Kognitivna gramatika

**Kognitivna gramatika** kognitivni je pristup jeziku koji je razvio Ronald Langacker, a koji pretpostavlja da gramatika, semantika i leksika postoje na kontinuumu, a ne kao odvojeni procesi. U tom sistemu gramatika nije formalni sistem koji funkcioniše nezavisno od značenja. Umjesto toga, gramatika je sama po sebi smislena i neodvojiva od semantike.

Konstrukcijska gramatika sličan je fokus kognitivnih pristupa gramatici. Dok kognitivna gramatika naglašava proučavanje kognitivnih principa koji dovode do jezičke organizacije, konstrukcijska gramatika ima za cilj pružiti deskriptivniji i formalno detaljniji prikaz jedinica koje čine određeni jezik. Prvi tom nosi naziv "Teorijski preduvjeti" i istražuje Langackerovu hipotezu da se gramatika može dekonstruisati u obrasce koji se spajaju kako bi predstavili koncepte. Taj tom koncentriše se na širok opseg jezika, posebno u smislu odnosa između gramatike i semantike. Drugi tom nosi naziv "Deskriptivna primjena" jer ide dalje od prvog toma kako bi razradio načine na koje se Langackerove prethodno opisane teorije mogu primijeniti. Langacker poziva čitaoca da koristi alate predstavljene u prvom tomu *Osnova* u širokom rasponu gramatičkih situacija, uglavnom iz engleskog jezika.

## Teorija 
Kognitivna gramatika neortodoksna je u odnosu na generativne gramatike i američki strukturalizam. Primarno se odvaja od tradicije Noama Chomskog kroz tvrdnju da su gramatika i jezik sastavni i bitni dijelovi spoznaje, a ne samo autonomni procesi u mozgu. Langacker tvrdi ne samo da je kognitivna gramatika prirodna zbog svoje psihološke uvjerljivosti nego i da nudi konceptualno ujedinjenje i teorijsku strogost. Smatra da su osnovne jedinice jezika simboli (tj. konvencionalna sparivanja semantičke strukture s fonološkom oznakom). Gramatika se sastoji od ograničenja u vezi s tim kako se te jedinice mogu kombinovati da bi se generisale veće fraze. Semantički aspekti kognitivne gramatike modelirani su kao slikovne sheme, a ne kao propozicije iako su te sheme samo demonstrativne i nisu namijenjene tome da odražavaju bilo kakvu stvarnu vizualnu operaciju koja se događa tokom produkcije i percepcije jezika. Posljedica odnosa između semantičke strukture i fonološke oznake jest da svaka može pozivati ​​onu drugu.

## Također pogledajte 
* Geštaltizam
* George Lakoff

## Reference 
## Literatura 
* Langacker, Ronald W. (1982), "Space Grammar, Analysability, and the English Passive", *Language*, 58, 1, 22-80.
* Langacker, Ronald W. (1987), *Foundations of Cognitive Grammar*, tom 1 (*Theoretical Prerequisites*), Stanford University Press, Stanford
* Langacker, Ronald W. (1990), *Concept, Image, and Symbol: The Cognitive Basis of Grammar*, "Mouton de Gruyter", Berlin – New York
* Langacker, Ronald W. (1991), *Foundations of Cognitive Grammar*, tom 2 (*Descriptive Application*), Stanford University Press, Stanford
* Langacker, Ronald W. (2008), *Cognitive Grammar: A Basic Introduction*, Oxford University Press, New York
* Sattonnet, Marie-Cécile (2001), *Étude comparée de la Grammaire Cognitive de Ronald W. Langacker et des grammaires énonciatives* (doktorska disertacija), ANRT
* Taylor, John R. (2002), *Cognitive Grammar*, Oxford Textbooks in Linguistics, Oxford University Press, Oxford


Kategorija:Generativna lingvistika
Kategorija:Semantičke teorije