Svjetskom Kupu (Engleska) i polufinalista u Svjetskom kupu (Mađarska). Plesao je i nastupao za mnoge kraljevske porodice, kao i za predsednike nekih zemalja. 
U srodstvu je sa Antonom Josipovićem, olimpijskim šampionom u boksu, kao i sa prof.dr. Ivom Josipovićem

* Od 1990. do 2002. godine igra u paru sa Marinom Jeremić, s kojom narednih pet puta osvaja naslov državnog šampiona Jugoslavije i ostale titule u raznim disciplinama sportskog plesa (plesne formacije, solista).
* Od 1996. godine sa Marinom Jeremić predstavlja Jugoslaviju u sportskom plesu na svijetskim i evropskim prvenstvima.
* 2001. godine  nastupa za Nj.K.V. Kneginju Jelisavetu Karađorđević od Jugoslavije. 
* Od 2001. do 2002. godine nastupa na velikoj kineskoj turneji kao solista u šou programu *Pariz Paradiz*.
* Od 2002. godine živi u Parizu gde igra kao solista u čuvenom Mulen ružu. 2004 godine poznata novinarka Mira Adanja Polak snima emisiju „U "Mulen ružu" - Aleksandar Josipović“.
* Nastupio je kao Master of Ceremonies na Pjesmi Evrovizije 2008.
* 2008-2009 Radio je na projektu u vezi holokausta: život i djelo Simona Wiesenthala, koju publika nikad nije vidjela do sada u javnosti.
* 2011 Izvođenje performansa NLP u Helsinkiju (Finska)

## TV Filmografija 
* 2007 Deranger (umijetnički film, sa Bogomirom Doringerom)
*Pjesmi Evrovizije 2008. - Master of Ceremonies
* Učestvovao je u TV šou Evropsko lice Radio-televizije Srbije u okviru izbora za voditelja Beovizije i Pjesme Eurovizije 2008. godine.. Partnerka mu je bila glumica Vanja Milačić; .
*  2007 - Déranger - umjetnički direktor Bogomirom Doringer, produkcija AVANT16 (SAD)

## Razni podaci 
Godine 2007. Ljiljana Pakić izdaje knjigu *Perje, pero i prašina*, inspirisanu životom i radom Aleksandra Josipovića.

2011. Aleksandar izdaje svoju prvu knjigu pod nazivom ''Let's dance/nove metode u pedagogiji plesa*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična internet prezentacija Aleksandra Josipovića
* Aleksandar Josipović na snimanju filma *Déranger''

Kategorija:Rođeni 1981.
Kategorija:Srbijanski umjetnici
Kategorija:Biografije, Lazarevac
Igor Žerajić

**Igor Žerajić** je bosanskohercegovački rok pjevač, kompozitor i gitarist. Rođen je u Sarajevu, a trenutno živi na relaciji London - Sarajevo.

## Biografija 
Godine 1985. završio je klasičnu gitaru kod profesora Mile Praljka. Godinu kasnije postaje vokalni solista grupe "Visa", a krajem 1989. prelazi u grupu "Crno vino" i s njima objavljuje album "Voljeti". Od 1992. do 1994. godine ostvaruje saradnju sa više sarajevskih umjetnika u projektu Kosa Anno Domini 1992" u Kamernom Teatru 55. Godine 1994. odlazi u London, a osam godina kasnije ponovno okuplja grupu "Crno Vino" s kojima 2003. reizdaje album "Voljeti. Nakon toga, objavljuje studijski album "Propovjednik" 2004. gdje ostvaruje saradnju sa Esmom Redžepovom i Mikijem Trifunovim. Napušta grupu "Crno vino" 2005. i nastavlja solo karijeru. Godine 2006. objavljuje singl-ploče "Odgovor" (ušla je u uži izbor za
hit godine, top lista TOP 12 na Hayat TV), kao i "Karmin", koji je na Radiju M proglašen hitom mjeseca za april iste godine. Naredne godine objavljuje singl ploču "Da je Bog d'o ranije" koja je ušla u drugi krug takmičenja na Festivalu BHRTF-a.
Svoj prvi solo studijski album "Sto na sat" objavljuje 1. decembra 2008. na iTunes. 

## Diskografija 
### Albumi 
* Crno vino – *Voljeti* 1989.
* Crno vino – *Propovjednik* 2004.
* Igor Žerajić - *100 na sat* 2008.

#### Singlovi 
* Odgovor, 2007.
* *Karmin*, 2007.
* ''Da je Bog d'o ranije*, 2007.
* *Bašte bez ruža'', 2008.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pjevači
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1970.
Natrij-sulfat

**Natrij sulfat** je so natrija i sumporne kiseline. U anhidratnoj formi, je bijeli kristalni prah sa hemijskom formulom Na2SO4, dok je kao dekahidrat poznat kao Glauberova so ili *sal mirabilis* (čudesna so) sa formulom Na2SO4 ·10H2O. Sa godišnjom proizvodnjom od 6 miliona tona je jedna od najvažnijih trgovačkih hemikalija.

Natrij-sulfat se najviše koristi u proizvodnji deterdženata, u Kraftovom procesu proizvodnje papira. Oko dvije trećine svjetske proizvodnje se dobija iz mirabilita, prirodnog minerala u formi dekahidrata te ostataka iz proizvodnje nekih hemijskih sirovina poput hlorovodične kiseline.

## Historija 
Hidrat natrij-sulfata je poznat i kao Glauberova so, koja je dobila ime po njemačko-holandskom farmakologu Johann Rudolf Glauberu (1604–1670), koji ju je otkrio u izvorima u Mađarskoj. On lično ju je nazvao *čudesna so* () zbog njenih medicinskih osobina: kristali se generalno koriste kao laksativ, dok nije otkrivena njena današnja primjena početkom 20. vijeka.

U 18. vijeku Glauberova so se počela upotrebljavati kao sirovina u industrijskoj proizvodnji sode (natrij-karbonat), putem reakcije sa kalij-karbonatom. Pošto su se povećale potrebe za sodom, povećana je i potražnja za natrij sulfatom. Do tada, Leblancov proces, kojim se natrij sulfat dobijao kao intermedijarni proizvod je bio glavni metod u proizvodnji sode.

## Reference 
Kategorija:Sulfati
Kategorija:Aditivi sa E-brojem
Johann Rudolf Glauber

**Johann Rudolph Glauber** (1604 (?), Karlstadt - 16. mart 1670, Amsterdam) je bio njemačko-holandski apotekar i hemičar, poznat po svom otkriću medicinskog djelovanja kao i načina proizvodnje natrij sulfata, koji je po njemu nazvan Glauberova so.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Kurt F. Gugel: *Johann Rudolph Glauber, Leben und Werk*, Würzburg 1955 
*Erich Pietsch: *Johann Rudolph Glauber, der Mensch, sein Werk und seine Zeit* u *Deutsches Museum*, 24, 1956, 1-64 

Kategorija:Njemački hemičari
Kategorija:Biografije, Karlstadt
Kategorija:Rođeni 1604.
Kategorija:Umrli 1670.
Abwehr

alt=Wilhelm Canaris|mini|Wilhelm Canaris
mini|Tajna radio služba
**Abwehr** (njem. *abwehr* - odbrana) je bilo uobičajeno ime za njemačko vojno vanjsko-informaciono i protivobavještajno odjeljenje, tokom Prvog i Drugog svjetskog rata. Djelovao je u periodu od 1920. ili 1921. - 1944. godine.

 Vođa Abvera tokom Drugog svjetskog rata bio je admiral Wilhelm Canaris. Pod njegovim vođstvom, Abver je postao centar zavjereništva protiv nacističkog režima. Uz pomoć Canarisove zaštite, jedan od njegovih podređenih, Hans Oster, je pomogao da se organizuje unutrašnja opozicija nacistima. U aprilu 1943. godine, mnogi od Osterovih kozavjerenika su uhapšeni, a Abver je stavljen pod stalnu prismotru. Canaris je otpušten u februaru 1944. godine.

## Reference 
Kategorija:Njemačke obavještajne službe
Torzija želuca (veterina)

mini|desno|300px|Rendgenski snimak abdomena psa koji prikazuje proširen želudac
**Torzija želuca** je uvrtanje želuca po uzdužnoj osi koje se javlja najčešće kod pasa. Kada dođe do torzije, jednjak biva zatvoren što onemogućava psu da smanji nadutost povraćanjem ili podrigivanjem. Često se dešava da slezena također bude obuhvaćena pa i u njoj dolazi do prekida krvotoka. Torziju uvijek prati i dilatacija želuca.

## Patogeneza 
Smanjuje se količina krvi koja se vraća ka srcu, slabi pritisak krvi koje srce ispumpava pa može doći do aritmije. Raste količina toksina u želudačnom tkivu koje odumire usled nedostatka protoka krvi. Jetra, pankreas i tanko crijevo također mogu biti ugroženi. Šok uzrokovan niskim krvnim pritiskom i endotoksinima se naglo uvećava. Ponekad stomak puca što dovodi do peritonitisa.

## Simptomi 
Pouzdani simptomi torzije su nadutost u predjelu abdomena, povećano lučenje pljuvačke i stomačni grčevi bez izbacivanja hrane. Drugi simptomi torzije mogu biti dugotrajna nervoza, depresija, letargija, anoreksija, slabost ili ubrzano lupanje srca.

## Dijagnoza 
Pored karakterističnih simptoma, dijagnoza se najbolje postiže rentgenom abdomena.

## Terapija 
Prvi korak u terapiji životinje oboljele od dilatacije ili torzije želuca je antišok terapija. Pas se odmah priključuje na infuziju i veterinar odlučuje koje će lijekove primijeniti u antišok terapiji. Slijedeći korak u terapiji je smanjivanje pritiska u želucu obolelog psa. Ako je moguće, veterinar će uraditi sondiranje psa i na taj način osloboditi gasove iz želuca u spoljašnju sredinu. Zatim se, kroz istu sondu, pristupa ispiranju želuca i odstranjivanju sadržaja. Ako veterinar ne može sondirati psa, izvršit će troakiranje želuca i na taj način će osloboditi gasove iz želuca.

Kategorija:Patologija
Kumani

mini|300x300piksel|Kumanija
**Kumani** (; ; ; ; ; ; ; ; ) bili su turkijski nomadski narod koji je nastanjivao predjele sjeverno od Crnog mora, duž rijeke Volge poznatog pod imenom Kumanija. Kumani utemeljuju nomadsku državu u stepama duž Crnog mora i postaju aktivni u trgovini sa centralnom Azijom i Venecijom. U 12. vijeku glavnina kumanske snage poražena je od Istočnih Slavena, a konačni udarac 1237. godine zadaju im Mongoli. Nakon mongolske invazije 1237. godine mnogi su se naselili u Kijevskoj Rusiji, Kraljevini Ruteniji, kanatu Zlatna horda, Drugom Bugarskom carstvu, Srpskom kraljevstvu, Kraljevini Ugarskoj, Moldaviji, Kraljevini Gruziji, Bizantijskom carstvu, Nikejskom carstvu, Latinskom carstvu i Vlaškoj. Kumani su imali pre-eminentnu ulogu u Četvrtom krstaškom ratu i na stvaranju Drugog Bugarskog carstva.

Kumanski jezik je potvrđen u nekim srednjevjekovnim dokumentima i najpoznatiji je kao ranoturkijski jezik. Kodeks Cumanicus je bio jezički priručnik koji je napisan kako bi pomogao katoličkim misionarima da komuniciraju sa Kumanima. Kumani su bili žestoki i impresivni nomadski ratnici iz evroazijske stepe koji su izvršili trajan uticaj na srednjevjekovni Balkan. Osnovni instrument kumanskog političkog uspjeha je bila vojna sila, koja je dominirala sa svakom zaraćenom balkanskom državom. Kumani koji su se naselili na Balkanu su bili osnivači tri uzastopne bugarske dinastije (Aseni, Terteri i Šišmani) i vlaške dinastije (Basarabi). Međutim, dinastije Besarabi i Aseni su se u srednjevjekovnim dokumentima predstavljale kao vlaške (rumunske) dinastije. Kumani su također imali aktivnu ulogu u Bizantijskom carstvu, Kraljevini Ugarskoj, Drugom Bugarskom carstvu i Srpskom kraljevstvu, jer su se kumanski imigranti integrirali u elitu svake ove zemlje. Njihovo ime se i danas može sresti u različitim oblicima i krajevima. Izvrsni primeri za to su mjesta Kumanovo u Makedoniji, zatim Comăneşti u Rumuniji i Komana u Bugarskoj.

## Vanjski linkovi 
*Predavanje Aleksandra Uzelca u Narodnom muzeju Bečej: Ko su Kumani? (TV Bečej - Zvanični YouTube kanal)
* 

Kategorija:Altajski narodi
Škrob

mini|Amiloza
mini|Amilopektin
**Škrob** ili **skrob** je polisaharid biljnog porijekla, čija je formula (C6H10O5)n. U biljkama se pojavljuje u obliku zrnaca, čija veličina i oblik zavise od vrste biljke. Najviše ga ima u zrnima žitarica, podzemnim stablima (krompir), korijenu i drugim dijelovima biljaka.

## Struktura 
Škrob se sastoji od dva polisaharida: *amiloza* i *amilopektin*. Amiloza je zastupljena oko 20%, a amilopektin 80%. Amiloza je građena od 100 do 300 molekula glukoze (molekulska masa 10000 – 50000), povezane 1,4-glukozidnim vezama. Molekula amiloze je nerazgranata i spiralna. Amilopektin je kao i amiloza građen od molekula α-D-glukoze, ali je molekula razgranata. Osim 1,4-glukozidnim vezama, molekule glukoze su u amilopektinu poveza 1,6-glukozidnim vezama na mjestima grananja. Prema tome, na mjestima grananja je prisutan disaharid izomaltoza, koji se nije prisutan kod amiloze. Relativna molekulska masa amilopektina se kreće 300000 – 500000.

## Osobine 
Čisti škrob je bijeli prah, nerastvorljiv u hladnoj vodi, a u toploj daje koloidni rastvor. Pod djelovanjem enzima (α i β amilaze) komponente škroba se postepeno razlažu na dekstrine (smjesa polisaharida niže molekularne težine), (+)-maltozu i konačno D(+)-glukozu. Smjesa svih tih spojeva se nalazi npr. u kukuruznom sirupu. Škrob daje plavu boju sa Lugolovim rastvorom (rastvor joda u kalijum jodidu).

Kategorija:Polisaharidi
Kategorija:Škrob
Kategorija:Ugljikohidrati
Kategorija:Ishrana
Međunarodni dan borbe protiv raka

**Međunarodni dan oborbe protiv raka** () obilježava se svakog 4. februara kako bi se podigla svijest oboljenjima od raka, njihovom preveniranju, dijagnosticiranju i liječenju. Kampanju vodi Internacionalna unija protiv raka (International Union Against Cancer – UICC) koja je globalni konzorcij sastavljen od preko 280 organizacija koje se u preko 90 država svijeta bore protiv raka. Obilježavanje Međunarodnog dana oboljelih od raka ima za cilj da ohrabri uticajne pojedince i članove UICC organizacija da učine problem bolesti raka političkim prioritetom.

Kampanja naglašava činjenicu da 43% kancerogenih oboljenja mogu biti spriječena ako se:

* obezbjedi nepušačka okolina za djecu
* vodi računa o fizičkoj aktivniosti, uravnoteženoj prehrani i sprečavanju pretilosti
* informiše o vakcinama protiv virusa povezanih sa rakom jetre i grlića materice
* izbjegava pretjerana izloženost Suncu

Kategorija:Zdravlje
Kategorija:Međunarodni praznici
Kategorija:Praznici u februaru
Kategorija:Praznici Ujedinjenih nacija
Kategorija:Karcinom
Polisaharidi

[mini|[Agar je polisaharid koji se koristi u mikrobiologiji]]
**Polisaharidi** su ugljikohidrati sastavljeni od velikog broja monosaharida (više od 10). Nemaju redukcione osobine jer nemaju slobodnih poluacetalnih grupa.

## Podjela 
Polisaharidi građeni od jedne vrste monosaharida, nazivaju se **homopolisaharidi** (škrob, celuloza, glikogen, agar, pektin). Polisaharidi građeni od dvije ili više vrsta monosaharida nazivaju se **heteropolisaharidi** (heparin).

### Funkcija polisaharida 
Prema funkciji koju imaju u živim organizmima mogu se podijeliti u tri grupe:
* Strukturni polisaharidi - daju mehaničku stabilnost ćelijama i organima.
* Polisaharidi koji vežu vodu – hidratisani polisaharidi, koji sprječavaju isušivanje ćelija i tkiva.
* Rezervni polisaharidi – služe kao rezerva iz koje se po potrebi oslobađaju i razlažu do monosaharida.

## Vanjski linkovi 
* Polysaccharides

## Reference 
Kategorija:Polisaharidi
Kategorija:Hemija ugljikohidrata
Kategorija:Organska hemija
Titel

mini|desno|313x313px|Lokacija općine Titel na karti Srbije
right|thumb|250px
**Titel** je grad i sjedište istoimene općine u Vojvodini, Srbija. Po podacima iz 2004 općina zauzima površinu od 262 km2 (od čega na poljoprivrednu površinu otpada 21712 ha, a na šumsku 510 ha). Po podacima iz 2002 godine u općini je živjelo 17.050 stanovnika, a u samom gradu 5.894 stanovnika. Titel se nalazi kod ušća Begeja u Tisu, nedaleko od mjesta gdje se Tisa uljeva u Dunav.

## Također pogledajte 
* Općine i naselja u Srbiji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica općine

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Južnobačkom okrugu
*
Kategorija:Općine u Vojvodini
Ana Kastiljska

**Ana Kastiljska** (22. septembar 1601 - 20. januar 1666) je bila francuska kraljica i regent.

## Zaruke 
Rođena je u Valladolidu, kao kćerka kastiljsko-aragonskog i portugalskog kralja Filipa III (II) i nadvojvotkinje Margarete od Austro-Štajerske.

Zaručena je u desetoj godini za francuskog kralja Luja XIII, za koga se udala 18. oktobra 1615. Istog se dana Lujeva sestra Elizabeta udala za Aninog brata Filipa. Dvije princeze su razmijenjene na granici Francuske i Španije, čime je ponovo obnovljena politička i vojna alijansa između dviju kraljevina.

## Brak 
Brak je počeo loše; četrnaestogodišnji par bio je prisiljen konzumirati svoj brak kako bi poništenje bilo onemogućeno. Lujeva majka, Marija Medici, nastavila je sebe smatrati jedinom kraljicom Francuske, ne obazirući se na snahu. Ana se nije nikada navikla na francuski stil života, pa je uvijek bila crna ovca na dvoru. Odnos između kralja i kraljice počeo se popravljati kada je ona zanijela 1662. godine, ali se ohladio nakon niza pobačaja, za koje je Luj krivio Anu.

Kardinal Richelieu, Lujev glavni ministar, sukobljavao se sa Habsburgovcima koji su Španiju okruživali sa dvije strane i pri tom stvarao tenzije između kraljevskog para. Ana se uskoro našla na mjestu Richelieuove opozicije i uplela se u nekoliko političkih skandala.

Godine 1635. Francuska je objavila rat Španiji, što je Anu stavilu u nezavidan položaj. Bila je stalno praćena budnim okom stražara nakon što su se otkrila pisma koje je slala bratu, a koja nisu bila puka sestrinska ljubav. Ana je baš u to vrijeme, nakon 22 godine braka, zanijela i kasnije rodila delfina Luja, čime je osigurana budućnost Burbonaca na francuskom tronu. Ni rođenje drugog sina, Filipa, nije uspjelo vratiti Luju XIII povjerenje u suprugu.

## Namjesništvo 
Četiri godine nakon rođenja dofena Luj XIII je umro, a Ana je proglašena regentom svoga sina, sada Luja XIV, uprkos naporima njenog muža da je u tom spriječi. Na veliko iznenađenje, na mjesto glavnog ministra postavila je kardinala Mazarina, pristalicu Richelieua, za kojeg se uskoro govorio da je Anin ljubavnik ili čak muž. Mazarin joj je pomogao da se izbori sa pobunom plemića koja je bila prerasla u građanski rat.

## Posljednje godine 
Godine 1651. njen sin je zakonski bio spreman preuzeti *de facto* vlast, te je Anino regentstvo završilo, ali je zadržala dosta političke moći i veliki uticaj nad sinom. Osam godina kasnije rat između Španije i Francuske je završio, a mir je zapečaćen brakom između Aninog sina i Marije Terezije, kćerke njenog brata Filipa.

Ana je umrla u Parizu 1666. godine od raka dojke.

## Reference 
Kategorija:Supružnici francuskih vladara
Kategorija:Francuski regenti
Kategorija:Habsburgovci
Inđija

mini|desno|300px|Lokacija općine Inđija na karti Srbije
**Inđija** (sr. *Инђија*) je grad i sjedište istoimene općine u Vojvodini, Srbija. Nalazi se na sredini puta između Beograda i Novog Sada. Ima 26.244 stanovnika. Prema popisu stanovništva iz 2002 godine, općina Inđija je imala 49.510 stanovnika i pokriva područje od 384 km2, dok je sam grad imao 26.247 stanovnika.

## Historija 
Inđiju prvi put spominje despot Jovan Branković 1496 godine, ali moguće je da su ljudi u Inđiji živjeli još 1455. Dok je bila pod vlašću Osmanskog carstva, u Inđiji su živjeli pretežito Srbi. 1717 godine Inđijom je zavladala Habsburška dinastija, pa je grad postao feudalna oblast pod Markom Pejačevićem. Srednjovjekovna Inđija bila je smještena nešto sjevernije od današnje. Današnju Inđiju osnovali su Srbi 1746 godine, kada je grad brojao 60 kuća. 1791 godine grad već broji 122 kuće i 1.054 stanovnika. Početkom 20. vijeka Nijemci i Česi naseljavaju Inđiju, a krajem istog vijeka dolaze i Mađari.

## Partnerski gradovi 
*  Paderno Dugnano

## Galerija 

Datoteka:Inđija,_town_centre_and_a_Catholic_Church.jpg|Centar Inđije
Datoteka:Inđija,_new_Orthodox_Church.jpg|Pravoslavna crkva
Datoteka:Sremski district.gif|Karta sremskog okruga

## Također pogledajte 
* Srijem

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Vojvodini
Kategorija:Općine u Srijemskom okrugu
*
Irig

mini|desno|300px|Lokacija općine Irig na karti Srbije
**Irig** (sr. *Ириг*) je grad i sjedište istoimene općine u Vojvodini, Srbija. Po podacima iz 2002 godine u općini je živjelo 12.329 stanovnika, a u samom gradu 4.848 stanovnika. Irig leži na veoma važnoj saobraćajnici koja polazi od Novog Sada i preko Iriškog venca, i srednjim dijelom južnih obronaka Fruške Gore spušta se do Rume. Ima bogatu kulturnu tradiciju, a naročiti značaj ima "Prva srpska čitaonica". Tradicionalne manifestacije u Irigu su: Dositejevi dani, Pudarski dani i drugo.

## Partnerski gradovi 
*  Topolčani

## Također pogledajte 
* Općine i naselja u Srbiji

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Vojvodini
Kategorija:Općine u Srijemskom okrugu
*