Joe Biden

**Joseph Robinette Biden Jr.** (rođen 20. novembra 1942) američki je političar koji je obavljao dužnost 46. predsjednika Sjedinjenih Američkih Država od 2021. do 2025. Bio je i senator i potpredsjednik u administraciji Baracka Obame.

## Rani život i obrazovanje
mini|lijevo|Biden 1965.|210x210piksel
Rođen je 20. novembra 1942. u Scrantonu, na sjeveroistoku Pennsylvanije, kao prvo od četvero djece. Njegov otac Joseph Biden Sr, radio je kao prodavač polovnih automobila i popravljao štednjake. Njegova majka se zvala Catherine Eugenia "Jean" Finnegan. Biden se prisjeća svog oca koji mu je često govorio: "Šampione, čovjek se ne mjeri koliko često pada nego kako brzo ustaje poslije pada.” Kao dijete Biden je mucao, ali je tu manu uspješno prevladao memorišući poeziju i recitirajući je pred ogledalom. Godine 1953. Bidenova porodica seli se iz Pennsylvanije u Claymont, država Delaware. Tamo je studirao u elitnoj Archmere Academy i morao je raditi kao perač školskih prozora i koseći travu u vrtovima kako bi mogao platiti školarinu. Bio je solidan student i usprkos tome što je bio sitan, bio je odličan u američkom fudbalu. Godine 1961. uspješno je diplomirao na Archmere Academy.

Biden se upisuje na University of Delaware, gdje je studirao historiju i političke nauke. Ali u periodu od prve dvije godine, kako sam priznaje, više je bio zainteresovan za fudbal, zabave i djevojke. Ali u ovom periodu naglo se zainteresovao za politiku, naročito nakon inauguracije predsjednika John F. Kennedy 1961.

Na školskom raspustu na Bahamima Biden upoznaje svoju prvu buduću suprugu Neiliu Hunter koja je studirala na Syracuse University. Ona ga ohrabruje da se ozbiljno posveti studiranju što je on i učinio. Nakon što je diplomirao na University of Delaware 1965. ubrzo upisuje pravo na Syracuse University Law School. Biden postaje jedan od najboljih studenata prava svoje generacije. Sljedeće godine Biden i Neilia se vjenčavaju. Diplomirao je pravo 1968. na Syracuse Law School i ubrzo se seli u Wilmington, Delaware, da započne karijeru u nekoj pravničkoj firmi. Aktivni član Demokratske partije postaje 1970. godine, prvu službu je dobio u New Castle regionalnom vijeću. Dok je bio na poziciji vijećnika Biden je osnovao svoju sopstvenu pravničku firmu. Tokom ovog perioda rodilo mu se troje djece: Joseph Biden III (rođen 1969), Hunter Biden (rođena 1970) i Naomi Biden (rođena 1971). „Sve se dešavalo brže nego što sam očekivao”, prisjeća se kasnije Biden.

## Rana politička karijera
lijevo|mini|171x171piksel|Bidenov službeni portret 1973.
1972. godine Demokratska stranka države Delaware ohrabruje ga da sa samo 29 godina bude protukandidat popularnom republikancu Jamesu Calebu Boggsu za američki Senat. Iako su mnogi mislili da Biden nema nikakve šanse, njegova neumorna kampanja koja je bila organizovana i vođena od strane njegove porodice urodila je plodom. Biden je pobijedio na izborima i postao peti najmlađi izabrani senator u američkoj historiji. Njegova sestra Valerie Biden Owens bila je menadžerica njegove kampanje, a i roditelji su mu aktivno pomagali u kampanji.

## Godine u senatu
mini|172x172piksel|Biden 2005.
36 godina je bio senator iz države Delaware i nametnuo se kao vrstan poznavalac domaćih i međunarodnih prilika. Mnogi ga smatraju za eksperta međunarodnih odnosa. Doprinio je smanjenju nuklearnih arsenala, stabilizaciji i promociji mira na Balkanu, proširenju NATO pakta na Istočnu Evropu, protivio se Ratu u Zalivu, i tražio da se spriječi genocid u Darfuru i genocid u Srebrenici. 17 godina je bio član senatskog pravnog komiteta (Senate Judiciary Committee). Najveća priznanja je dobio na polju kriminalnog prava uključujući historijski zakon iz 1994. - zakon protiv nasilja nad ženama, te zakon koji pooštrava kazne za počinioce kriminala.

Od 1997. član je senatskog komiteta za vanjske poslove i na toj poziciji imao je ogroman utjecaj na američku vanjsku politiku. Imao je ključnu ulogu u donošenju zakona za borbu protiv terorizma, oružja za masovno uništavanje, kao i suočavanje sa problemima u raznim dijelovima svijeta kao što su post-hladnoratovska Evropa, Bliski Istok, i jugozapadna Azija.

## Predsjednički izbori 2020
Biden je bio protivkandidat predsjedniku Donaldu Trumpu u trci za mjesto Predsjednika SAD, u izborima 2020. godine. Na kraju je izabran za 46. predsjednika Sjedinjenih Država u novembru 2020. godine.

## Predsjedništvo (2021–2025)
[mini|desno|Biden polaže zakletvu pod upravom vrhovnog sudije Johna G. Robertsa Jr. na [Kapitol Sjedinjenih Američkih Država|Kapitolu, 20. januar 2021.|200x200piksel]]

### Inauguracija
Biden je inauguriran za 46. predsjednika Sjedinjenih Američkih Država 20. januara 2021. godine. Sa 78 godina, on je najstarija osoba koja je preuzela dužnost predsjednika SAD-a. i prvi predsjednik čija je matična država Delaware. Drugi je nepredstojeći potpredsjednik (nakon Richarda Nixona 1968.) koji je izabran za predsjednika.

Bidenova inauguracija bila je "prigušena stvar za razliku od bilo koje prethodne inauguracije" zbog mjera predostrožnosti protiv koronavirusa, kao i zbog masovno povećanih sigurnosnih mjera zbog pobune 6. januara. Biden je položio zakletvu na zapadnim stepenicama Kapitola i održao nastupnu adresu, ali nije bilo gledatelja, niti ličnih parada. Trump nije prisustvovao, postajući prvi odlazeći predsjednik još od 1869. godine koji nije prisustvovao inauguraciji svog nasljednika.

### Prvih 100 dana
Prva dva dana svog mandata, potpisao je rekordnih 17 izvršnih naredbi u, više nego prethodni predsjednici u prvih 100 dana. Tim se naredbama utvrđuju zahtjevi za maskom, ponovno pridruživanje Pariškom klimatskom sporazumu, okončanje nacionalne vanredne situacije na granici, usmjeravanje vlade da se ponovo pridruži Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i mjere za smanjenje gladi u SAD-u. Izdao je izvršnu naredbu kojom su ukinute dozvole za izgradnju cjevovoda Keystone XL, što je žestoko kritizirano od strane ekoloških i indijanskih aktivista i grupa, a rezultiralo je time da je kanadska kompanija TC Energy otpustila 1.000 građevinskih poslova. U svoje prve dvije sedmice mandata, Biden je potpisao više izvršnih naredbi nego bilo koji drugi predsjednik još od Franklina D. Roosevelta u svojih prvih mjesec dana mandata.

Dana 4. februara 2021. administracija Bidena objavila je da SAD ukidaju svoju podršku bombaškoj kampanji pod vodstvom Saudijske Arabije u Jemenu. Biden je u svojoj prvoj posjeti State Departmentu kao predsjednik rekao da "ovaj rat mora završiti" i da je sukob stvorio "humanitarnu i stratešku katastrofu". Dana 25. februara 2021. administracija Bidena "pogodila je mjesto u Siriji koje su koristile dvije milicijske skupine koje podržavaju Iran, kao odgovor na raketne napade na američke snage u regiji u protekle dvije sedmice". To je označilo prvu poznatu vojnu akciju pod vodstvom Bidena.. Dana 14. aprila, Biden je najavio da će Sjedinjene Američke Države odgoditi povlačenje svih trupa iz rata u Afganistanu do 11. septembra te godine, čime je okončano izravno vojno sudjelovanje zemlje u Afganistanu nakon 20 godina. Odluka, kojom se mijenja predstojeći majski cilj koji je postavila Trumpova administracija, naišla je na širok spektar reakcija, od podrške i olakšanja do strepnje zbog mogućeg kraha afganistanske vlade bez američke podrške.

[mini|desno|Biden sa [Kabinet Sjedinjenih Američkih Država|kabinetom Sjedinjenih Američkih Država, april 2021.|200x200piksel]]

Dana 11. marta 2021. godine, na prvu godišnjicu proglašenja COVID-a 19 globalnom pandemijom od strane Svjetske zdravstvene organizacije, Biden je potpisao Zakon o američkom planu spašavanja iz 2021. godine, paket pomoći za ekonomski poticaj od 1.900 milijardi dolara koji je predložio i za koji je lobirao da se ubrza oporavak SAD-a od ekonomskih i zdravstvenih posljedica pandemije COVID-a 19 i tekuće recesije. Paket je uključivao izravna plaćanja za većinu Amerikanaca, produženje povećanih naknada za nezaposlenost, sredstva za distribuciju vakcina i ponovno otvaranje škola, podršku malim preduzećima i državnim i lokalnim vlastima, te proširenja subvencija za zdravstveno osiguranje i porezne olakšice za djecu. Prvobitni Bajdenov prijedlog uključivao je povećanje federalne minimalne plaće na 15 dolara po satu, ali nakon što je parlamentarni član Senata Elizabeth MacDonough utvrdila da će uključivanje povećanja zakona o pomirenju proračuna kršiti senatska pravila, demokrate su odbili nastaviti s odbacivanjem i izbacili povećanje iz paketa.

Također u martu, usred porasta djece migranata bez pratnje koja su u SAD ušla iz Meksika, Biden je rekao migrantima: "Nemojte dolaziti." Biden je izjavio da se SAD dogovaraju o stvaranju šeme za migrante koji će "podnijeti zahtjev za azil", bez napuštanja prvobitnih lokacija. U međuvremenu, odrasle migrante "vraćaju natrag", rekao je Biden, pozivajući se na nastavak politike Trumpove administracije iz naslova 42 za brze deportacije. Biden je ranije najavio da njegova administracija neće protjerivati ​​djecu migrante bez pratnje; porast dolazaka takve djece premašio je kapacitet objekata koji su trebali da ih sklone (prije nego što su poslani sponzorima), što je dovelo do toga da je administracija Bidena u martu 2021. uputila Federalnu agenciju za upravljanje u vanrednim situacijama da pomogne u upravljanju tom djecom.

Dana 14. aprila, Biden je najavio da će SAD odgoditi povlačenje svih trupa iz rata u Afganistana do 11. septembra, što je označilo prestanak izravnog vojnog angažmana zemlje u Afganistanu nakon gotovo 20 godina. U februaru 2020, Trumpova administracija sklopila je dogovor sa talibanima o potpunom povlačenju američkih snaga do 1. maja 2021. Prema *The Wall Street Journal-u*, Biden je odbacio svoje najviše vojne zapovjednike, koji su predložili zadržavanje američkih snaga od 2.500 (koliko je bilo u to vrijeme) kako bi se osigurala afganistanska sigurnost uz ponovne pregovore o mirovnom sporazumu sa talibanima. Bidenova odluka naišla je na širok raspon reakcija, od podrške i olakšanja do strepnje zbog mogućeg kolapsa afganistanske vlade bez američke podrške.

Od 22. do 23. aprila, Biden je održao međunarodni klimatski samit na kojem je najavio da će SAD smanjiti emisiju stakleničkih plinova za 50%–52% do 2030. u odnosu na nivo iz 2005. godine. I druge zemlje su povećale svoja obećanja. Ako se ispune obećanja data na samitu, do 2030. smanjit će globalne emisije stakleničkih plinova za 2.6–3.7 GtCO2e.

Dana 28. aprila 2021. godine, Biden je održao svoje prvo obraćanje na zajedničkom zasjedanju Kongresa Sjedinjenih Američkih Država, gdje je naglasio učinkovitost COVID-19 vakcina i obratio se o povlačenju trupa iz Afganistana, ubistvu Georgea Floyda i zauzimanju Kapitola SAD-a, dok je apelirao na Kongres da se udruže kako bi donijeli sveobuhvatnu reformu imigracije, oružja i zdravstvene zaštite.

Prema nekim analitičarima, poput Alexandera Nazaryana, Biden je raskinuo i Obamu i Trumpa trošeći više i povlačeći američke trupe iz Afganistana. Nazaryan piše da je Bidenov pristup "obilježilo očito odbacivanje svakodnevnog haosa iz Trumpovih godina, ali, suptilnije, ne manje odlučno odbijanje Obaminog proceduralizma. Njegov agresivan pristup upravljanju stavio je republikance na stražnju nogu, dok je oduševio naprednjake koji nisu mislili da je 78-godišnji bivši senator iz Delawarea radio na potpuno originalan način".

### Od maja do jula 2021
[mini|desno|Bidenov sastanak sa generalnim sekretarom [NATO-a Jensom Stoltenbergom u Ovalnom uredu, 7. juni 2021.]]
[mini|lijevo|Biden sa [izraelskim predsjednikom Reuvenom Rivlinom, 28. juni 2021.|200x200piksel]]

U maju 2021, tokom rasplamsavanja izraelsko-palestinskog sukoba, Biden je izrazio podršku Izraelu, rekavši da "moja stranka i dalje podržava Izrael" uslijed neslaganja nekih demokrata.

U junu 2021. godine, Biden je prvi put putovao u inostranstvo kao predsjednik. Za osam dana posjetio je Ujedinjeno Kraljevstvo, Brisel i Švicarsku. Prisustvovao je G7 samitu, NATO samitu i samitu Evropske unije, te održao jedan-na-jedan razgovore s ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom.

Dana 17. juna, Biden je potpisao Zakon o nacionalnom Danu nezavisnosti, koji je zvanično proglasio 19. juni saveznim praznikom. 19. juni je prvi novi savezni praznik otkako je Dan Martina Luthera Kinga proglašen praznikom 1986.

U julu 2021, usred usporavanja stope vakcinacije protiv COVID-a 19 u zemlji i širenja varijante SARS-CoV-2 Delta, Biden je rekao da ta zemlja ima "pandemiju za one koji nisu dobili vakcinu" i da je stoga za Amerikance bilo "gigantski važno" da se vakcinišu, govoreći o učinkovitosti vakcina protiv hospitalizacija i smrti od COVID-a 19. Također je kritizirao raširenost dezinformacija o COVID-u 19 na društvenim mrežama, rekavši da to "ubija ljude".

### Povlačenje iz Afganistana
[mini|desno|Biden na video konferenciji s potpredsjednicom [Kamala Harris|Harris i timom za nacionalnu sigurnost SAD-a, raspravlja o padu Kabula 15. augusta 2021.]]

Američke snage počele su se povlačiti iz Afganistana 2021. godine, prema odredbama američko-talibanskog sporazuma iz februara 2020. godine. U aprilu 2021, State Department je pozvao američke civile u Afganistanu da napuste zemlju što je prije moguće. Talibani su započeli ofenzivu 1. maja. Još u julu, prema procjenama američkih obavještajnih službi, Kabul je trebao pripasti talibanima mjesecima ili sedmicama nakon povlačenja svih američkih snaga iz Afganistana. Do ranog jula 2021, većina američkih trupa u Afganistanu bila je povučena. Biden je reagovao, naredivši 6.000 američkih vojnika da pomognu u evakuaciji američkog osoblja i afganistanskih saveznika. Bio je kritiziran zbog spore evakuacije afganistanskih izbjeglica i brzine kojom su talibani ponovo zauzeli zemlju.

Dana 16. augusta, Biden se obratio "neurednoj" situaciji, preuzimajući odgovornost za nju i priznao da se situacija "odvila brže nego što smo očekivali." Branio je svoju odluku o povlačenju, rekavši da Amerikanci ne bi trebali "umirati u ratu u kojem afganistanske snage nisu voljne boriti se same za sebe", budući da je "afganistanska vojska kolabirala [protiv talibana], ponekad i bez pokušaja borbe." Biden je djelomično pripisao nedostatak rane evakuacije afganistanskih civila protivljenju afganistanske vlade "masovnom egzodusu" za koji su smatrali da će uzrokovati "krizu povjerenja."

Biden je 22. augusta rekao da je njegova administracija znala da "teroristi mogu pokušati iskoristiti situaciju" u Afganistanu, navodeći da je ISIL-K pokret "vjerovatni izvor" prijetnje. Dana 26. augusta, u samoubilačkom bombaškom napadu na aerodromu u Kabulu poginulo je 13 pripadnika američke vojske i 169 Afganistanaca. Biden je rekao da je ISIL-K odgovoran za napad, te je izjavio napadačima da će ih Sjedinjene Američke Države "loviti i natjerati da plate." Sljedećeg dana, američki napad bespilotnom letjelicom ubio je dva pripadnika grupe ISIL-K, koji su bili "organizatori i pomagači", prema riječima jednog generala američke vojske.

## Reference
## Vanjski izvori
*White House official biography 
*
*Senate campaign website (archived)
*In the Words of Joe Biden  – slideshow by *Life* magazine

Kategorija:Rođeni 1942.

Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Scranton (Pennsylvania)
Kategorija:Američki političari
Kategorija:Američki pravnici
Kategorija:Članovi Demokratske stranke (SAD)