open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Selim Salihović

**Selim Salihović** (Janja, 1910 - Bijeljina, 1988.) je bosanskohercegovački sevdalija i sazlija.

## Biografija 
U ranom djetinjstvu zavolio je sevdalinku, prije svega saz, koji je često korišten u pjevanju muškaraca. Snimao je sa Eminom Zečaj, a postoje i 'single' ploče na kojima Salihović izvanredno prati zeničkog sevdaliju Muhameda Pašića Mašuru (pjesme "Akšam dođe, jacija se sprema", "Majka Muju mladog oženila" i dr.). Salihović je također pratio Himzu Polovinu uz saz ("Dunjaluče, golem ti si", "Od mora eto svatova" i "Širi mjesec po Igmanu zrake"). Salihović je r sedamdesetih godina snimio nekoliko pjesama za arhiv tadašnjeg Radio Sarajeva.

Karakteristika Salihovićevog kucanja u saz je osebujna ritmičnost koju karakteriziraju kratke i odsječne pauze koje je ovaj vrsni sazlija koristio pri akcentiranju određenih fraza. Izvanredan primjer takvog kucanja može se pronaći u Salihovićevoj nenadmašnoj verziji pjesme "Gledali se Mujo i Nizama" (objavljeno u ediciji "Sevdalinke" JRTVS BiH, CD 4). Kao i većina sazlija, Selim Salihović pjevao je izrazito nazalno, bez mnogo napora i s ukrasima koje je najčešće prilagođavao unisonom kucanju melodije na sazu. Kao i kod većine sazlija koji su bili talentirani pjevači, i kod Salihovića je vokalna izvedba bila vođena kucanjem u saz tako da glas nikada nije posebno razvijen i pročišćen. 

## Najpoznatije interpretacije 
* Beg Ali-beg po jezeru strijelja
*Eno zora, svanut mora
* Kad ja pođoh aman
* U Gradačcu gradu bijelome
*San usnila Osman-begovica
*Jutros rano podranila danica
*Kadiraga Skadranine
*Nas trojica šetasmo sokakom
*Tri djevojke stražu postavile
*Pita Fata Halil mejhandžiju
*Moj zumbule što si uvehnuo
*S one strane vode Sane
*Djevo, djevo što mi ljubav kratiš
*Ne ašikuj Mujo
*Mujo kuje konja po mjesecu
*Moj nevene, šestopere
*Gledali se Mujo i Nizama

## Također pogledajte
*Sevdalinka
*Spisak sevdalinki
*Spisak sevdalija

## Vanjski linkovi 
*sevdalinke.com

Kategorija:Rođeni 1910.
Kategorija:Umrli 1988.
Kategorija:Biografije, Bijeljina
Kategorija:Janja
Kategorija:Sevdalije
Spisak sevdalija

Spisak sevdalija je po abecednom redu; upisivati prema prvom slovu prezimena (npr. Himzo Polovina je pod slovo "P"). 

 

## A 
*Nihad Alibegović
*Orhan Ahmagić
*Hasiba Agić
*Irfan Ajanović
* Arif Alajbegović
*Ismet Alajbegović Šerbo
*Silvana Armenulić
*Minka Aščerić
*Ferid Avdić

## B 
*Enes Begović
*Ljubica Berak
*Munevera Berberović
*Dino Berković
*Rešad Bešlagić
*Halid Bešlić
*Nedjeljko Bilkić
*Muaz Borogovac
*Muhamed Borogovac
*Asim Brkan
*Avdo Buzar
*Milan Babić

## C 
*Ksenija Cicvarić
*Nadežda Cmiljić

## Č 
*Ćazim Čolaković
*Kadira Čano
*Muhamed Čejvan
*Zekija Čuturić

## D 
*Emir Dedić
*Zehra Deović
*Zora Dubljević
*Safet Dedajić

## Đ 
*Zekerijah Đezić

## E 
*Enver Ekić

## F 
*Reuf Feković

## G 
*Mehmed Gribajčević
*Damir Galijašević
*Amila Golub
*Azemina Grbić

## H 
*Amir Haskić
*Bahrija Hadžialić
*Latif Havkić
*Osman Hadžić
*Rizo Hamidović
*Vejsil Hadžibegić

## I 
*Nazim Isanović
*Nedžad Imamović
*Omer Isović
*Safet Isović
*Zaim Imamović

## J 
*Ibrahim Jukan
*Bora Janjić Šapčanin
*Mirko Janjić
*Rade Jovanović

## K 
*Esad Kovačević
*Fadil Karić
*Fatima Kadrić
*Fikret Kujundžić
*Hakija Karabegović
*Ismet Kaliman
*Jozo Kristić
*Lela Karlović
*Safet Kafedžić
*Šerif Konjević
*Muriz Kurudžija
*Mustafa Krilić
*Elvidin Edo Krilić
*Ismet Karga
*Nusreta Kobić
*Sabahudin Kurt
*Husein Kurtagić
*Jasna Kočijašević

## L 
*Avdo Lemeš
*Omer Livnjak
*Slobodan Lukić

## Lj 
*Behka Ljuca
*Edo Ljubić
*Igbal Ljuca

## M 
*Ćamil Metiljević 
*Halid Musić
*Halid Muslimović
*Hašim Muharemović
*Imšir Malkić
*Lejla Mešalić
*Meliha Lila Muhović
*Mijat Mijatović
*Mersa Miljković
*Milorad Todorović
*Kemal Malovčić
*Muhamed Mujkanović
*Muhamed Mešanović - Hamić
*Nada Mamula
*Smail Mehurić
*Zumreta Mulalić
*Mišo Maunaga

## N 
*Dragiša Nedović
*Fadil Namgalija
*Sofka Nikolić

## O 
*Sadeta Osmanović
*Sena Ordagić

## P 
*Ekrem Pilić
*Muhamed Pašić Mašura
*Edin Pandur
*Vida Pavlović
*Jozo Penava
*Mile Petrović
*Sejo Pitić
*Omer Pobrić
*Himzo Polovina
*Ibrahim Puce
*Meho Puzić
*Jovica Petković
*Hanka Paldum

## R 
*Bajro Redžić
*Hamid Ragipović
*Salih Redžić
*Senad Ramić
*Marinko Rokvić
*Mirko Rondović

## S 
*Beba Selimović
*Ibro Selmanović
*Nedžad Salković
*Alma Subašić
*Selim Salihović
*Selim Sivić
*Sidik Semiz
*Zekija Suman
*Zemira Ališa Smajić
*Alma Subašić
*Šemsa Suljaković

## Š 
*Andrija Števanić
*Vuka Šeherović
*Subhija Šehović
*Sulejman Šarić

## T 
*Himzo Tulić
*Mira Torbica
*Mladen Tomić
*Mubera Tafro
*Mustafa Terzić
*Salem Trebo
*Šukrija Trako
*Nadira Topčagić

## U 
*Amra Uzunović

## V 
*Avdaga Vrabac

## Z 
*Emina Zečaj
*Zekija Zećo

## Također pogledajte
*Sevdalinka
*Spisak sevdalinki

Kategorija:Sevdalije
Kategorija:Spiskovi
Zekerijah Đezić

**Zekerijah Đezić** (14. novembar 1937 - 17. oktobar 2002), bio je bosanskohercegovački interpretator sevdalinke, radiospiker i voditelj.

## Biografija 
Rođen je 14. novembra 1937. u Janji, Prvi je Tuzlak čiji je glas snimljen na gramofonskoj ploči, a i izvođač je prve novokomponovane tuzlanske sevdalinke "Tuzlanka se Sarajkama hvali" 1964.

Nakon teške bolesti, 17. oktobra 2002. preminuo je u Općoj bolnici u Sarajevu. Sahranjen je 19. oktobra 2002. na Alifakovcu. Posthumno mu je dodijeljena nagrada "Davorin 2003" za afirmaciju originalne bosanskohercegovačke muzike.

## Festivali 
* 1966. Beogradski sabor - Behar pade
* 1967. Jesen '67 - Šta učini nevjernice
* 1968. Ilidža - Ti pripadaš drugom, prva nagrada publike
* 1970. Ilidža - Zašto me ostavljaš
* 1972. Ilidža - Od Sarjki ljepših žena nema
* 1972. Beogradski sabor - Druže stari
* 1973. Beogradski sabor - Dođi pjesmo moja
* 1982. Ilidža - Sarajevo grad
* 1985. Manifestacija narodne muzike Sarajevo - Mala moja sa Bjelava
* 1988. Ilidža - Gondže ružo
* 1988. Vogošća - Ljubomora
* 1990. Vogošća - Ko li mi te muti ljepotice

## Najpoznatije interpretacije 
* Amanet šehida
* Razbolje se šimšir list
* Bosno moja lijepih planina
* Djevojka sokolu zulum učinila
* Pokidane strune
* Kad ja podjoh na Bembasu

## Diskografija 
### Studijski albumi 
* Dođi, pjesmo moja (1974)

### EP i singl ploče 
* Razbolje se care Sulejmane (1964)
* Razbolje se šimšir list (1966) sa Narodnim orkestrom Žarka Milanovića
* Splavar sa Drine (1967)
* Među nama svršeno je sve (1968)
* Vojnička pesma (1969)
* Ne plači jedina / Banja Luka (1970) sa Ansamblom Spase Beraka
* Nemoj nikad reći zbogom (1970)
* Puknite strune (1971)
* Od Sarajki ljepših žena nema (1972)
* Volimo se svi (1972)
* Dođi pjesmo moja (1973)
* Druže stari (1973)

## Reference 
## Također pogledajte
*Sevdalinka
*Spisak sevdalinki
*Spisak sevdalija

## Vanjski linkovi 
*Zekerijah Đezić discografija na Discogs

Kategorija:Sevdalije
Kategorija:Biografije, Bijeljina
Kategorija:Rođeni 1937.
Kategorija:Umrli 2002.
DNVP

**Njemačka narodna nacionalna stranka** (njemački: Deutschnationale Volkspartei - **DNVP**) je bila desno-orjentisana nacionalistička stranka za vrijeme Weimarske Njemačke.Bila je uglavnom negativno nastrojena prema Weimarskom ustavu, pa je većinu vremena provela u opoziciji. Uglavnom su je podržavali zemljoposjednici i industrijalci, i strankin glavni program je bio negiranje Versaillskog mira. 

Između 1925. i 1928. stranka je ulazila u koalicije i usko je sarađivala sa ostalim njemačkim nacionalističkim strankama. Kad je Alfred Hugenberg preuzeo vodstvo stranke, ona je odbacila svoje monarhističko viđenja uređenja Njemačke, i uglavnom se koncentrisala na nacionalistički program i naglašavanje jedinstva njemačkog naroda. Ova stranka je sarađivala i ušla u koaliciju sa Nacističkom strankom. 1929. godine je većina dotadašnjih stranačkih vođa napustila stranku i osnovala novu centralistički stranku Konservative Volkspartei(Konzervativna narodna stranka). 1931. godine su DNVP, NSDAP i paramilitarna organizacija Stalhelm formirale savez nazvan Harzburger front. Sljedeće godine, DNVP je bila jedina stranka koja je podržavala kancelara Franza von Papena. 1933. godine je stranka ušla u koaliciju sa Hitlerovom Nacionalsocijalističkom strankom, jer je zabilježila jako slabe rezultate na izborima. Hitler ih je samo iskoristio da stvori vladu, jer ih je kasnije skinuo sa vlasti i izbacio iz vlade. 

Stranka je prestala radom, a i da se to nije desilo, bila bi ukinuta jer je Hitler 1933. godine zabranio rad svake stranke osim njegove Nacističke stranke. Poslije rata nije bilo nekih ozbiljnijih pokušaja ponovnog stvaranja DNVP. Bio je jedan pokušaj 1962. godine, ali je i ta stranka utonula u centralističke stranke kao što su npr. CDU ili CSU.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Politika Njemačke
Alfred Hugenberg

mini|desno|Alfred Hugenberg
**Alfred Ernst Christian Alexander Hugenberg** (rođen 19. juna 1865.;umro 12. marta 1951.) je bio uticajni njemački biznismen i političar.

Rođen je kao sin Karla Hugenberga, koji je bio član Pruskog parlamenta, studirao je pravo u Göttingenu, Heidelbergu i Berlinu, kao i ekonomiju u Strasbourgu.

1900. godine je Hugenberg oženio svoju rodicu drugog koljena, Gertrud Adickens.

Nakon nekoliko poslova u bankarstvu, industriji čelika i administraciji, nakon 1916. godine, Hugenberg je počeo sa izgradnjom Hugenberg Konzerna, velikog konzorcija novina, filmske industrije te izdavačkih i medijskih kuća. Početkom 1920. godine, imao je jak uticaj na desno-orjentisanu politiku tadašnje Njemačke.1919. godine Hugenberg se priključio stranci DNVP i prestavio je stranku pred Nacionalnim odborom a kasnije u Reichstagu. Bio je član parlamenta sve do 1945. godine, a čak je i nakon raspuštanja svoje stranke DNVP-a bio „stranački gost“ njemačke stranke NSDAP-a (Nacističke stranke). Postao je predsjednik DNVP-a nakon katastrofalnog poraza na izborima 1928. godine. Hugenberg je vodio znatno radikalniji stranački program od prethodnog predsjednika stranke Kuno Count Westarpa. Nadao se da će mu radikalni nacionalistički ekstremni program pomoći da vrati ugled stranke, zbaci Weimarski ustav i nametne autoritativnu vladu. Pod njegovim vodstvom stranka je napustila svoje monarhističko stajalište, koje je karakteriziralo stranku ranijih godina. Njegov radikalizam i konzervatizam je bio uzrok tome što je većina njegovih stranačkih saradnika napustila stranku. 1932. godine je bio jedini političar u Njemačkoj koji je podržavao kancelara Franza von Papena. Hitler ga je u svojoj novoj vladi imenovao za ministra ekonomije i agrikulture. Hugenberg se nadao da Hitler neće dugo ostati na vlasti. Za vrijeme Drugog svjetskog rata je prodao svoje firme nacistima. Uhvatili su ga Britanci. Hugenberg je umro 12. marta 1951. godine u blizini Rintelna.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*

Hugenberg,Alfred
Hugenberg,Alfred
Hugenberg,Alfred
Harzburger front

mini|desno|200px|Bad Harzburg, 10. oktobar 1931: Hugenberg i Princ Eitel Friedrich
**Harzburger front** (bos: Harcburški front) je ime kratkotrajne desno orijentiranje političke organizacije u Njemačkoj. U oktobru 1931. godine se stvorila ujedinjena desničarska opcija koja je trebala biti protuteža njemačkom kancelaru Heinrichu Brünningu. Harzburger front je poznat po događaju iz 1932. godine, kada su se ujedinili sa strankom DNVP i Hitlerovom Nacističkom strankom. Front je stvoren na sastanku 21. oktobra 1931. godine u malom mjestu Bad Harzburgu (po čemu je dobio ime *Harzburger front*). Na sastanku su prisustvovali mnogi visoko-pozicionirani pripadnici njemačke vlade.

Front je kasnije oslabio, jer su se javile mnoge razlike u mišljenu oko formiranja vlade i rušenja Weimarske republike.
## Literatura 
* Evans, Richard J., The Coming of the Third Reich (2003) Allen Lane; London
* Jones, Larry Eugene. "The Harzburg Rally of October 1931". German Studies Review XXIX (3): 483–494. 
* Mommsen, Hans, The Rise and Fall of Weimar Democracy (1989) University of North Carolina Press; Chapel Hill

## Vanjski linkovi 
* http://www.bpb.de/publikationen/EZLPWP,4,0,Zerst%F6rung_der_Demokratie_19301933.html 
*http://www.spurensuche-harzregion.de/
* http://www.harzburger-front.de/
Kategorija:Historija Njemačke
Blaž Slišković

**Blaž Slišković** (rođen 30. maja 1959) je bosanskohercegovački nogometni trener, te bivši nogometaš.

## Karijera
Nadimak mu je bio "Balkanski Maradona", a igrao je na poziciji veznog igrača. Bio je poznat po svojim čuvenim golovima iz kornera tj. udaraca iz ugla. Predviđali su mu veliku karijeru u inostranstvu, međutim jedan divljački start mu je onemogućio napredak u karijeri i nastup na SP 1982.

"Baka" je bio poznat kao boem, u pravom smislu te riječi. Pravila sportskog života za njega nisu postojala, često je bježao iz karantena te sa priprema za jugoslavensku reprezentaciju, za koju je upisao 26 nastupa i postigao 3 gola. Njegova utakmica života za reprezentaciju bila je protiv Italije 1984. u kvalifikacijama za Olimpijske igre u Los Angelesu, kada je od 5 golova on postigao dva, a za dva asistirao. Svi tadašnji fudbalski eksperti predviđali su mu veliku karijeru, ali njegovo boemstvo i nesportski život su ga u tome spriječili.

Što se internacionalne karijere tiče igrao je u italijanskoj Pescari, francuskim klubovima Lensu i Mulhouseu. Nakon osamostaljivanja Republike Hrvatske postaje član Hrvatskog dragovoljca, a karijeru završava u Mostaru u svom Zrinjskom.

Kasnije je postao uspješan trener kao što je bio i uspješan fudbaler. Bio je selektor reprezentacije BiH, te je bio na pragu plasmana na SP 2006. u Njemačkoj. Jednu sezonu je bio trener HNK Hajduka iz Splita s kojim je bio prvi na tabeli dok ga 8 utakmica prije kraja te šampionske sezone nije smijenio i naslijedio Igor Štimac. Zatim preuzima Zrinjski. Nakon 5 godina i poraza od reprezentacije Mađarske 3-1 "Baka" daje ostavku na mjesto selektora i posvećuje se samo Zrinjskom, s kojim osvaja jedno treće i jedno drugo mjesto, ali ne ostvaruje zapažen uspjeh u evropskim takmičenjima, ispada jednom u prvom, a jednom u drugom pretkolu kupa UEFA-e.

Jednom je prilikom nezadovoljan suđenjem na utakmici Premijer lige BiH zajedno sa svojom ekipom napustio teren zbog čega je bio kažnjen sa 2.500 KM.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1959.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Jugoslavenski nogometaši
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometni treneri
Kategorija:Nogometaši Veleža
Kategorija:Nogometaši Mulhousea
Kategorija:Nogometaši Olympique Marseillea
Kategorija:Nogometaši Stade Rennaisa
Kategorija:Nogometaši Hajduka
Kategorija:Nogometaši Pescare
Kategorija:Nogometaši Zrinjskog
Kategorija:Nogometaši Hrvatskog dragovoljca
Kategorija:Treneri Hajduka
Kategorija:Jugoslavenski nogometni reprezentativci
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometni reprezentativci
Kategorija:Selektori nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Trener godine u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Michael Laudrup

**Michael Laudrup** (15. juni, 1964) je danski nogometaš.

Rođen je u sportskoj porodici. Otac Finn je također bio danski nogometni reprezentativac. Majka se profesionalno bavila rukometom.

Za reprezentaciju Danske je debitovao na svoj 18. rođendan, 1982. godine, u utakmici koju se igrali protiv Norveške i postigao gol. Godine 1982 je proglašen najboljim danskim igračem. 1983. godine potpisuje ugovor sa Juventusom koji ga posuđuje Laziju zbog ispunjene kvote od dva stranca. 1984. godine učestvuje na Evropskom prvenstvu u nogometu u Francuskoj gdje Danska osvaja treće mjesto.

1985. se vraća u Juventus te s njime postaje prvak Italije i svijeta. Te iste godine zauzima 4. mjesto u anketi "France Footballa" za najboljeg igrača Evrope. Iste godine biva ponovno proglašen najboljim igračem Danske.

1986. godine sa reprezentacijom Danske odlazi na Svjetsko nogometno prvenstvo u Meksiku sa epitetom favorita. Poslije izvrsne igre u grupnoj fazi takmičenja, Danska biva eliminirana od strane Španije u osmini finala. Par sljedećih Laudrupovih godina u Juventusu nisu bile na razini prethodnih. No, njih su pratile i brojne ozljede te velika osobna tragedija. 1988. godine na EP-u u Njemačkoj, Danska reprezentacija doživljava neuspjeh.

1989. godine prelazi u Barcelonu pod vođstvom Johan Cruyffa. Sa Laudrupom, kao jednim od glavnih igrača, FC Barcelona osvaja četiri puta uzastopno prvenstvo Španije. Zbog svađe sa tadašnjim selektorom Danske, Laudrup ne nastupa na EP 1992. godine u Švedskoj kada Danska osvaja po prvi put u svojoj historiji prvo mjesto.

U ljeto 1994. godine prelazi u najljućeg rivala Barcelone - Real Madrid. Dvije godine kasnije ponovo mijenja klupsku adresu. Ovaj put za Vissel iz Kobea iz Japana. Klupsku karijeru završava u Holandiji, gdje sa AFC Ajaxom osvaja duplu krunu Holandije. Reprezentativnu karijeru okončava nastupom na SP u Francuskoj 1998. godine gdje Danska ulazi među osam najboljih reprezentacija.
1999. u Barceloni je službeno proglašen najboljim igračem španske lige u periodu od 1975-2000. Ukupno je za dansku reprezentaciju postigao 37 golova u 104 utakmice. Danas radi kao trener u španskom klubu RCD Mallorca.

## Vanjski linkovi 
*
*
*Michael Laudrup na realmadrid.com
*Michael Laudrup na myjuve.it
*Michael Laudrup  na dbu.dk
*Michael Laudrup  na worldfootball.net
*Michael Laudrup na footballdatabase.eu

Kategorija:Rođeni 1964.
Kategorija:Biografije, Frederiksberg
Kategorija:Danski nogometaši
Kategorija:Nogometaši Kjøbenhavns Boldkluba
Kategorija:Nogometaši Brøndbyja
Kategorija:Nogometaši Lazija
Kategorija:Nogometaši Juventusa
Kategorija:Nogometaši Barcelone
Kategorija:Nogometaši Real Madrida
Kategorija:Nogometaši Vissel Kobea
Kategorija:Nogometaši Ajaxa
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 1984.
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 1986.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 1988.
Kategorija:Igrači na Kupu kralja Fahda 1995.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 1996.
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 1998.
Kategorija:Danski nogometni treneri
Kategorija:Živi ljudi
CentOS

**CentOS** (), je napredna Linux distribucija iza koje stoji mala, ali relativno kvalitetna zajednica korisnika. 
Ova distribucija pretstavlja klon komercijalnog RedHat Enterprise Linuxa.
Mnogi korisnici RedHat 9.0 i Fedora Core 4 koji su ove distribucije koristili kao server operativne sistema prelaze na CentOS, kao stabilnu i potpuno otvorenu Linux distribuciju.

## Arhitekture 
CentOS podržava (skoro) sve računarske arhitekture (platforme) kao i Red Hat Enterprise Linux.

*Intel x86 (32 bit).
*Intel Itanium (64 bit).
*Advanced Micro Devices AMD64 i Intel EM64T (64 bit).
*PowerPC/32 (Apple Macintosh PowerMac sa G3 ili G4 PowerPC procesorom).
*IBM Mainframe (eServer zSeries i S/390).
*Alpha (DEC Alpha procesor)
*SPARC

## Također pogledajte 
* Fedora Core
* Spisak Linux distribucija

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 
* CentOS instalacija - video  
* Podsekcija na forumu ULK BiH 

Kategorija:Linux distribucije
Morfologija (lingvistika)

**Morfologija** je nauka koja se bavi tvorbom riječi, vrstama riječi i njihovim oblicima.
Morfem (grč. *morfe* = oblik) jeste najmanja jezička jedinica ili najmanji dio riječi koji ima značenje.

Morfemi se prema značenju dijele na **leksičke** i **gramatičke**.

1. *Leksički* morfemi su vanjezički nosioci značenja riječi. Oni se dijele na korijenske i derivacijske (tvorbene) morfeme. Korijenski morfem nosi osnovno leksičko značenje. Ono je nepromjenjivo (*car*, *car*a, *car*u, *car*stvo). To je, zapravo, korijen riječi koji upućuje na njeno porijeklo i na srodnost po značenju u okviru neke porodice riječi. Ostali leksički morfemi služe za izvođenje novih riječi iz korijenskog morfema, pa se i zovu derivacijski. U riječi *kućica*, *kuć-* i *-ic* jesu leksički morfemi; prvi je korijenski, a drugi derivacijski.

U zavisnosti od položaja u riječi, tj. od toga gdje se nalaze u odnosu na korijenski morfem, derivacijski morfemi mogu biti:
* prefiksalni - stoje ispred korijenskog morfema (*po-*, *za-*, *u-*, *pre-* i sl.)
* sufiksalni - iza korijenskog morfema (*-ić*, *-en*); podvrsta sufiksa jesu **infiksi** - oni povezuju korijenski i gramatički morfem (*-ov-*, *-ev-*, *-et-*, *-en-*, *-es-* itd.).

Prefiksalne i sufiksalne morfeme nazivamo *afiksima* ili *afiksalnim morfemima*.

Postoje još i **interfiksi**; to su morfemi koji se umeću između dvaju korijenskih morfema, povezujući ih tako u jednu riječ (npr., kuć-**e**-pazitelj).

2. *Gramatički* ili *relacijski morfemi* dobijaju značenje iz jezika, odnosno iz gramatike, pa se zato tako i zovu. U riječi *škola* gramatički morfem je **-a** jer je nosilac gramatičkih značenja: roda, broja i padeža (ženski rod jednine u nominativu).

## Reference 
## Vanjski linkovi 

Kategorija:Lingvistička terminologija
Kategorija:Gramatika
Apache HTTP server

**Apache HTTP Server** je softver otvorenog koda za Unixolike sisteme, Microsoft Windows, Novell NetWare i druge platforme. Apache je najkorišteniji server na Internetu sa udijelom od više od 60%. Apache sadrži potpuno konfigurabilan interfejs te DBMS bazirane autentifikacijske baze. Također je podržan od strane više grafičkih korisničkih interfejsa koji imaju jednostavniji i lakši način konfiguracije samih servera. 
Apache je objavljen pod licencom Apache, kojeje je razvila i programirala otvorena zajednica programera pod vodstvom *The Apache Software Foundation*a.
Velika većina instanci Apache HTTP Servera radi na Linux distribuciji, ali trenutne verzije također rade i na Microsoft Windowsu, OpenVMS-u i širokom spektru operativnih sistema sličnih Unixu.

Prvobitno zasnovan na NCSA HTTPd serveru, razvoj Apachea započeo je početkom 1995. nakon što je rad na NCSA kodu zastao. Apache je odigrao ključnu ulogu u početnom rastu World Wide Weba, brzo prestižući NCSA HTTPd kao dominantni HTTP server. 2009. godine postao je prvi softver web servera koji je opsluživao više od 100 miliona web stranica.
Od marta 2025. Netcraft je procijenio da Apache opslužuje 17,83% od milion najprometnijih web stranica, a ostale četiri vodeće su Cloudflare sa 22,99%, Nginx sa 20,11% i Microsoft Internet Information Services sa 4,16%.[13] Prema pregledu svih web stranica W3Techsa, u aprilu 2025. Apache je bio drugi sa 26,4%, a Nginx prvi sa 33,8%, a Cloudflare server treći sa 23,5%.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 
* ONLamp.com Apache DevCenter  
* Apache Week 
* Apache News Online 

Kategorija:Linux
Istočni Timor

**Istočni Timor**, također poznat i kao Timor-Leste (jezik Tetum: Timór Lorosa'e; službeno: Demokratska Republika  Timor-Leste) je država u Jugoistočnoj Aziji.

Sastoji se od istočne polovine ostrva Timor, bliskih ostrva Atauro i  Jaco, kao i eksklave Oecusse, koja se nalazi na sjeverozapadnoj strani ostrva Timor, u okviru indonežanskog Zapadnog Timora. Mala država od 15.410&nbsp;km2 senalazi oko 640&nbsp;km sjeverozapadno od australijskog grada Darwin-a.

Istočni Timor su kolonizovali Portugalci u 16 vijeku, i bio je poznat kao portugalski Timor, sve do portugalske dekolonizacije. Krajem 1975. Istočni Timor proglašava nezavisnost, ali ga je te godine okupirala Indonezija i proglasila svojom 27. provincijom.

Prateći akt samoopredjeljenja pod sponzorstvom Ujedinjenih nacija, 1999., Indonezija napušta kontrolu teritorije Istočnog Timora, i on postaje prva nova nezavisna država u 21. vijeku, 20. maja 2002.

Uz Filipine, Istočni Timor je druga država sa većinom katoličkog stanovništva, u Aziji.

Istočni Timor ima ekonomiju u kojoj preovladavaju niži-srednji prihodi. Država nastavlja da trpi posljedice decenijama duge borbe za nezavisnost od Indonezije. Posljedice te borbe su uništena infrastruktura i hiljade raseljenih civila. Po HDI klasifikaciji Indonesia, ova je država plasirana na 162. mjesto, drugo najniže u Aziji.

## Historija 
## Vlada 
## Političke podjele 
## Geografija 
## Privreda 
## Stanovništvo 
## Kultura 
## Također pogledajte 
## Vanjski linkovi 
* 
* Zvanična stranica Vlade 
* https://www.cia.gov/library/publications/world-leaders-1/world-leaders-t/timor-leste.html 
* https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tt.html 
* https://web.archive.org/web/20081029214745/http://ucblibraries.colorado.edu/govpubs/for/etimor.htm
* http://commons.wikimedia.org/wiki/Atlas_of_East_Timor

*
Kategorija:Države svijeta
Kategorija:Države Jugoistočne Azije
Kategorija:Države i teritorije osnovane 2002.
Kategorija:Bivše portugalske kolonije
Kategorija:Države portugalskog govornog područja
Kategorija:Ostrvske države
Kategorija:Ostrvske države i teritorije u Indijskom okeanu
Odgovori (Sanela Sijerčić)

**Odgovori** jest  treći album bosanskohercegovačke folk pjevačice  Sanele Sijerčić iz 1998. 

Album je izdala In takt Records, te sadrži 8 pjesama. Muziku je napisao Zaim Poturić, a tekst  su napisali Zaim Poturić i Samir Zavlan, Aranžman je uradio Samir Zavlan.

## Spisak pjesama 
# "Srce u prašini"
# "Odgovori"
# "Razmisli dvaput"
# "Neće voda iz kamena"
# "Moram otići"
# "Kada rodim sina"
# "Strah me"
# "Zemlja nek' se trese"

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1998.
Kategorija:Albumi Sanele Sijerčić
Kap po kap (Sanela Sijerčić)

**Kap po kap** je debitni folk album Sanele Sijerčić iz 1995. Album je izdala Nimfa Sound, te sadrži 8 pjesama. Muziku za svih 8 pjesama, te tekstove 6 pjesama je napisao Zlatko Sjerić, a ujedno je bio i aranžer i producent albuma. Tekst pjesme "Evo ti ruka moja" je napisala Indira Salihović, a pjesmu "Kap po kap" napisao je Admir Beganović. Dizajn albuma je uradio Mirko Pavić.

## Spisak pjesama 
# "Evo ti ruka moja"
# "Komšija"
# "Kap po kap"
# "Tvoj lik"
# "Ne lažite oči moje"
# "Ne odlazi"
# "Lagao je"
# "Lutalica"

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1995.
Kategorija:Albumi Sanele Sijerčić
Mjanmar

**Mjanmar**, država koja je do 1989. godine postojala pod nazivom Burma, smještena je u jugoistočnoj Aziji u zapadnom dijelu Indokineskog poluotoka.

## Historija 
Ime Mjanmara, odnosno Burme političko je pitanje. Od nezavisnosti do 1989. službeno ime zemlje bilo je Unija Burma. Tada je vojna vlada proglasila današnje ime, ali promjenu nisu priznale opozicijske snage u Burmi i emigraciji, kao ni vlade SAD-a, Ujedinjenog Kraljevstva i Kanade. Ipak, novo su ime priznali Ujedinjene narodi u skladu sa svojim pravilom da svaka zemlja, tj. vlada, ima pravo odrediti vlastito ime.

## Vlada 
## Političke podjele 
Mjanmarsku republiku čini savez sedam država i sedam provincija.

## Geografija 
mini|desno|300px|Topografska karta Mjanmara
Graniči na zapadu sa Bangladešom, na sjeverozapadu sa Indijom, na sjeveroistoku sa Kinom, na istoku sa Laosom te na jugoistoku sa Tajlandom.

U rubnim dijelovima zemlje te na istoku dominiraju planinski lanci i visoravni (najviši vrh 5.881 m visoki Hkakabo Razi na tromeđi s Indijom i Kinom). U centralnom dijelu nalazi se dolina glavne mjanmarske rijeke Irrawaddy i njenih pritoka, ispresijecana niskim brežuljcima koja se pružaju u smjeru sjever-jug. Klima je, osim u najsjevernijim dijelovima, monsunska.

Najveće rijeke izviru u planinama i teku ka Indijskom okeanu. Najviši vodostaj je u vrijeme monsunskih kiša, kada su česte poplave, dok u sušnoj sezoni mnoge rijeke presuše. Obale uz okean su niske i močvane. Plima nekada dosegne i 100 metara od obale.

Najveće rijeke Mjanmara su: Irrawaddy, Mekong, Salween, Sittaung i Kraburi, zatim nešto kraće Ye, Heinze, Dawei (Tavoy), Veliki Tenasserim (Tanintharyi) i Lenya .

## Privreda 
Ovo je jedna od najsiromašnijih država u jugoistočnoj Aziji i pati od višedecenijske stagnacije, lošeg rukovodstva i izolacije.

## Stanovništvo 
U zemlji dominiraju etnički Burmanci (oko 70% stanovništva) čija je tradicionalna religija teravadski budizam. U planinama i visoravnima na sjeveru i istoku žive manjinski narodi koji se često oružano sukobljavaju sa centralnom vlasti oko zahtjeva za nezavisnošću. Najveći među njima su Shan (oko 9%) i Karen (oko 7%).

## Kultura 
## Također pogledajte 
* Rohingya
* Chin
* Rupi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.britishmuseum.org/exhibitions/burma-myanmar/myanmars-many-cultures-timeline

*
Kategorija:Države svijeta
Kategorija:Države Jugoistočne Azije
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1948.
Rođendan (Sanela Sijerčić)

**Rođendan** jest peti album bosanskohercegovačke folk pjevačice Sanele Sijerčić iz 2002. u izdanju diskografske kuće In Takt Records. 

Album sadrži 10 pjesama, producirao ga je Suad Jukić, dizajn je uradio Davor Papić.

## Spisak pjesama 
# "Evo rane"
# "Rođendan"
# "Kao nekad čekam te"
# "Ljubomora"
# "Gorka kafa"
# "Moja prva ljubav"
# "Il' nikako nemaš srca"
# "Dosta je"
# "Numero si uno"
# "Crni oblak"

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 2002.
Kategorija:Albumi Sanele Sijerčić
Mt. Helium

**Mt. Helium** je ime američke alternativne heavy metal grupe iz Los Angelesa(Kalifornija) pod ranijim nazivom The Apex Theory. 
Muzičari u ovoj grupi se okupljaju po etničkoj osnovi. Pjevač Andy Khachaturian, gitarista Art Karamian, i basista Davida Hakopyan su armenskog porijekla. Dok su odrastali u predgrađu Los Angelesa, svaki od njih je bio izložen raznim vrstama svjetske muzike, kao i pop muzike, jazza i klasične. Bubnjar Sammy J. Watson, koji nije bio armenskog porijekla, pridružuje se ovoj grupi 1999. godine nakon samo jedne auducije. The Apex Theory ubrzo postaju poznato ime nakon njihovih izvanrednih živih nastupa u i oko zapadnog Hollywooda.

Pod ovim imenom snimaju šest albuma, a kao Mt. Helium imaju prvi nastup 23. maja 2008. godine u slavnom The Roxy Theater u Los Angelesu.

## Članovi grupe 
* Art Karamian: Pjevač, Gitara
* David Hakopyan: Bass gitara
* Sammy J. Watson: Bubnjevi

## Muzičko stvaralaštvo
* Random Bursts (CD - 2001)       
* The Apex Theory (EP - 2001)       
* Topsy-Turvy (CD - 2002)       
* Inthatskyissomethingwatching (EP - 2004)       
* Lightpost (EP - 2007)       
* Faces (CD - 2008)

## Reference 
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1999.
Kategorija:Američke rok-grupe
Velika Hrvatska

mini|desno|300px|Zamišljena teritorija Velike Hrvatske
**Velika Hrvatska** je ideologija pojedinaca ili institucija u Hrvatskoj koje teže ka proširenju Hrvatske i obuhvaćanju svih Hrvata "pod jednim krovom". Korištena je u drugom svjetskom ratu u NDH

## Vanjski linkovi 
* 

*
Kategorija:Hrvatski nacionalizam u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Hrvatski nacionalizam u Srbiji
Kategorija:Hrvatski nacionalizam u Crnoj Gori
Fenix (Sanela Sijerčić)

**Fenix** jest šesti album bosanskohercegovačke folk pjevačice Sanele Sijerčić iz 2005. u izdanju diskografske kuće Hayat Production, koji sadrži 8 pjesama.

## Spisak pjesama 
# "Otrov zmije"
# "Žena sjena"
# "Lažu te"
# "Šta ljubav ima s tim"
# "Biću njegova izvini"
# "Spremna drugoj da te dam"
# "U tišini"
# "Još si mlad"

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 2005.
Kategorija:Albumi Sanele Sijerčić
Ozrakovići

**Ozrakovići** su naseljeno mjesto u sastavu grada Visoko u Bosni i Hercegovini.

## Historija 
U etnografskim i historijskim prikazima visočke okoline zabilježeno je da su u Ozrakovićima bili prisutni **tabaci**, odnosno stanovništvo povezano s obradom kože, što upućuje na vezu naselja s jednim od prepoznatljivih zanata visočkog kraja.

U periodu Kraljevine SHS i kasnije Kraljevine Jugoslavije, Ozrakovići su administrativno pripadali seoskoj općini Arnautovići, zajedno s naseljima Arnautovići, Mulići i Taukčići.

U Ozrakovićima se nalazi lokalitet proglašen nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine — kompleks samostana sa gimnazijom i sjemeništem u Visokom.

## Savremeni razvoj 
U savremenom periodu Ozrakovići su prepoznatljivi i po poslovno-industrijskom razvoju. Grad Visoko među svojim privrednim zonama posebno izdvaja poslovnu zonu Arnautovići–Ozrakovići, koja je važna za lokalnu ekonomiju i razvoj privrede grada.

## Stanovništvo 
Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2013. godine, Ozrakovići su imali 301 stanovnika.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Visokog
Srce od papira (Sanela Sijerčić)

**Srce od papira** je četvrti album bosanskohercegovačke folk pjevačice Sanele Sijerčić iz 2000. u izdanju diskografske kuće In takt Records. Album sadrži 8 pjesama. 

Muziku je napisao Suad Jukić, producent je Nevzat Jukić, aranžmane su uradili Suad Jukić i Muhamed Šehić-Hamić, a testove su napisali Esso Beštija, Fahrudin Pecikoza, Jasmina Jovanović i Suada Demirović.

## Spisak pjesama 
# "Nek' te ona zavoli"
# "Srce od papira"
# "Sama sam"
# "Sedam godina"
# "Bila sam u pravu"
# "Reci ko je krivac"
# "Ludo sam te voljela"
# "Zatvori me ti u srce"

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 2000.
Kategorija:Albumi Sanele Sijerčić
Zlatan Fazlić

**Zlatan Fazlić Fazla** (rođen 6. marta 1959) jest bosanskohercegovački pjevač i tekstopisac.

## Biografija 
Rođen je 6. marta 1959. u Sarajevu. Osnivač je grupe *Papiga* s kojom je objavio prvu LP-ploču. Nakon raspada grupe nastavlja pisati tekstove za druge grupe i pjevače. Godine 1992. stupa u vezu s Đorđem Balaševićem i tako nastaje pjesma "Sarajevo će biti, sve drugo će proći", a mjesec dana kasnije za Kemala Montena piše "Pismo prijatelju". Pisao je pjesme za: "Crvenu jabuku", Amilu Glamočak, Alena Vitasovića i pokojnog Davorina Popovića, pjevača legendarnih "Indexa", Borisa Novkovića, Severinu, Danijelu, Halida Bešlića, Hanku Paldum. Sredinom 1994. izdaje svoj prvi samostalni kantautorski album "Jalija", dok drugi kantautorski album "Anđeli" objavljen je pet godina kasnije, u proljeće 1999.

Godine 1998. finski izvođač Janne Hurme izdaje album s obradama najpoznatijih Fazlinih pjesama, a već slijedeće godine obrade njegovih pjesama izvodi finska pjevačica Marilii. Krajem 2002. napisao je tekst i komponovao muziku za pjesmu "Pjesma za Davora", u kojem su učestvovali Mladen Vojičić Tifa, Aki Rahimovski i Dado Topić, u znak sjećanja na Davorina Popovića. Autor je i muzike za seriju "Crna hronika", filma "Mliječni put"pozorišnih predstava "Bomba od želea" i "Rodoljupci" kao i pjesme "Stari" posvećene Starom mostu u Mostaru.

## Diskografija 
Autor muzike i teksta svih pjesama Zlatan Fazlić

### Jalija (1994) 
MC, Studio 99, 1994
# Jalija
# Pa šta
# Raskršće
# Džuboks
# Život
# Svi smo negdje tu
# U tvojoj zemlji
# Umoran sam

### Ode Mujo u mornare (1997) 
CD/MC, Sarajevodisk, 1997
# Ode Mujo u mornare
# Pa šta
# Raskršće
# Umoran sam
# Svi smo negdje tu
# U tvojoj zemlji
# Džuboks
# Život
# Jalija
# Ne postoji ljubav
# Prošla je još jedna godina
# Mozart
# Mahala

### Anđeli (1999) 
CD/MC, Tutico/Menart, 1999
# Pleši
# Opet sam sam
# Poljubi me
# Valovi
# Gdje smo nas dvoje
# Anđeli
# 100 godina
# Rudarska
# Ko je kriv
# Moj grad

### Mliječni put (2001) 
Originalna filmska muzika za dugometražni igrani film Mliječni put
CD/MC, Naraton, 2001
# Mliječni put i još 22 pjesme filmske muzike u trajanju od 46:24 minuta

### Made in BiH (2004) 
CD/MC, City records/Song Zelex, 2004
# Vedro jutro
# Pprava
# Psst, ššš
# Blues
# A najviše volim tebe
# Hukni u prozor
# Ja znam
# Pero galeba
# Zažmiri
# Baščaršijska

### Singl 
* 1425 dana (2023.)

## Nagrade 
* Prva nagrada za najbolju pjesmu na međunarodnim muzičkim festivalima u Budvi i Ohridu 2003. za kompoziciju Moj grad
* Prva nagrada za najbolju pjesmu ("Da tebe nema Bože”) na međunarodnom muzičkom festivalu "Forte '98" u Sarajevu

## Reference 
## Također pogledajte 
*Spisak pjesama Zlatana Fazlića

## Vanjski linkovi 
*Zlatan Fazlić Fazla  - oficijelna web stranica 

Kategorija:Bosanskohercegovački kompozitori
Kategorija:Bosanskohercegovački kantautori
Kategorija:Bosanskohercegovački pjevači
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1959.
Kategorija:Živi ljudi
Hrvoje Jurić

**Hrvoje Jurić** (Bihać, 1975. - živi u Zagrebu), književnik

## Biografija 
Hrvoje Jurić rođen je u Bihaću gdje je završio osnovnu školu i gimnaziju. Od 1993. godine živi u Zagrebu gdje je završio Filozofski fakultet na kojem je asistent na Odsjeku za filozofiju. Piše poeziju i prozu i objavljuje u književnim listovima i časopisima, na radio stanicama Zagreb, Sarajevo i Bihać. Pjesme je počeo pisati u devetoj godini i vrlo rano skrenuo na sebe pažnju i čitalaca i književne kritike. Vjerovatno je najmlađi hrvatski pjesnik s objavljenom knjigom s 13 godina života, kojeg je otkrio Tomislav Dretar te uredio i objavio njegovu prvu  knjigu **Moje prve pjesme**, Bihać, 1989. Sudjelovao na književnim manifestacijama Goranovo proljeće u Lukovdolu, Bihaću i Zagrebu. Za zbirku pjesama Nominativ dobio 1998. Goranovu nagradu za mlade pjesnike.

Živi u Zagrebu i glavni je urednik "Scopusa", časopisa za filozofska pitanja.
O Juriću su pisali: Tomislav Dretar, Husein Dervišević, Rizo Džafić, Vladimir Reinhofer, Ismet Bekrić, Josip Osti, Ranko Risojević i dr.

## Bibliografija 
* Moje prve pjesme, poezija, Bihać, 1989.
* Moj svijet, poezija, Bihać, 1991.
* Nominativ, poezija, Zagreb, 1996.

## Nagrade 
*"Goranova nagrada" za zbirku pjesama *Nominativ* (1998)

## Također pogledajte 
*Filozofija
*Savremena filozofija

## Vanjski linkovi 
*Utopija, filozofija i društveni život
*Filozofski fakultet Zagreb
*Hrvatska znanstvena bibliografija

Jurić,Hrvoje
Jurić,Hrvoje
Kategorija:Potpisnici Deklaracije o zajedničkom jeziku
Jurić,Hrvoje
Turistička destinacija

Pojam **destinacija** potiče od latinske riječi *destination*, što u izvornom obliku znači odredište, pa i cilj (odredište i odmor, cilj boravka i odmaranja u nekom prostoru). Pored ovog, u anglosaksonskoj literaturi se često susreće termin *resort*, koji u direktnom prijevodu označava mjesto za odmor. Postoji dosta razlika u definiranju **turističke destinacije**. Neke od definicija koje najbliže objašnjavaju pojam turističke destinacije su:

* Određena uža ili šira prostorna cjelina u kojoj se ostvaruje turistički promet, a ta cjelina može da bude svako mjesto koje raspolaže turističkim kapacitetima, kao i svaka regija u kojoj je smješteno više turističkih centara. (E. Inskip, M. Kalenberger, 1992).

* Kompleks različitih rekreativnih i društvenih sadržaja koji se nalaze u jednom lokalitetu. (S. Gan, 1988)

* Destinacija može biti mjesto za odmor ili poslovni centar koji turisti posjećuju i gdje borave. To može biti jedna oblast ili čak zemlja u okviru koje oni putuju. To može biti i brod za kružno putovanje pri kome se posjećuje više luka. Najispravnije je pod destinacijom podrazumjevati jedno ili više mjesta u koja turisti dolaze i borave, a koja predstavljaju osnovni cilj njihovih kretanja. (S, Holovej, 1989)

* Turistička destinacija je uža ili šira (ovisno o akterima i njihovoj percepciji)turistički organizirana i tržišno prepoznatljiva prostorna jedinica, čiji turistički proizvod(i), kao rezultat izvorne i izvedene turističke ponude ima(ju) potencijalnu ili stvarnu utrživost na turističkom tržištu. (Križman Pavlović D., 2003)

## Turističko mjesto 
S vremenom turisti postaju potrošači koji su spremni da plate klimu, prirodne i druge ljepote, kao i zadovoljavanje svojih želja i navika. Kao posljedica odraza ovih novih odnosa, koje stvara turizam, pojavljuju se turistička mjesta. Ovakva mjesta nastaju tamo gdje se nalaze velike koncentracije gostiju. U ovim naseljima se uvode sadržaji koji će turistima osigurati sadržajan boravak, kao što su parkovi, šetališta, dvorane, kazina, muzičke i druge kulturne zabave. Uvode se službe za što bolji doček gostiju, kao što su službe informacija, lokalnog prijevoza, nosača itd.

## Također pogledajte 
*Turizam
*Turistička regija
*Turistički lokalitet
*Turistički centar

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Turizam
U ime ljubavi (Halid Bešlić)

***U ime ljubavi*** je album Halida Bešlića iz 2000. godine u izdanju diskografske kuće Intakt Records.

## Lista pjesama 
# "U ime Ljubavi"
# "Srce ledeno"
# "Crna Ružo"
# "Kao nekad"
# "Vazda"
# "Ne bolujem"
# "Poželjet' ćeš"
# "Sunce jedino"
# "Hej noći"
# "Pruži mi ruku"

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Halid Bešlić na Discogs

Kategorija:Albumi iz 2000.
Kategorija:Albumi Halida Bešlića
Prvi poljubac (Halid Bešlić)

***Prvi poljubac*** je album Halida Bešlića iz 2003. godine u izdanju diskografske kuće Intakt Records.

## Lista pjesama 
# "Prvi poljubac"
# "Požuri"
# "Lijepe ciganke"
# "Stara kuća"
# "Grešnica"
# "Lijepa pa i pametna"
# "Moja jedina"
# "Zrele kajsije"
# "Navika"
# "Kao nekada"

:Bonus pjesme:
# "U meni jesen je"
# "Daj da ljubim"
# "Plavo oko"
# "Sviraj nešto narodno"

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Halid Bešlić na Discogs

Kategorija:Albumi iz 2003.
Kategorija:Albumi Halida Bešlića
Mirna Lekić

**Mirna Lekić** je rođena 1980. u Sarajevu, gdje je i pohađala osnovnu muzičku školu. 
U New York je doselila 1993. godine nastavljajući studije klavira sa Lidijom Dvorzets-Boguslavski. 

Diplomirala je s visokim odlikovanjem (*magna cum laude*) na *Eastman School of Music* kao student Douglasa Humphreysa, i 2004. završila magistarski studij na *Mannes College of Music* u klasi Arkadija Aronova i Irine Morozove. Nagrađena je s nekoliko stipendija, kao i na raznim njujorskim takmičenjima. 

U posljednjih par godina pohađala je kurseve pijanista u New Yorku, Las Vegasu i Francuskoj. Uporedo sa pedagoškim radom, u New Yorku nastupa kao solista i kamerni muzičar.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1980.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački pijanisti
Stojan Mutikaša (film)

***Stojan Mutikaša*** je film snimljen 1954. godine po istoimenom romanu bosanskohercegovačkog pisca Svetozara Ćorovića. Predstavlja jedno od ranih ostvarenja jugoslavenske kinematografije, a snimljen je u produkciji Bosna filma. Na prvom Filmskom festivalu u Puli, autori su dobili sljedeće nagrade:

Najviše glasova publike:
* 2. STOJAN MUTIKAŠA, Bosna film (Sarajevo)
* Fedor Hanžeković za režiju filma
* Mira Stupica za ulogu u filmu
* Dušan Janićijević za ulogu u filmu
* Žiri kritike i novinara,

## Radnja 
Radnja se odvija krajem 19. vijeka u Bosni i Hercegovini za vrijeme vladavine Austro-Ugarske. Glavni junak u filmu, Stojan dolazi u Mostar, spreman je pod svaku cijenu uspjeti u svojoj  namjeri da se obogati. On postaje kalfa kod gazda Sime, čija se supruga Anđa zagledala u njega. Stojan je tokom početka njegovog rada kod gazde Sime zavolio mladu Rosu, ali ju je morao napustiti zbog Anđe kako bi kasnije preuzeo dućan. Nakon gazdine smrti, Stojan preuzima dućan i nastavlja da se služi lihvarskim metodama pokojnika. Postaje opsjednut vlastoljubljem i novcem, zbog čega gubi sve svoje dotadašnje moralne vrijednosti. Upravo zbog toga, ubrzo postaje ozloglašen u gradu, što će na kraju filma dovesti i do njegove propasti.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački filmovi
Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1954.
Kategorija:Filmovi zasnovani na romanu
Kategorija:Filmovi u režiji Fedora Hanžekovića
ASCII

frame|Lista nekih ASCII znakova
**ASCII** (, što u prijevodu znači Američki standardni kod za razmjenu informacija), je skup koji se sastoji od prvih 128 (od 0 do 127) ASCII znakova. Druga grupa znakova, od 128 do 255, poznata je kao produženi skup ASCII znakova.

Slično drugim kodovima za reprezentaciju pisanih znakova, ASCII specifira korespondenciju između digitalnih bitova i simbola/glifova pisanog jezika, i omogućuje digitalnim uređajima da komuniciraju međusobno i da obrađuju, čuvaju i komuniciraju informacijama koje sadrže znakove. ASCII znakovni kod, ili njegova kompatibilno proširenje, se koristi gotovo kod svih uobičajenih računara, naročito osobnim računarima i radnim stanicama. Preporučeni MIME naziv za ovo kodiranje je „US-ASCII“.

ASCII je, striktno propisano, sedmobitni kod, što znači da koristi sedam binarnih cifara (raspon od 0 do 127 u dekadnom sistemu) za predstavljanje znakovnih informacija. U vrijeme kada je ASCII bio uveden, mnogi računari su koristili osmobitne grupe (bajtove, ili nešto preciznije, oktete) kao najmanju jedinicu za predstavljanje informacije; osmi bit je bio obično korišten kao bit parnosti za provjeru grešaka u prijenosu informacija ili druge funkcije specifične za neki uređaj. Mašine koje nisu koristile parnost obično su postavljale osmi bit na nulu, mada je bilo i nekih sistema koje su postavljale osmi bit na jedinicu.

ASCII ne propisuje ni na koji način informacije o konceptualnoj strukturi ili izgledu dijela teksta. To zahtijeva druge standarde kao što su markup jezici. Konceptualna struktura može se dodati koristeći XML a izgled korištenjem HTML-a, za relativno jednostavne stvari, SGML-om za nešto komplikovanije ili PostScript-om, Display PostScript-om, ili TeX-om za napredne kontrole izgleda fonta i poravnjanja.

ASCII je prvi put objavila kao standard 1963. godine Američka asocijacija za standarde (, ASA), koja se kasnije preimenovala u ANSI. Postoje razne ASCII varijante, ali trenutno najrasprostranjenija je ANSI X3.4-1986, također standardizovana kao **ECMA-6, ISO/IEC 646:1991 International Reference Version, ITU-T Recommendation T.50 (09/92)**, i RFC 20. Ugrađena je u njenu najvjerovatnije najbolju zamjenu, Unicode, kao prvih 128 znakova. Neki računarski stručnjaci smatraju ASCII najuspješnijim softverskim standardom ikada propagiranom.

Historijski gledano, ASCII se razvio iz telegrafskih kodova i njegova prva komercijalna upotreba je bila kao sedmobitni teleprinterski kod koji je proizvodio Bell.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unicode.org/charts/PDF/U0000.pdf

Kategorija:Znakovni sistemi
Aplikativni programski interfejs

**Aplikativni programski interfejs (API) jest** skup protokola i rutina koji računarski sistem, računarska biblioteka ili aplikacija obezbjeđuje drugim aplikacijama za obavljanje zahtjeva i usluga tim aplikacijama. Primjer je skup funkcija operativnog sistema koje programi mogu da koriste za obavljanje poslova kao što su upravljanje datotekama i prikazivanje informacija na ekranu.

Česta upotreba API-ja je unutar SDK-a (), tako da SDK-ovi uključuju API zajedno sa drugim alatkama poput kompajlera ili linkera. Unutar SDK-a, API se koristi kao građevinski blokovi iz kojih se pravi računarski program. Npr. SDK za Java programski jezik sadrži J2SE API i java c kompajler, dok J2EE SDK, potreban za razvoj npr. WWW aplikacija, je dodatak Java-inom SDK-u, i sadrži dodatni API između ostalog za HTTP protokol potreban za web aplikacije.

## Primjeri 
* ASPI za SCSI intefejs
* Cocoa i Carbon za Macintosh
* DirectX za Microsoft Windows
* EHLLAPI
* ODBC za Microsoft Windows
* OpenAL višeplatformski zvučni API
* OpenCL višeplatformski API centralne procesore i grafičke procesore 
* OpenGL višeplatformski grafički API
* OpenMP višeplatformski API 
* Server Application Programming Interface (SAPI)
* Simple DirectMedia Layer (SDL)

## Također pogledajte 
* SDK

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* What is an API? Your Guide to the Internet (R)evolution
* How to design a good API and why it matters
* How to Write an API
* LMAX Application Programming Interface (API) technology

Kategorija:Operativni sistemi
Kategorija:Programiranje