Niskoenergetska kuća

mini|250px|desno|Toplotna izolacija je vrlo važan dio niskoenergetske kuće.
[mini|250px|[Termografija|Termografski snimak toplinskog zračenja prozora i zidova dviju građevina: niskoenergetske ili pasivne kuće (desno) i *obične* kuće (lijevo).|lijevo]]
mini|238x238px|desno|U pasivnim kućama su korištene razne metode i tehnologije toplotne izolacije.
mini|380x380px|Energetska iskaznica zgrada.|lijevo

**Niskoenergetska kuća** je kuća koja troši maksimalno 30 kWh/m2 god. energije za grijanje. Takve se kuće zovu i **trolitarske kuće**. Prema jednostavnom proračunu proizlazi da će takva kuća na grijanje trošiti otprilike 3 l./m2 godišnje lož ulja, 3 m3/m2godišnje prirodnog plina ili 6&nbsp;kg/m2 godišnje drvenih peleta. Smanjenje gubitaka toplote niskoenergetske kuće ostvaruje se na sljedeće načine:
*  orijentacija kuće prema jugu
*  odvajanje toplotnih zona kuće (dnevna soba prema jugu, ostave na sjever)
*  kompaktna konstrukcija
*  vrlo dobra toplotna izolacija cijele vanjske površine kuće
*  prozori sa 3-slojnim staklom i toplotnim karakteristikama stakla Ug=0,4-0,6&nbsp;W/m2K, s tim da toplotni parametar okvira prozora Uw mora biti niži od 0,8&nbsp;W/m2K;
*  niskotemperaturni sistem grijanja
*  kontrolisana ventilacija prostorija sa rekuperacijom
Kako bi povećali dobitke energije preporučuje se:
*  aktivno korištenje sunčeve energije pomoću sunčevih toplovodnih kolektora (topla voda) i fotonaponskih ploča (električna struja) i
*  pasivno korištenje sunčeve energije preko velikih staklenih površina okrenutih na jug.

U Njemačkoj, prema dostupnim podacima postoji preko 150 000 različitih pasivnih kuća, kako pojedinačnih domaćinstava i kuća u nizu, ili manjih stambenih zgrada. U Njemačkoj realiziran je sistem poticanja pasivne gradnje kako na državnom, tako i na lokalnom nivou, a koji uključuje povoljne kredite i dodatne mjere poticanja.

U Austriji je tako, do sada realizirano oko hiljadu pasivnih kuća, a prva u Hrvatskoj je sagrađena u Brestovju blizu Zagreba. Ukupna cijena gradnje pokazala se 20% višom nego u slučaju klasične gradnje, a nakon isteka perioda amortizacije postignute uštede trebale bi se pokazati drastičnima.

Zbog velikih razlika u državnim standardima, niskoenergetska kuća napravljena po standardima jedne države ne mora biti niskoenergetska po standardima druge države. U Njemačkoj niskoenergetska kuća (njem. *Niedrigenergiehaus*) ima ograničenje u potrošnji energije za grijanje prostorija od 50 kWh/m2 godišnje. U Švicarskoj je termin niskoenergetska kuća definiran MINERGIE standardom – za grijanje prostorija ne smije se koristiti više od 42 kWh/m2 godišnje. Trenutno se kod prosječne niskoenergetske kuće u tim državama dostiže otprilike polovina tih iznosa, odnosno između 30 kWh/m2 godišnje i 20 kWh/m2 godišnje za grijanje prostorija. U Hrvatskoj se prilikom definisanja niskoenergetske kuće uzima vrijednost od 40 kWh/m2 godišnje za grijanje prostorija. Ova vrijednost bi u praksi morala na jugu biti i znatno niža zbog povoljnije klime.

## Pasivna kuća
Pasivna kuća je kuća koja troši maksimalno 15 kWh/m2god. energije za grijanje. Takve se kuće zovu i *jednolitarske kuće*. Prema jednostavnom proračunu proizlazi da bi takva kuća na grijanje trošila otprilike 1,5 lit/m2god. lož ulja, 1,5 m3/m2god. prirodnog plina ili 3&nbsp;kg/m2god. drvenih peleta. Ovdje je bitno za naglasiti da pasivne kuće nemaju više potrebe za konvencionalnim sistemom grijanja, nego potrebu za toplotom namiruju preko složenog sistema ventilacije sa rekuperacijom i topliotnom pumpom. Osnovne razlike između niskoenergetske i pasivne kuće su:
*  veoma debela toplotna izolacija omotača kuće (fasade, krov, pod)
*  kontrolisana ventilacija sa rekuperacijom i mogućnošću dogrijavanja
*  prozori sa 3-slojnim staklom, Ug=0,4-0,6&nbsp;W/m2K, s tim da toplotni parametar okvira prozora Uw mora biti niži od 0,8&nbsp;W/m2K; Obično se ovakva svojstva stakla ostvaruju sa staklima punjenim kombinacijom argona (Ar) i kriptona (Kr), gdje se odnos Ar/Kr određuje po kupovnoj cijeni kriptona. Generalno veći udjel kriptona omogućava nižu vrijednost Ug, a zbog visoke kupovne cijene, udjel se smanjuje, a debljina ugrađenih stakala se neznatno povećava. Ukupna vrijednost provodljivosti prozora Ug se može poboljšati ugrađivanjem u trostruko staklo posebno visokolegiranih metalnih ramova obavijenih tamnom plastičnom masom. 
*  nepostojanje konvencionalnog sistema grijanja zbog vrlo niskih toplotnih gubitaka

## Energetska iskaznica zgrada
Tehnički propis o uštedi toplotne energije i toplotnoj zaštiti zgrada, koji je na snazi od 30. juna 2006. godine, u Republici Hrvatskoj propisuje obavezu izrade Certifikata o potrebnoj toploti za grijanje zgrade. Ovaj dokument je jedan od neophodnih koraka u realizaciji sistema koji će omogućiti stvarno smanjenje potrošnje energije. Zahvaljujući obavezi posjedovanja Energetskog certifikata zgrada, koji izrađuju ovlaštene institucije, postignute su značajne uštede energije u zemljama Evropske unije, a time i značajno smanjenje zagađenja okoline.

U državama Evropske unije (EU) potrošnje energije u zgradama iznosi 41 % od ukupne potrošnje energije. Na prijevoz otpada 28 %, a na industriju 31 % potrošnje energije. Zato je povećanje energetske efikasnosti u zgradama jedan od najisplativijih načina smanjenja troškova za energiju kao i smanjenje štetnih emisija u okolinu. U sektoru zgradarstva leži i najveći potencijal energetskih ušteda. Dakle, u državama EU potrošnja goriva za grijanje zgrada sudjeluje s 25 % u ukupnoj emisiji CO2. Nadalje, posljednjih je godina u velikom broju zemalja EU primijećen trend porasta godišnje energetske potrošnje, pri čemu je u nekim zemljama taj porast značajan. U Grčkoj je potrošnja energije u zgradama javne namjene u 2000. godini iznosila 170 % potrošnje iz 1990. godine.

Prema planu energetskog razvoja Republike Hrvatske do godine 2010., energetski izvori bit će tekuća goriva (do 42 %), zemni plin (do 32 %), te snaga vode i uglja (do 24 %). Očekuje se da će udio obnovljivih izvora godine 2010. porasti za 5,0 %. U ukupnoj emisiji sumpor dioksida (SO2) u RH energetski sektor sudjeluje s 99,1 %, u ukupnoj emisiji dušikovih oksida (NOX) s 96,7 % te u ukupnoj emisiji ugljik monoksida (CO) s 90,8 %.

## Također pogledajte 
* Toplotni solarni kolektor
* Solarni sistemi za hlađenje
* Toplotna provodljivost
* Održivost

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* bigEE - Your guide to energy efficiency in buildings
* IEA research program "Net Zero Energy Solar Buildings"
* IEA Energy Conservation in Buildings and Community Systems Programme.
* Common Fire Foundation overview of green building and information on the net-zero-energy Greenest Building in the Eastern US
* Article on Low-Energy Housing

### Primjeri 
* World Map of international known Net Zero Energy Buildings
* Building of low energy houses with Insulating Concrete Forms

Kategorija:Obnovljiva energija
Kategorija:Kuće
Kategorija:Ekologija