Riparijska zona

Erie Lake]]
**Priobalna zona** ili **obalno područje** je dodirni prostor između kopna i rijeke ili potoka. **Riparijski** je također odgovarajuća nomenklatura za jedan od kopnenih bioma Zemlje. Biljna staništa i zajednice uz riječne rubove i obale nazivaju se obalnim rastinjem, a karakteriziraju ih hidrofilne biljke. Priobalne zone važne su za ekologiju, upravljanje resursima okoliša i građevinarstvo zbog njihove uloge u očuvanju tla, staništa bioraznolikosti i uticaja koji imaju na faunu i vodene ekosisteme, uključujući travnjake, šume, močvarno zemljište ili čak nevegetacijska područja. U nekim regijama izrazi **priobalna šuma**, **riparijska šuma**,  **obalna pufer zona**, **priobalni koridor** i **priobalna traka**  koristi se za karakterizaciju priobalne zone. Riječ  *riparijski* potiče latinskog *ripa* = riječna obala.

## Karakteristike 
Priobalne zone oko rijeka mogu biti prirodne ili predviđene za stabilizaciju tla ili njegovu obnovu. Ove zone su važni prirodni biofilteri koji štite vodene sredine od prekomjernog taloženja zagađenja površinskih tokova i erozije. Pružaju utočište i hranu za mnoge vodene životinje i hlad koji ograničava promjene temperature u strujanjima. Kada su priobalne zone oštećene građevinama, poljoprivredom ili silvikulturom, može se dogoditi biološka obnova, obično ljudskom intervencijom u kontroli erozije i regeneracijom. Ako područje u blizini vodotoka ima stajaću vodu ili zasićeno tlo tokom dužeg dijela sezone, obično se naziva močvarama zbog karakteristika vlažnog tla. Zbog njihove istaknute uloge u pružanju podrške raznolikosti vrsta, priobalne zone često su predmet nacionalne zaštite u akcijskom planu biološke raznolikosti. Oni su poznati i kao "pufer biljnih ili vegetacijskih otpadaka".
Istraživanja pokazuju da su priobalne zone važne za poboljšanje kvaliteta vode kako za površinske tokove, tako i za vodu koja teče u potoke kroz podzemlje ili podzemne vode. Obalske zone mogu imati ulogu u smanjenju zagađenja nitratima u površinskim vodotocima, poput stajskog gnojiva i drugih đubriva iz poljoprivrednih polja, koje bi u suprotnom oštetile ekosistem i ljudsko zdravlje. Posebno je važno potiskivanje nitrata ili denitrifikacija nitrata iz đubriva u ovoj puferskoj zoni. Upotreba močvarnih priobalnih zona pokazuje posebno visoku stopu uklanjanja nitrata koji ulaze u potok i stoga ima mjesto u upravljanju poljoprivredom.

## Uloge i funkcije 
]]

Riparijske zone  isporučuju električnu  energiju. Meanderske krivine rijeke, u kombinaciji s vegetacijom i korijenskim sistemima, usporavaju protok vode, što smanjuje eroziju tla i oštećenja od poplava. Sediment je zarobljen, smanjujući suspendovane krute tvari da bi se omogućila manja zamućenost vode, ponovo napunilo tlo i izgradili obale potoka. Iz površinskog toka filtriraju se zagađenja, poboljšavajući kvalitet vode putem biofiltracije.
Priobalne zone također pružaju stanište  divljim životinjama, podržavaju  biološku raznolikost i koridor divljih životinja, omogućujući vodenim i priobalnim organizmima da se kreću duž riječnih Sistema, izbjegavajući izolirane zajednice. Obalna vegetacija također može osigurati hranu za ishranu divljih životinja i stoke.

Ovakve zone važne su i za ribe koje žive u rijekama, poput potočne pastrmke i peša. Učinak na priobalne zone može uticati na ribe, a  obnova poribljavanjem  nije uvijek dovoljna za oporavak ribljih populacija.
Omogućuju izvorno navodnjavanje pejzaža širenjem sezonskih ili višegodišnjih protoka vode. Hranjive tvari iz kopnene vegetacije (npr. Biljno leglo i kapi insekata) prenose se u vodene mreže ishrane. Vegetacija koja okružuje potok pomaže u hlađenju vode, ublažavajući promjene temperature vode. Također doprinosi i odlaganju prirodnih drvenih krhotina i otpadaka u potoke, što je važno za održavanje geomorfologije.
Sa društvenog aspekta, obalne zone doprinose obližnjim vrijednostima imovine putem privlačnosti  razgledanja, te poboljšavaju uživanje na pješačkim i biciklističkim stazama podržavajući njihove priobalne mreže. Prostor je pogodan za priobalne sportove kao što su ribolov, plivanje, vezanje plovila i veslanje.

U Bosni i Hercegovini i okolnim balkanskim država, uobičajena su porodična i šira lokalna okupljanja uz rijeke i potoke, a na pogodnim mjestima se održavasru rekreativna takmičenja u popularnim naradnim sportovima. Pritom se konzumiraju razna jela sa zažnja i roštilja i pića po izboru. Takvi događaji najčešće se organiziraju za tradicijsko (redovno) obilježavanje  1. maja (praznika rada).

Riparijska zona zona djeluje kao prvi zaštitni pojas u sprečvanju erozije koji apsorbira utjecaje faktora, uključujući klimatske promjene, povećani uticaj urbanizacije i povećava mogućnost pristajanja plovila bez oštećenja građevina smještenih iza ove zone.

## Uloga u sječama 
Zaštita priobalnih zona često se uzima u obzir u operacijama sječe stabala. Neodirnuto  tlo, pokrov i vegetacija pružaju hladovinu, biljnu prostirku i drveni material, te smanjuju erodiranja zemljišta iz ubranog područja. Neki faktori,  kao što su tipovi tla i korijenska struktura, klimatski uvjeti i vegetatacijski pokrov određuju djelotvornost obalnog buferfa.

## Vegetacija
a. Potok pruža  stanište za potočnu pastrmku.]]
Asortiman stabala priobalnih područja varira od moćvara do umjerenih uvjeta i obično se sastoji od biljaka koje su ili vodene biljke ili zeljaste kopnene  stablašice i grmovi koji uspevaju u blizini vode.

### Centralna i jugoistočna Evropa
**Acer campestre* 
**Acer pseudoplatanus*
**Alnus glutinosa* 
**Carpinus betulus* 
**Fraxinus excelsior* 
**Juglans regia* 
**Malus sylvestris* 
**Populus alba*
**Populus nigra* 
**Quercus robur* 
**Salix alba*
**Salix fragilis* 
**Tilia cordata* 
**Ulmus laevis* 
**Ulmus minor* 

### Sjeverna Amerika
#### Rub vodotoka
**Zeljaste trajnice**: 

**Peltandra virginica* 
**Sagittaria lancifolia* 
**Carex stricta* 
**Iris virginica* 

#### Poplavna zona 
**Zeljaste trajnice**:

**Sagittaria latifolia* 
**Schoenoplectus tabernaemontani* 
**Scirpus americanus*
**Eleocharis quadrangulata* 
**Eleocharis obtusa* 

#### Zapadna
**Riparijsko drveće**

**Sequoia sempervirens* 
**Thuja plicata*
**Abies grandis* 
**Picea sitchensis* 
**Chamaecyparis lawsoniana* 
**Taxus brevifolia* 
**Populus fremontii* 
**Populus trichocarpa*
**Platanus racemosa* 
**Alnus rhombifolia* 
**Alnus rubra* 
**Acer macrophyllum* 
**Fraxinus latifolia* 
**Prunus emarginata* 
**Salix lasiolepis* 
**Salix lucida* 
**Quercus agrifolia* 
**Quercus garryana* 
**Populus tremuloides* 
**Umbellularia californica* 
**Cornus nuttallii* 

**Riparijski grmovi**

### Australija
**Acacia melanoxylon* 
**Acacia pravissima*
**Acacia rubida* 
**Bursaria lasiophylla*
**Callistemon citrinus* 
**Callistemon sieberi* 
**Casuarina cunninghamiana* 
**Eucalyptus bridgesiana* 
**Eucalyptus camaldulensis* 
**Eucalyptus melliodora*
**Eucalyptus viminalis* 
**Kunzea ericoides* 
**Leptospermum obovatum* 
**Melaleuca ericifolia* 

## Popravak i restauracija 
Čišćenje zemlje obavlja se nakon poplava. Une mogu brzo izbrisati obalu rijeke, odnoseći vrijedne trave i tla nizvodno, a kasnije dozvoljavajući suncu da isuši zemljište. Uzgoj prirodnim slijedom (Natural Sequence Farming) uključuje  tehnike  koje su korištene u Australiji, u pokušaju da se brzo obnove erodirane farme do optimalne produktivnosti.

Tehnika prirodnog uzgoja uključuje postavljanje prepreka na putu vode kako bi se smanjila energija poplave i pomogla taloženje zemlje u poplavnom području. Druga tehnika je brzo uspostavljanje ekosukcesije podsticanjem brzorastućih biljaka poput "korova" (pionirske vrste) na rast. One se mogu širiti duž vodotoka i uzrokovati degradaciju okoliša, ali mogu stabilizirati tlo, sunositi ugljik u tlo i zaštititi zemljište od isušivanja. Korov će poboljšati snagu potoka tako da se drveće i trava mogu vratiti i kasnije ga idealno zamijeniti. Postoji nekoliko drugih tehnika kojima se vladine i nevladine agencije koriste za rješavanje obalne i strujne degradacije, u rasponu od ugradnje konstrukcija za kontrolu obala, poput pragova trupaca, do korištenja šiljaka ili postavljanja stijena I drugih zapreka.

slika:Cottonwood Creek, BLM, Oregon, 1988.jpg| Kamenita, smeđa obala, uglavnom gole vegetacije, s nekoliko stabala  u pozadini – Obalno područje Cottonwood Creeka na jugoistoku Oregona prije restauracije, 1988.
slika:Cottonwood Creek, BLM, Oregon, 2000.jpg| Ista obala potoka sa kratkim travama, s više drveća u pozadini – Obalno područje Cottonwood Creek tokom oporavka, 2000.
slika:Cottonwood Creek, BLM, Oregon, 2002.jpg|Ista obala potoka obrasla višim travama koje zatamnjuju veći dio vode, s debljim nasadom deveća – Obalno područje Cottonwood Creeka nakon obnove, 2002.

## Također pogledajte
*Biocenoza
*Rijeka
*Potok

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ekologija
Kategorija:Staništa
Kategorija:Kopneni biomi