open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Michael Schumacher

**Michael Schumacher** (rođen 3. januara 1969) njemački je vozač Formule 1 (F1). Statistički je najuspješniji F1 vozač svih vremena, sa najviše pobjeda u karijeri, te sa rekordom od sedam pobjeda na svjetskom šampionatu u F1. U 2004. godini, zaradio je otprilike oko 80 miliona američkih dolara za tu godinu, uključujući i njegove druge ugovore. Jedan od značajnijih sponzorskih ugovora potpisao je sa njemačkom kompanijom za savjetovanje i investiranje Deutsche Vermögensberatung, koja mu je platila 8 miliona USD da bi tokom tri godine nosio njihovu 4-inčnu reklamu na svojoj trkaćoj kapi.

## Postignuća 
### Sažetak karijere 
## Formula 1 karijera 
### Potpuni popis rezultata u Formuli 1 
(key) (Utrke u **boldu** označuju najbolju startnu poziciju) (Utrke u *italicu* označuju najbrži krug utrke)

***** 1997. diskvalificiran iz vozačkog poretka radi opasne vožnje na VN Evrope i sudara sa Jacquesom Villeneuveom. Bodovi koje je osvojio tokom sezone bili su dovoljni za drugo mjesto u poretku.

## Nesreća na skijanju 2013. 
Schumacher je doživio tešku nesreću na skijanju, 29. decembra 2013. godine. U komi je bio do 16. juna 2014. godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20140109061319/http://www.michael-schumacher.de/sites/index_en.html Službena stranica (en)
* http://www.klix.ba/vijesti/bih/michael-schumacher-i-bob-dole-pocasni-gradjani-kantona-sarajevo/140429058

Kategorija:Rođeni 1969.
Kategorija:Biografije, Hürth
Kategorija:Njemački sportisti
Kategorija:Vozači Formule 1
Kategorija:Njemački vozači Formule 1
Kategorija:Živi ljudi
Sarajevska sahat-kula

mini|desno|200p|Sarajevska sahat-kula
mini|200p|Vrh sahat-kule
**Sarajevska sahat-kula** se nalazi u blizini Gazi Husrev-begove džamije i jedna je od najvećih u Bosni i Hercegovini. Sagrađena je u 17. vijeku. Poslije požara 1697. godine kada je spaljena pod naletom Eugena Savojskog, sahat kula je obnovljena, kao i 1762.

Poslije austrougarske okupacije dograđen je gornji dio objekta, a sat su donijela dva sarajevska trgovca iz Londona 1874, jer je stari, turski sat, koji je do tada bio na ovoj kuli, dotrajao. Stari sat je odnesen na Vratnik u Vratničku džamiju.

Na kuli je sat marke *Gillett & Johnston*, izrađen 1873. u Londonu.

Graditelj kule je Gazi Husrev-beg, jedan od najvećih bosanskih vakifa iz turskog doba. Prvi pisani trag o njoj datira iz 17. vijeka. Kula ima 76 drvenih stepenika, poredanih u kvadratnom nizu, po kojima se penje muvekit jednom sedmično da podesi vrijeme. Sat se mora podešavati, jer pokazuje vrijeme a la turca (lunarni sat). Pretpostavlja se da je jedini u Evropi koji pokazuje vrijeme po lunarnom kalendaru. Ovaj sat ponoć pokazuje tačno u momentu zalaska sunca u Sarajevu. U dvorištu Begove džamije postojala je muvekithana, u kojoj se na osnovu preciznih mjerenja i posude s vodom određivalo tačno vrijeme namaza.

Godine 1967. sat je popravljen, a kazaljke i brojevi na sva četiri brojčanika su pozlaćeni. Kada u toku islamskog svetog mjeseca posta ramazana sat na kuli otkuca 24 sata, vrijeme je iftaru. Poslije prvog otkucaja na Begovoj se džamiji pale kandilji, a nakon toga sa Bijele tabije tradicionalno puca top, koji označava kraj posta.

## Proglašenje nacionalnim spomenikom 
Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine, 2006. godine donijela je odluku kojom se Sarajevska sahat-kula proglašava nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine.

## Reference 
Sahat-kula
Kategorija:Građevine u Sarajevu
Kategorija:Sahat-kule u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu
Kategorija:Turističke atrakcije u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Stari Grad (Sarajevo)
MIDI

160p|desno

**MIDI**, skraćenica od **M**usical **I**nstrument **D**igital **I**nterface, je elektronski interfejs koji se koristi pri komponovanju ili obrađivanju muzike. MIDI je veza za komunikaciju između sintisajzera i druge opreme, kao što su računari, zvučne kartice i ritam mašine. MIDI u sebi ne sadrži zvuk već komande za instrumente i navedenu opremu. MIDI je vrlo popularan kod muzičara a koristi se od 1983. godine. Skoro svi sintisajzeri napravljeni poslije te godine koriste ovaj industrijski standard za komunikaciju.

## Vanjski linkovi 
* Udruženje MIDI proizvođača - MMA, *MIDI Manufacturers Association* 
* Uvod u MIDI standard 
* kolekcija od preko 19,000 MIDI fajlova sa muzikom iz videoigara

Kategorija:Skraćenice
Kategorija:Muzika
Kategorija:Računarstvo
Kategorija:Japanski izumi
Pedagogija

**Pedagogija** je nastala od grčke riječi *paidagogos*. Paidagogos je bio rob koji je dijete svog gospodara vodio od kuće do škole, u igri i šetnji. Danas pod pedagogijom podrazumijevamo modernu društvenu znanost koja se bavi problemima proučavanja odgoja i obrazovanja djece i omladine u određenom društvu.

## Podjela pedagoških nauka 
#Opća pedagogija
#Historija pedagogije
#Komparativna pedagogija
#Predškolska pedagogija
#Školska pedagogija
#Porodična pedagogija
#Andragogija ili adultna pedagogija
#Specijalna ili integrativna pedagogija
#Pedagogija slobodnog vremena
#Industrijska pedagogija
#Vojna pedagogija
#Religijska pedagogija
#Visokoškolska pedagogija
#Domska pedagogija
#Futuroška pedagogija
#Pedagoška metodologija

## Odgojna područja 
#Intelektualni (umni) odgoj
#Radno-tehnički odgoj
#Tjelesno-zdravstveni odgoj
#Estetski odgoj
#Moralni odgoj

## Također pogledajte 
* Pedagoška psihologija
Skandij

{{Infokutija hemijski element
| Hemijski element = Skandij
| Simbol  = Sc
| Atomski broj = 21
| Serija = Prelazni metali
| Grupa = 3
| Perioda = 4
| Blok = d
| Slika = 180px
| Boja serije = LightCoral
| Izgled = srebreno bijeli metal
| Zastupljenost = 5,1 · 10-4

}}

Kategorija:Hemijski elementi
Kategorija:Rijetki zemni metali
Trebinjska sahat-kula

Stari grad u Trebinju sagradio je  početkom 18. vijeka, Osman-paša Resulbegović, trebinjski kapetan i kasniji miri-muhafiz. On je u tom gradu podigao i **sahat-kulu**, koja stoji i danas. Sat je nabavljen u Veneciji i plaćen 300 venecijanskih dukata. Bosanskohercegovački historičar Hamdija Kreševljaković je na osnovu izgleda sahat-kule zaključio da su je sagradili primorski graditelji. Sahat-kula ne radi od 1917.godine, kada je zamjenjuje sat na mjesnoj gimnaziji.
Visoka je 16–18 metara, osnovica je kvadrat sa stranicom od 3,70 metara, a nalazi se u Starom gradu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
https://www.rtvusk.ba/tv/najava/tarih-dokumentarni-serijal/10497

Kategorija:Sahat-kule u Bosni i Hercegovini
Sahat-kula

mini|desno|250p|Sarajevska sahat-kula.
**Sahat-kula** je kula karakteristična za bosanske čaršije ali i za druga mjesta koja su bila pod vlašću ili uticajem Osmanlijske imperije. Građene su isključivo u evropskom dijelu Osmanskog carstva, naročito u Bosni i Hercegovini što je bila islamska varijacija na zapadnoevropsku formu zvonika te je sahat-kula simbolična graditeljska osobina Bosne i Hercegovine. Sahat-kule su građene uglavnom sa velikim satom na jednom ili više lica objekta (obično na četiri lica) kako bi veći broj stanovnika određenog mjesta mogao čitati vrijeme. Sahat-kula je arhaični izraz u bosanskom jeziku i odnosni se na specifične građevine izgrađene pretežno na području Bosne i Hercegovine.

Prema jednom putopiscu iz Francuske iz 16. vijeka, prva sahat-kula podignuta je u Skoplju između 1566. i 1572. Sahat-kule su najčešće građene u centralnim zonama čaršije, i to uz džamije, kao zadužbine pojedinih vakifa, mada ih ima i na drugim mjestima, poput sahat-kule u Maglaju koja je podignuta u oboru maglajske tvrđave, ili onih u Tešnju, Gradačcu ili Počitelju.

Za slične građevine u svijetu, u bosanskom jeziku postoji izraz toranj ili jednostavno kula. Kule su obično dijelovi crkava ili objekata gradske uprave.

## Karakteristike 
Sve su sahat-kule pravljene na isti način, samo se razlikuju po dimenzijama i po položaju mjesta gdje su građene. To su visoke građevine četvorne osnovice, dimenzija od 3,07 do 4 m. Visine su različite, a kreću se od 10 do 28 m. Najniža je u Gornjem Vakufu, a najviša u Sarajevu. Debljina zidova je od 65&nbsp;cm do 1 metra. Sahat-kula u Jajcu razlikuje se od svih drugih u Bosni i Hercegovini. To i nije objekat ove vrste, nego obična kapi-kula jajačke tvrđave, u kojoj je negdje poslije njena osnutka postavljen uređaj za mjerenje vremena.
* Gradačačka sahat-kula – Gradačac
* Gornjovakufska sahat-kula – Gornji Vakuf-Uskoplje
* Jajačka sahat-kula – Jajce
* Livanjska sahat-kula – Livno
* Maglajska sahat-kula – Maglaj
* Mostarska sahat-kula – Mostar
* Nevesinjska sahat-kula – Nevesinje
* Počiteljska sahat-kula – Počitelj
* Prozorska sahat-kula – Prozor
* Prusačka sahat-kula – Prusac
* Sarajevska sahat-kula – Sarajevo
* Stolačka sahat-kula – Stolac
* Tešanjska sahat-kula – Tešanj
* Travnička sahat-kula na Musali – Travnik
* Travnička sahat-kula u Gornjoj čaršiji – Travnik
* Trebinjska sahat-kula – Trebinje
* Vratnička sahat-kula – Vratnik (Sarajevo), (sagrađena 1874. od drveta te srušena radi nestabilnosti i opasnosti od rušenja)

## Sahat-kule u Srbiji 
*Beogradska sahat-kula - Beograd
*Prijepoljska sahat-kula - Prijepolje, Sandžak

## Sahat-kule u Crnoj Gori 
*Husein-pašina sahat-kula - Pljevlja

## Tornjevi (kule)
* Big Ben - London
* Spaskaja kula - Moskva

## Vanjski linkovi 
Banjalučka sahat-kula 

## Reference 
*
*
Vijek

**Vijek** ili **stoljeće** je pojam koji označava period vremena od 100 godina zaredom. Deset vijekova čini jedan milenij. Vijek se u bosanskom, engleskom i mnogim drugim jezicima označava rednim brojem (npr. šesnaesti vijek).

## Pregled 
Pošto slijed prirodnih brojeva počinje sa *1*, jedan vijek obuhvata uvijek 100 godina, a koje završavaju odgovarajućim *okruglim* brojem. Tako naprimjer godine gregorijanskog kalendara koji je danas u upotrebi u cijelom svijetu se broje od 1. godine nove ere. Stoga 1. vijek obuhvata godine od 1. do 100. n.e. Drugi vijek je počeo 101. godine i nastavio se do 200. godine. Ekstrapolacijom se dolazi da je 20. vijek trajao od 1901. do 2000. godine, tako da je 21. vijek počeo 1. januara 2001. i trajat će do 31. decembra 2100. godine.

Međutim, javnost je donekle bila zbunjena na prijelazu iz 19. u 20. vijek, kada su tadašnji mediji *na sva zvona* objavljivali prelazak u 20. vijek već 1. januara 1900. godine, iako je 20. vijek zvanično nastupio tek godinu dana kasnije. Slična situacija se desila i 1. januara 2000. godine, kada je gotovo cijeli svijet proslavljao dolazak 21. vijeka.

U historijskim dokumentima iz italijanskog govornog područja iz vremena rane renesanse oko 15. vijeka, često su se vijekovi navodili bez oznake milenija. Tako naprimjer 15. vijek se označavao kao *quattrocento*, doslovno *četiri stotine*.

Danas se riječi *vijek* i *stoljeće* u medijima ponekad koriste kao pojam nekog posebnog događaja koji statistički značajno odskače od prosjeka. Tako, gotovo svakodnevno, u medijima je moguće pročitati da se *očekuje najhladnija zima stoljeća* ili *poplava vijeka*.

## Također pogledajte 
* Velika geografska otkrića
* Stari vijek
* Decenija
* Srednji vijek
* Milenij
* Novi vijek

## Reference
Kategorija:Jedinice za vrijeme
Kategorija:Vijekovi
Kategorija:100 (broj)
Spisak dobitnika Nobelove nagrade za hemiju

Nobelovu nagradu za hemiju (švedski: *Nobelpriset i kemi*) Kraljevska švedska akademija nauka svake godine dodeljuje naučnicima iz različitih oblasti hemije. To je jedna od pet Nobelovih nagrada ustanovljenih testamentom Alfreda Nobela 1895. Ove nagrade se dodjeljuju za izuzetan doprinos u hemiji, fizici, književnosti, miru i fiziologiji ili medicini. Kako je naloženo Nobelovom voljom, nagradu administrira Nobelova fondacija, a dodjeljuje Kraljevska švedska akademija nauka. Prva Nobelova nagrada za hemiju dodijeljena je 1901. Jacobusu Henricusu van 't Hoffu iz Nizozemske. Svaki primalac dobija medalju, diplomu i novčanu nagradu koja je varirala tokom godina. Van 't Hoff je 1901. dobio 150.782 švedskih kruna, što je jednako 7.731.004 švedskih kruna u decembru 2007. Nagrada se uručuje u Stockholmu na godišnjoj ceremoniji 10. decembra, na godišnjicu Nobelove smrti.

## Također pogledajte 
* Alfred Nobel
* Nobelova nagrada
* Spisak dobitnika Nobelove nagrade za fiziku
* Spisak dobitnika Nobelove nagrade za fiziologiju ili medicinu
* Spisak dobitnika Nobelove nagrade za ekonomiju
* Spisak dobitnika Nobelove nagrade za mir

## Reference 
Kategorija:Nagrade
Kategorija:Nobelova nagrada
Gornjovakufska sahat-kula

Sahat-kula u Gornjem Vakufu-Uskoplju nalazi se u podnožju brežuljka Strmica, nedaleko od čaršije. Sagrađena je 1710. ili 1711. godine. Visoka je 9 metara, sa osnovicom od 3,55 m. Krov joj je od šindre. Do 1949. godine otkucavala je **a la turca**, a od tada je počela otkucavati po srednjoevropskom vremenu i to svakog sata otkucavajući dva puta uzastopno. Od 1950. do 1953. godine nije bila u funkciji, dok je trajala njena opravka koju je obavio Zavod za zaštitu spomenika kulture Bosne i Hercegovine u Sarajevu, jer je sahat-kula proglašena kulturno-historijskim spomenikom pod zaštitom države. Ovu sahat-kulu spominje i Ivan Franjo Jukić u svojim putopisima, u kojima navodi, da joj je nabavljen satni mehanizam od Dubrovčana.

Novi satni mehanizam sa digitalnom baznom stanicom i satelitskim signalom tačnog vremena je postavljen u 2000. godini. Iznad sata nalaze se dva zvona. Jedno zvono je izvorno, a drugo je novo. Istovremeno je izvršena rekonstrukcija stepeništa i krovne konstrukcije.

Gornjovakufska sahat-kula se nalazi na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine.
## Reference 
Kategorija:Građevine u Gornjem Vakufu-Uskoplju
Kategorija:Sahat-kule u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Nacionalni spomenici u Gornjem Vakufu-Uskoplju
Osman-pašina džamija

**Osman pašina džamija** u Trebinju sagrađena je 1726. po naredbi Osman-paše Resulbegovića, trebinjskog kapetana. Nalazi se u Starom gradu, zajedno sa Carevom džamijom (1719), najstarijom trebinjskom džamijom.

Osman-pašina džamija je, kao i sve ostale trebinjske džamije, zapaljena pa potom srušena početkom 1993, tokom jednog pravoslavnog praznika. Istovremeno su protjerivani muslimani Bošnjaci ovoga kraja.

Prvi pokušaj obnove džamije bio je planiran u maju 2001. ali je propao zbog demonstracija i kamenovanja od strane građana Trebinja.
Džamija je konačno obnovljena i otvorena 10. jula 2005, a sredstva za njenu izgradnju su obezbjedili protjerani Trebinjci.

Pored ove džamije Osman-paša Resulbegović je izgradio i mnoge druge objekte u Trebinju i bio je jedan od utemeljitelja grada. Od poznatijih objekata to su Sahat-kula i Begova kuća koja je srušena do temelja 1993.

Građena je od tesanog kamena. Uz desni zid podignut je kameni minaret oktogonalnog oblika visok 16. metara. Ovo je jedna od najljepših i najprostranijih džamija u Hercegovini.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Džamije u Trebinju
Sava

[mini|295px|Sava u [Zagrebu]]
**Sava** je rijeka u srednjoj i jugositočnoj Evropi, desna pritoka Dunava. Nastaje spajanjem rijeka Save Dolinke i Save Bohinjke u blizini Lancova u Sloveniji. Iz Slovenije prelazi u Hrvatsku, teče kroz Zagreb i Sisak, a nakon toga čini granicu između Bosne i Hercegovine i Hrvatske, zatim malim dijelom ulazi u Bosnu i Hercegovinu, pa onda čini jednim dijelom granicu između Bosne i Hercegovine i Srbije da bi na kraju ušla u Srbiju, gdje se u Beogradu ulijeva u Dunav.
[mini|Sava u [Gradiška|Gradišci ]]
Zajedno sa Savom Dolinkom dužine je približno 990&nbsp;km. Po zapremini vode najveća je pritoka Dunava i druga po površini sliva (97.713&nbsp;km2) i dužini, nakon Tise. Njen sliv uveliko obuhvata područje Dinarida, odakle vodu skupljaju njene veće pritoke: Drina, Bosna, Kupa, Una, Vrbas, Lonja, Kolubara, Bosut i Krka. Sava je jedna od najdužih rijeka Evrope i jedna od rijetkih te dužine koja se direktno ne ulijeva u more.

## Tok 
Sa hidrološkog aspekta, prostor Bosne i Hercegovine može se označiti kao relativno bogat površinskim i podzemnim vodama. Svi glavni riječni tokovi hidrološki pripadaju slivu Crnog mora. Okosnica Crnomorskog sliva jest tok Save, koji je nisko položen, te mu dotječu sve veće rijeke: Una sa Sanom, Vrbas, Ukrina, Bosna i Drina. Sve one imaju kompozitni karakter riječnih dolina, s velikim padovima, te raspolažu znatnim hidroenergetskim potencijalom. U tom kontekstu posebno je važna Drina, koja ima najrazvijeniji hidrološki sistem i ogroman hidroenergetski potencijal, koji je još nedovoljno valoriziran. Ostale rijeke također imaju veliku privrednu važnost, mada uglavnom samo svojim donjim i srednjim tokovima pripadaju Bosni i Hercegovini.

## Luke 
U Bosni i Hercegovini i Srbiji Sava je većim dijelom plovna. Također je plovna u Hrvatskoj do Siska. Zbog toga se na njoj odvija veoma gust riječni saobraćaj. Najveće luke u Bosni i Hercegovini na Savi jesu one u Bosanskom Šamcu i Brčkom.

## Ostalo 
U stara vremena Sava se zvala *Savus*, prema grčkom nazivu *Saovios*, a danas se jednostavno zove Sava. Nakon što je Panonsko more prije mnogo miliona godina presušilo, začelo se korito ove rijeke. Sava je bila zajednička rijeka stanovnicima s obje njene obale. Poslije toga postala je granica između dva svijeta (Habsburško i Osmanlijsko Carstvo).

## Također pogledajte 
* Međunarodna komisija za sliv Save

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nastavni film – Plovidba rekom Savom (MO i VS na YouTubeu – zvanični kanal)
* Profesionalci: Milan Grubor – kapetan unutrašnje plovidbe (RTS Prikazuje na YouTubeu – zvanični kanal)

Kategorija:Rijeke u Evropi
Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Rijeke u Hrvatskoj
Kategorija:Rijeke u Sloveniji
Kategorija:Rijeke u Srbiji

Kategorija:Pogranične rijeke Bosne i Hercegovine
Ljubinje

**Ljubinje** je naseljeno mjesto i općina koja se nalazi u istočnom dijelu Hercegovine na putu između Trebinja i Mostara.

## Historija 
Prvi put se u pisanim izvorima spominje u 14. vijeku. Područje Ljubinja prepoznatljivo je po vlaškim skupinama i nekropolama stećaka koji ukazuju na srednjovjekovnu životnost. Razvijeno je bilo stočarstvo i prateća trgovina stokom kako to pokazuje primjer Raja Bratoslavića iz Ljubinja koji je 1352. prodao jednu tovarnu životinju u Dubrovniku. Mladići sa ovog područja odlaze na službu i izučavanje zanata na obližnje dubrovačko područje kako to pokazuje primjer Ratka Miločića iz 1393. godine.
Na početku osmanske vladavine na ovim podrucjima Ljubinje je bilo centar za istočnu Hercegovinu čije su ingirencije dosezale na istoku do granice sa Crnom Gorom i na zapadu do Mostara, obuhvatajući i Mostar.

## Kultura 
### Nacionalni spomenici 
## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Ljubinje 
### Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Ljubinje 
## Mjesne zajednice 
* MZ Bančići - obuhvata naseljena mjesta: Bančići, Gleđevci, Mišljen, Obzir, Pocrnje i Pustipusi,
* MZ Ljubinje - obuhvata naseljena mjesta: Dubočica, Grablje, Gradac, Kapavica, Krajpolje, Kruševica, Ljubinje, Rankovci, Vođeni i Žabica,
* MZ Vlahovići - obuhvata naseljena mjesta: Ubosko i Vlahovići,
* MZ Žrvanj - obuhvata naseljena mjesta: Ivica, Krtinje i Žrvanj.

## Privreda 
Stanovništvo se u posljednjih petnestak godina bavi uglavnom poljoprivredom. Glavna poljoprivredna kultura, duhan, u posljednje vrijeme doživljava najteže trenutke od njegovog dolaska na ove terene. Uzroci takvog stanja nalaze se u neorganizovanoj proizvodnji i otkupu od strane države tako da su poljoprivredni proizvođači prepušteni na milost i nemilost haosu tržišta i privatnim otkupljivačima. Stočarstvo kao grana poljoprivrede koja je nekada bila veoma razvijena u Ljubinjskom kraju palo je na nizak nivo zbog neplanskog klanja stoke u poslijeratnom periodu tako da je stočni fond desetkovan. Nekada poznati voćarski kraj trenutno ima nekoliko manjih plantaža višnje u fazi podizanja. Pravci razvoja poljorivrede trebali bi se kretati u podizanju voćarstva (jabuka, šljiva, visnja), vinogradarstva i obnova stocarske proizvodnje.

## Poznate osobe 
* Admir Vladavić, nogometaš

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Ljubinje

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*
Božena Griner

**Božena Griner** (rođena 12. decembra 1936. godine) je pijanistkinja i klavirski pedagog.

## Biografija 
Rođena je 12. decembra 1936. u Mostaru.
Studij klavira je završila na Muzičkoj akademiji u Sarajevu 1960. godine kao prva studentkinja u klasi profesorice Matusje Blum, kojoj je nekoliko godina bila asistent. Kao pijanistkinja izuzetnog talenta je vrlo uspješno nastupala na Susretima muzičkih akademija Jugoslavije i imala brojne solističke i komorne koncerte.

Njen talent i odličnu tehničku potkovanost je zapazio i čuveni ruski pedagog Heinrich Neuhaus u čijoj prestižnoj klasi se usavršavala na Moskovskom konzervatoriju od 1961. do 1964. Od 1964. djeluje u Beogradu, gdje je završila i postdiplomski studij u klasi profesora Andreja Pregera.

Kao dugogodišnji pedagog Muzičke škole Mokranjac u radu s talentiranim pijanistima postiže izuzetne rezultate. Njeni učenici su dobitnici velikog broja nagrada na republičkim, saveznim i internacionalnim natjecanjima: Veronika Koprivica, Dorian Griner, Aleksandar Filić, Bodin Starčević, Ana Nedeljkovć, Sonja Madić,
Stefan Ćirić i drugi. Svoje veliko znanje i iskustvo Božena Griner je dijelila sa mnogim talentiranim pijanistima srednje i mlađe generacije. Za svoje pedagoške rezultate je više puta nagrađivana. Za višegodišnje pedagoške rezultate je dobila diplomu Udruženja muzičkih pedagoga Srbije 1997. godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Božena Griner

Kategorija:Bosanskohercegovački pedagozi
Kategorija:Bosanskohercegovački pijanisti
Kategorija:Biografije, Mostar
George W. Bush

**George Walker Bush** je bio 43. predsjednik Sjedinjenih Američkih Država. Sin je bivšeg predsjednika SAD-a George H. W. Busha.

George Walker Bush rođen je 6. jula 1946. godine u mjestu New Havenu u saveznoj državi Connecticutu. George Junior je najstariji sin bivšeg američkog predsjednika Georgea Herberta Walkera Busha i Barbare Pierce Bush. Odrastao je u Midlandu i Houstonu u Teksasu gdje je njegov otac radio u naftnoj industriji.

George Junior nije bio jedinac. Pored njega tu su još tri brata (Jeb - bivši guverner Floride, Neil, Marvin) i sestra Dorothy. Porodica Bush imala je još jedno dijete - kćerku Robin koja je 1953 godine (kada joj je bilo samo tri godine) tragično preminula od posljedica leukemije. Kao i njegov otac mladi je George pohađao Philips Andover Academy u saveznoj državi Massachusetts prije nego se upisao na univerzitetu Yale.

## Također pogledajte
*Bušizam
*Afera Plame

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1946.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Njemačke
Kategorija:Američki političari
Kategorija:Članovi Republikanske stranke (SAD)
Kategorija:Biografije, New Haven (Connecticut)
Halil Tikveša

**Halil Tikveša** (rođen u Šurmancima 1935) je bosanskohercegovački likovni umjetnik i grafičar. Završio je Školu za primjenjenu umjetnost u Sarajevu 1955. Diplomirao je 1961. na Akademiji likovnih umjetnosti u Beogradu i magistrirao 1964. godine. Nekoliko njegovih djela dio je stalne kolekcije Umjetničke galerije Bosne i Hercegovine u Sarajevu.

Godine 1969. proveo je jedan semestar na Akademiji lijepih umjetnosti u Varšavi.

Od 1976. do odlaska u penziju (2000. godine) radio je kao profesor za predmet grafika-crtanje na Akademiji umjetnosti u Novom Sadu.

Od 2001. do 2010. bio je gostujući profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu.

Od 2013. je u statusu profesora emeritusa Univerziteta u Novom Sadu.

Izlaže od 1962. crteže, slike, grafike, kolaže, asamblaže i objekte. Samostalno je izlagao više od 100 puta. Učestvovao na međunarodnim izložbama i bijenalima: Krakov (1966. i 1968),

Bradford (1968. i 1982.), Lugano (1968), Pariz (1968), Sao Paolo (1969), Berlin (1970), Aleksandrija (1970), Fredrikstad (1980. i 1982.), Biela (1973. i 1983.), Ivaskila (1975), Hajdelberg (1979), Bon Skur (1982), Citadela (1979), Ljubljana (1971, 1973, 1975, 1977, 1981, 1985, 1987), Ankara (1986), Kjoto (1987), Nju Delhi (1988).

Dobitnik je više od 25 nagrada. Živi i radi u Beogradu, Sarajevu i Blacama.

## Djela 
U novije vrijeme je radio zapažene cikluse sa motivima razrušenih hercegovačkih gradova Mostara, Stoca i Počitelja.

**Grafički listovi**:
* *Mrtva priroda*, akvatinta
* *Zemljino sjeme*
* *Trava*, bakropis-akvatinta
* *Žena*
* *Stara mlinica*, akvatinta, 1976.
* *Ljeto XXII*, bakropis-akvatinta, 1977.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Biografije, Čapljina
Kategorija:Rođeni 1935.
Kategorija:Bosanskohercegovački umjetnici
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Kategorija:Živi ljudi
Vran

**Vran** je planina u Bosni i Hercegovini čiji je najviši vrh Veliki Vran visok 2074 m. Nalazi se istočno od Tomislavgrada, na pola puta do Jablanice. Planina se nalazi južno od Ramskog jezera, i ima tri vrha viša od 2000 m:
* Veliki Vran, 2074 m.
* Bijela Glava, 1990 m.
* Mali Vran 2017 m.
Ovdje se nalazi i pećina Propala, koja je poznata po tome da se u njoj snijeg i led preko cijele godine zadržavaju.

Ima pogled na tri jezera: Ramsko, Buško, koja su vještačka, te prirodno Blidinje jezero.

## Također pogledajte 
* Bugojanska grupa
* Spisak planina u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20131206215733/http://srkbosna.com/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=63&Itemid=92
* http://hpd-prenj1933.ba/usponi/vran/veliki-vran/

Kategorija:Tomislavgrad
Kategorija:Dvohiljadaši u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Blidinje
Dragan Opančić

**Dragan Opančić** je pijanist i pedagog. Rođen je u Sarajevu gdje je završio Srednju muzičku školu, te tri godine Muzičke akademije (klavirski odsjek).

Kao stipendista Ministarstva za kulturu Republike Austrije odlazi iz Bosne i Hercegovine da bi nastavio studij na visokim školama za muziku u Beču i Grazu (odsjeci: klavir-koncertni i klavirska pedagogija) decembra 1994.

Iako je 1995. dobio stipendiju za Mannes College u New Yorku dobija, odlučuje se za studij u Austriji.

Profesori kod koji je učio su: Angeline Pap, Zorana Jančića, Nede Stanković, Borisa Kraljevića , Carmen Graf, Elze Kolodin i Markusa Schirmera. Pohađao je Majstorske radionice pijanista/profesora: Rudolf Kehrer, David Wild, Marc Ponthus, Witalij Margulis, Edith Picht-Axenfeld i Lazar Berman.

Svirao je u raznim zemljama kao što su Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Holandija,  Austrija, Španija, Crna Gora, Njemačka i SAD.

Na Muzičkoj akademiji u Sarajevu predaje klavir-solo, solo sa orkestrom i kao kamerni muzičar.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pedagozi
Kategorija:Bosanskohercegovački pijanisti
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Plivajući devizni kurs

**Plivajući** (nekada se naziva i fleksibilni) **devizni kurs** (exchange rate) je tip režima razmjene gdje se valuti dozvoljava da mijenja vrijednost u skladu sa stranim deviznim tržištima na kojima se valuta mijenja (foreign exchange market). Dakle vrijednost te valute se određuje ponudom i potražnjom na deviznom tržištu. Valuta koja koristi ovaj vid režima razmjene postaje poznata kao plivajuća valuta (npr. Euro ili Američki dolar). Kao suprotnost ovom vidu razmjene imamo fiksni devizni kurs.

Ekonomisti generalno smatraju da je plivajući kurs u mnogim okolnostima bolji od fiksnog kursa, zato što je u stanju da reaguje na promjenu situacije na deviznom tržištu. Mada fiksni kurs, u određenim situacijama, može biti poželjniji zbog veće stabilnosti koju daje valuti.

Nema valute u svijetu čija je vrijednost određena samo ponudom i potražnjom na deviznom tržištu. U slučaju ekstremnog povećanja vrijednosti (aprecijacije) ili obezvrjeđivanja (deprecijacije), Centralna banka će intervenirati u cilju stabiliziranja valute. Prema tome režim razmjene plivajućih valuta može tehnički biti poznat i kao nadzirani devizni kurs.

## Također pogledajte 
* Sistem deviznih kurseva

Kategorija:Ekonomija
Fiksni devizni kurs

**Fiksni devizni kurs** (fixed exchange rate), nekad (rjeđe) zvani i propisani devizni kurs, je tip režima razmjene valute gdje je vrijednost određene valute usklađena (vezana) s tečajem neke druge valute (najčešće sa eurom ili američkim dolarom), odnosno s korpom drugih valuta, specijalnim pravima vučenja ili nekim drugim sredstvom određivanja vrijednosti, najčešće zlatom (što se naziva zlatni standard). Kako se mijenja vrijednost referentne valute tako je prati i vrijednost vezane valute. Valuta koja koristi fiksni devizni kurs se naziva fiksna (fiksirana) valuta. Kao suprotnost ovom vidu razmjene imamo plivajući devizni kurs.

Ekonomisti generalno smatraju da je plivajući kurs u mnogim okolnostima bolji od fiksnog kursa, zato što je u stanju da reaguje na promjenu situacije na deviznom tržištu. Mada fiksni kurs, u određenim situacijama, može biti poželjniji zbog veće stabilnosti koju daje valuti.

Na primjer, finansijska kriza u Aziji je prevaziđena određivanjem fiksnog kursa za kineski renminbi, a Međunarodni Monetarni Fond (IMF) i Svjetska Banka (World Bank) sada priznaju da je malezijsko vezivanje za američki dolar umnogome pomoglo da se prevaziđu posljedice te iste krize.

Za zemlje koje odrede fiksni devizni kurs, pažljivo i dosljedno pridržavanje te politike je od ključnog značaja da bi prevazišle nepovjerenje koje tržišta kapitala iskazuju tom tipu kurseva.

## Također pogledajte 
* Sistem deviznih kurseva

Kategorija:Ekonomija
Vlašićki sir

**Vlašićki sir**, po kojem je planina Vlašić nadaleko poznata, spada među najbolje bijele sireve u salamuri/surutki. Mještani sela s Vlašića donosili su ga uglavnom u Travnik i tu ga prodavali, te se zbog toga zove još i **travnički sir**. Pretpostavka je da su tehniku spravljanja sira u salamuri u ove krajeve donijeli stočari nomadi s istoka koji su se nazivali Vlasima. Otuda je i postalo ime Vlašić. Ovu tradiciju su kasnije preuzeli stočari s okolnih planina pa se danas vlašićki sir proizvodi širom BiH i šire regije.

Sir se izvorno proizvodi od nepasterizovanog, svježeg ovčijeg mlijeka, odmah poslije muže. Radi se uglavnom na planini u sirarskim kolibama (katunima) i obično se na planini čuva 2-3 mjeseca da zrije. Međutim, vlašićki sir se pravi i od kravljeg mlijeka za one kojima je aroma ovčijeg mlijeka prejaka. Sir se tradicionalno reže u kriške i pakuje u ambalažu za distribiciju.

## Vanjski linkovi 
* http://www.mojusk.ba/bih/15168/porodica-mehic-vise-od-150-godina-pravi-vlasicki-sir/

Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Sirevi
Kategorija:Autohtoni bosanskohercegovački sirevi
Siniša Vuco

**Siniša Vuco** (rođen 29. aprila 1971) hrvatski je pjevač narodne i rock muzike.

Vokal je i osnivač hard rock grupa "Živo blato" i "Klanje ljudi".

## Biografija 
Siniša Vuco je privukao pažnju prvim albumima *A gdje si ti* i *Vuco 2*.  Spojio je bosanski rock u stilu Merlina i Bijelog Dugmeta sa pop melodijama. Mnogi radijski i TV urednici  bojkotiraju ga i cenzuriraju upravo zbog folk prizvuka u nekim njegovim pjesmama što se tada tretiralo kao najveći šund i "srbizam".
Na albumu "Vuco 4"  Vuco sarađuje sa Goranom Bregovićem.
U ljeto 1998. izlazi Vucin nosač zvuka pod nazivom *Volim piti i ljubiti* i prodaje se u rekordnom broju te osvaja zlatnu ploču.

Vuco 2000. izdaje i hard rock album *Konac konca*. Predstavlja svoj alter ego General Vasilije Mitu i grupu Živo blato. Grupa je bila izuzetno dobro primljena.
Vuco osniva i treću grupu "Klanje Ljudi" i daje sebi pseudonim "Admiral koljač" sa pratećim muzičarima pod imenom "Krvožderni Hrvoje" i "Mačak vaditelj očiju". Planirao je napraviti koncert na groblju, od čega se kasnije odustalo a koncert je premješten u splitski klub.

Godine 2004. Vuco se vraća narodnjačkoj formi i izdaje album *Volim narodno* na kojem se nalazi istoimena pjesma i duet sa velikom folk zvijezdom bivše Jugoslavije Vesnom Zmijanac koje su postale veliki hit.
Siniša Vuco je često svojim osebujnim izjavama i istupima u javnosti dizao prašinu i kontroverzu.

## Diskografija 
# *A gdje si ti* &ndash; 1993.
# *Vuco II* &ndash; 1995.
# *Vuco III* &ndash; 1997.
# *Vuco IV* &ndash; 1997.
# *Volim piti i ljubiti* &ndash; 1998.
# *Vuco 2001* &ndash; 2001.
# *Vrati se, vrati* &ndash; 2002.
# *Jesam!* &ndash; 2004.
# *Volim narodno* &ndash; 2004.
# *Ne mogu ti to oprostiti* &ndash; 2007.
# *Vuco XI* &ndash; 2011.

### Kompilacije 
# *Vuco: najveći hitovi* &ndash; 2000.
# *Vuco: megamix* &ndash; 2003.
# *Zlatna kolekcija* &ndash; 2007.
# *Vuco: The Love Collection* &ndash; 2012.

Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Hrvatski pjevači
Kategorija:Hrvatski rok-muzičari
Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Živi ljudi
Movimiento Quinta Republica

mini|desno|280px|Logo stranke**Movimiento Quinta Republica** (bos. *Pokret za petu republiku*) je politička partija u Venecueli koju je u julu 1997. osnovao tadašnji predsjednik te države Hugo Chávez.
To je bila stranka lijevog krila, socijalistička partija Venecuele. Stranka je osnovana slijedeći nacionalni kongres Bolivarskog pokreta 200 sa ciljem da podrži kandidaturu Huga Chaveza na predsjedničkim izborima održanim 1998. godine. Naziv "Peta republika" se odnosi na činjenicu da je 1997. godine Venecuela bila četvrta republika u cjelokupnoj historiji Venecuele, a ovaj pokret je imao za cilj da ponovo uspostavi republiku kroz ustavnu skupštinu.
Poslije izborne pobjede Huga Chaveza 1998. godine, to se dogodilo 1999. godine, što je dovelo do stvaranja Ustava Venecuele iz 1999. godine.

Na parlamentarnim izborima 30. jula 2000. godine, stranka je osvojila 91 od ukupno 165 mjesta u Narodnoj skupštini. Istog dana Hugo Čavez je izabran za predsjednika na predsjedničkim izborima sa 59,5% glasova. Na parlamentarnim izborima 4. decembra 2005. godine, stranka je osvojila 114 od ukupno 167 mjesta, a partije saveznika osvojile su preostala mjesta. Opozicione stranke su se neočekivano povukle nekoliko dana prije dana izbora, a izlaznost je iznosila samo 25% od ukupnog biračkog tijela.

18. decembra. 2006., Hugo Chávez objavljuje planove o raspuštanju ove partije, u nadi da će ostale 23 stranke, koje podržavaju njegovu vladu, zajedno osnovati predloženu Ujedinjenu socijalističku partiju Venecuele (PSUV).
Dana 20. oktobra 2007. godine Pokret za petu republiku se ujedinjuje sa Ujedinjenom socijalističkom partijom Venecuele, čime i zvanično prestaje sa svojim djelovanjem pod imenom Pokret za petu republiku.
Stranka je bila predana ciljevima Bolivarske revolucije i tvrdila je da je politički glas siromašnih u Venecueli.

## Literatura 
* Jones, Bart (2008), Hugo! The Hugo Chavez Story from Mud Hut to Perpetual Revolution, London: The Bodley Head, pp.&nbsp;202–04
* Planchart Manrique, Gustavo. "Constituciones de Venezuela" in Diccionario de Historia de Venezuela. Caracas: Fundación Polar, 1997. 

## Reference 
Kategorija:Političke stranke u Venecueli
Minojska civilizacija

mini|376p|Mapa Minojske Krete.
**Minojani** su bili predhelenska civlizacija bronzanog doba u Kreti u Egejskom moru, prije heledinske ili mikenske kulture. Živjeli su otprilike od 3000 do 1450. p. n. e. Ime je dao britanski arheolog Arthur Evans od imena mitskog "kralja" Minosa, povezan sa čuvenim labirintom, koji je Evans prepoznao kao nalazište Knossos. Moguće je da je Minos bio izraz za minojskog vladara. Kako su Minojani sami sebe zvali se ne zna.

Minojani su bili uglavnom trgovački narod koji se je bavio sa prekomorskom trgovinom. Njihova kultura, od otprilike 1700. p. n. e. nadalje, prikazuje veliki stepen organizacije, bez ikakvog traga vojnog plemstva koje je karakteriziralo buduće civilizacije. Mnogi historičari i arheolozi vjeruju da su Minojani bili uključeni u važnoj trgovini kalaja bronzanog doba: kalaj, legiran sa bakrom iz Kipra, je bio upotrijebljen u proizvodnji bronze. Pad minojske civilizacije i pad u upotrebljavanju bronzanog alata za boljeg željeznog, izgledaju povezani.

Minojska trgovina šafrana, koje vodi porijeklo iz Egejskog zaljeva kao prirodna hromosomska mutacija, nije ostavila mnogo materijalnih ostataka: freska šafran sakupljača kod Santorinija je poznata. Ova naslijeđena trgovina je starija od minojske civilizacije: smisao prinosa ove trgovine se može dobiti sa uspoređivanjem njene vrijednosti sa trgovinom bibera.

Jezik Minojana, o kojem se vrlo malo zna, naziva se eteokrećanski. Vjerovatno je bio pisan u dosad neprotumačenom linearnom A pismu.

Minojani su vjerovatno bili politeisti, sa boginjom na čelu panteona.

## Također pogledajte 
* Egejska umjetnost

Kategorija:Historija
Stonehenge

mini|desno|300p|Stonehenge
mini|Stonehenge 2010
**Stonehenge** (fon: *Stounhendž*) je građevina iz neolita i bronzanog doba, smještena u okolini Amensburya u Engleskom okrugu Wiltshire, optrilike 13 km sjeverozapadno od Salisburya. Sastoji se od zemljanih radova okolo kružno postavljenih velikih stojećih kamenova, poznati kao megaliti. Postoji rasprava o starini kamenog kruga, ali većina arheologa smatra da je bio izgrađen između 2500 i 2000. p. n. e. Stariji zemljani radovi okolo kamenog kruga, koji čine najstariji dio građevine, su iz otprilike 3100 godine p. n. e.

Ime Stonehenge potiče iz staroengleskih riječi *Stanhen* i *gist*, što znači viseći kameni i što danas označuje niz građevina poznate kao *henges* (hendžs). Arheolozi definiraju *henges* kao zemljani radovi koji se sastoje od okruglog ograđenog prostora sa unutrašnjom jamom. Kao što se često dogodi u arheološkom nazivlju ovaj izraz je ostatak od starinske upotrebe i Stonehenge se u stvari ne može smatrati *henge* nalazište jer Stonehengeov nasip je unutar jame. Iako je istovremen sa istinskim neolitskim *hengovima* i kamenim krugovima, Stonehenge je u mnogim načinima netipičan. Tek je daleko povezan sa drugim kamenim krugovima na Britanskim ostrvima.

Kategorija:Svjetska baština u Engleskoj
Kategorija:Arheološki lokaliteti u Engleskoj
Kategorija:Neolitski arheološki lokaliteti
Sistem deviznih kurseva

**Sistem deviznih kurseva** je skup pravila po kojem se obavljaju plaćanja i obavljaju transakcije preko državnih granica. Znači taj sistem određuje vrijednost valute jedne zemlje prema vrijednosti drugih valuta na svjetskom tržištu deviza.
[mini|
*De facto* aranžmani deviznih kurseva u 2023. kako ih je klasificirao [Međunarodni monetarno fond.

]]

Osnovni tip je plivajući devizni kurs, gdje se dozvoljava da tržište određuje vrijednost valute; zatim nadzirani kurs, gdje se kurs uglavnom određuje na tržištu, ali centralna banka planira određeni nivo povećanja ili smanjenja vrijednosti valute te pazi da se vrijednost ne pomjeri izvan tog opsega; i na kraju imamo fiksni (određeni) kurs, gdje države odrede vrijednost svoje valute ili vežu njenu vrijednost za neku drugu referentnu mjeru vrijednosti.

### Plivajući kurs
To je najrasprostranjeniji devizni režim u svijetu. Za primjer, američki dolar, euro, yen i britanska funta su *plivajuće valute*. Ipak, kako centralne banke često interveniraju da bi izbjegle prekomjerne aprecijacije/deprecijacije, ovi sistemi se često zovu i nadzirani plivajući kursevi.

### Nadzirani kurs 
Ovdje je vrijednost valute određena na tržištu, međutim variranje njene vrijednosti je dozvoljeno samo u određenom opsegu (npr. Američka centralna banka može da odredi da 1 američki dolar može vrijediti između 0,73 i 1,23 eura), i u slučaju izlaska izvan tih predviđenih granica država posreduje da bi uravnotežila kurs.

Imamo tri tipa ovog kursa.
*U prvom vrijednost varira u određenim granicama koje se periodično prilagođavaju, zavisno od ekonomskih pokazatelja i predviđanja.
*U drugom je vrijednost fiksirana, a mijenja se periodično opet zavisno od stanja na tržištima, kao i u prvom slučaju.
*U trećem vrijednosti valute su dozvoljena kolebanja u određenom, fiksiranom opsegu (većem od 1%).

### Fiksni kurs
Fiksni kursevi su oni u kojima je vrijednost valute vezana za neku referentnu mjeru vrijednosti. To može biti zlato (u prošlosti, a manje se koristi u zadnjih tridesetak godina), korpa valuta, ili neka druga rasprostranjena valuta, koja se može mijenjati na svjetskom deviznom tržištu. Te valute su promjenjive (konvertibilne) sa valutom koja je određena kao mjera vrijednosti, i obično centralna banka zemlje stvara podlogu u stranoj valuti, gdje je svaka jedinica domaće valute pokrivena odgovarajućim iznosom strane valute (obično se bira Euro ili Američki dolar).

Taj sistem se naziva Currency board aranžman i trenutno je na snazi i u Bosni i Hercegovini. U Bosni i Hercegovini podloga za konvertibilnu marku je bila Njemačka marka, a kasnije je to postao Euro. Svaka marka izdata od Centralne banke ima podlogu u Eurima pohranjenu u trezoru banke.

Zemlje sa nadziranim kursevima sa malim dozvoljenim opsegom promjene vrijednosti valute (ispod 1%), kao i zemlje koje su priznale valutu neke druge zemlje za svoju (kao Crna Gora i Kosovo koji su usvojili Euro), također spadaju u zemlje sa fiksnim kursom.
## Reference
Kategorija:Ekonomija
Into The Unknown (Bad Religion)

***Into the Unknown*** jest album grupe Bad Religion iz 1983. Ovaj album predstavio je ovu grupu u novom stilu, koji se, na početku, nije svidio publici.

Obožavatelji su bili zbunjeni iznenadnom promjenom stila, te album uopće nije bio popularan. Danas je album samo jedna od meta kolekcionara. Ovaj album se smatra prekretnicom u njihovom velikom uspjehu 1985. godine.

## Spisak pjesama 
# "It's Only Over When..." – 3:36
# "Chasing the Wild Goose" – 2:50
# "Billy Gnosis" – 3:31
# "Time and Disregard" – 7:00
# "The Dichotomy" – 4:52
# "Million Days" – 3:47
# "Losing Generation" – 3:37
# "...You Give Up" – 2:55

## Članovi grupe 
* Greg Graffin – vokal, sintisajzer, akustična gitara
* Brett Gurewitz – prateći vokal, električna gitara, akustična gitara
* Paul Dedona – bas-gitara
* Davy Goldman – bubnjevi

## Saradnici 
* Jin Mankey

## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:Albumi iz 1983.
Kategorija:Albumi Bad Religiona
Nacionalni park Fort Lytton

mini|desno|200px|Fort Lytton
**Fort Lytton** je nacionalni park u Queenslandu u Australiji, 13&nbsp;km sjeveroistočno od Brisbanea.

**Nacionalni park Fort Lytton** je nacionalni park u Lyttonu, Grad Brisbane, Queensland, Australija. Njegova glavna atrakcija je *Historijski vojni okrug Fort Lytton*, koji nudi vođene ture historijskog Fort Lyttona, muzej i rekonstrukcije. 
Park je osnovan 1990. godine kao prvi historijski nacionalni park Queenslanda. U početku je sadržavao samo Fort Lytton, kolonijalnu obalnu tvrđavu koja je bila na listi baštine i koja je nastavila funkcionirati kao vojna baza sve do nakon Drugog svjetskog rata. Park je proširen 1999. godine kako bi uključio i Karantinsku stanicu Lytton, koja se nalazila na susjednom zemljištu. Karantinska stanica je također na listi baštine, ali je otvorena za javnost samo u posebnim prilikama.

## Karakteristike 
**Površina:* 0.13 km2
**Godina osnivanja:* 1990
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120913051433/http://www.derm.qld.gov.au/parks/fort-lytton/
* http://www.environment.gov.au/cgi-bin/ahdb/search.pl?mode=place_detail;place_id=14080
* Nacionalni park Fort Lytton
* Historijski vojni okrug Fort Lytton
* Vojno-povijesno društvo Queenslanda

Kategorija:Nacionalni parkovi u Australiji
Kategorija:Geografija Australije
Jerihon

**Jerihon** (; hebrejski **יְרִיחוֹ**; Standardni hebrejski **Yəriḥo**; Tiberijanski hebrejski **Yərîḫô**, **Yərîḥô**) gradić u Zapadnoj obali sa 20.300 stanovnika. Osnovan prije 11.000 godina, Jerihon je poznat kao jedan od najstarijih gradova u svijetu sa kontinuiranim nastanjenjem. Arheološki nalazi su ovdje otkrili preko 20 po sebi nadovezujućih naselja od kojih je najstarije datirano oko 9000. godine p. n. e.

Nalazi se na Autonomnoj palestinskoj teritoriji (Palestinskoj državi) na zapadnoj obali rijeke Jordana, 15 kilometara sjeverozapadno od Mrtvog mora. Nadmorska visina Jerihona je 258 metara ispod nivoa mora, i po tome je ovo najniži grad na svijetu.

Arheološki radovi na ovoj lokaciji su bili organizovani već 1868. godine a najintenzivnija savremena iskopavanja su organizovana između 1952 - 1958. godine pod rukovodstvom Ketlin Kenin koja je upotrijebila način kopanja u 3D tehnici. Zidine su podignute u V milenijumu p. n. e. Tokom historije su postojala različita naselja, pa ovdje postoje ruševine iz raznih epoha. Jevreji ga preotimaju od Hanana u toku osvajanja Palestine, što je opisano u Bibliji. U Bibliji se Jerihon naziva „Gradom palmi“. Rimljani su razorili grad 68. godine n. e.

Istoimeni grad sa 20.400 stanovnika (podaci iz 2006.) se i danas nalazi u blizini ruševina tvrđave.

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Palestini
Zoologija

mini|desno|200px|Raznolikost životinja

**Zoologija** je grana biologije koja se bavi proučavanjem životinjskih vrsta, odnosno, oblikom i građom tijela (morfologija, anatomija), životnim aktivnostima (psihologijom), razvojem i porijeklom (uključujući paleontologiju), nasljednim odlikama (genetikom), odnosom s okolišem (ekologijom), rasprostranjenošću (zoogeografijom) i ponašanjem životinja.

## Podjela 
# Praživotinje
# Višećelijske životinje
# Mekušci
# Zglavkari
# Protostomije i deuterostomije
# Bodljokošci
# Hordate
# Ribe
# Vodozemci
# Gmizavci
# Ptice
# Sisari
## Također pogledajte 
* Ektotermija
* Poikilotermija

## Vanjski linkovi 
* http://www.gutenberg.org/browse/loccs/ql

Kategorija:Zoologija
Kategorija:Grane biologije
Cirkonij

{{Infokutija hemijski element
| Hemijski element = Cirkonij
| Simbol = Zr
| Atomski broj = 40
| Slika = 180px
| Serija = Prelazni metali
| Grupa = 4
| Perioda = 5
| Blok = d
| CAS registarski broj = 7440-67-7
| Boja serije = LightCoral
| Izgled = srebreno bijeli metal
| Zastupljenost = 0,021

### Organski spojevi 
Hemija organocirkonijskih spojeva je proučavanje spojeva koji sadrže ugljik-cirkonij veze. Prvi takav spoj je bio cirkonocen-dibromid ((C5H5)2ZrBr2), opisan 1952. u studiji koju su objavili Birmingham i Wilkinson. Schwarzov reagens, kojeg su 1970. načinili P. C. Wailes i H. Weigold, je metalocen korišten u organskim sintezama za transformaciju alkena i alkina. Cirkonij je također sastojak nekih Ziegler-Natta katalizatora, korištenih u proizvodnji polipropilena. Ova aplikacija iskorištava sposobnost cirkonija da reverzibilno (povratno) gradi veze s ugljikom. Većina kompleksa Zr(II) su derivati cirkonocena, a jedan od primjera je i (C5Me5)2Zr(CO)2.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Cirkonij na sajtu *Periodic Videos* 


Kategorija:Hemijski elementi
Kategorija:Prijelazni metali
Kategorija:Pirotehnička goriva