Litologija

kakva se vidi i jugoistočnom Utahu]]
**Litologija** (grč. λίθος - *lithos* = stijena + λόγος - *logos* = nauka, znanje) jest nauka o stijenama, njihovim fizičkim obilježjima vidljivim na površinskim iskopima. Pritom se mogu ručno uzimati njihova jezgra ruci i/ili posmatrati pod mikroskopom sa malim povećanjem. Fizičke karakteristike uključuju boju, teksturu, veličinu zrna i sastav. Termin litologija može se odnositi ili na detaljan opis tih karakteristika, ili sažetak grubog fizičkog stanja stijene. Litološka svojstva su osnova podjele sekvenci stijena na pojedine litostratigrafske jedinice za potrebe artiranja i korelacije između područja. U određenim primjenama, kao što je istraga lokacije, litološka svojstva opisuju se pomoću standardne terminologije kao što je evropski geotehnički standard Eurokod 7.

## Tipovi stijena
 od jastučaste lave karakterističan jr za podvodne erupcije, Italija.]]
Litološko imenovanje zasniva se na vrstama stijena. Postoje tri glavne: sedimentne, vulkanske ili magmatske te metamorfne.

Sedimentne stijene se dalje klasificiraju prema tome da li su silicikolastične ili karbonatne. Siliciklastične sedimentne stijene zatim se potkategoriziraju na osnovu njihove raspodjele veličine zrna i relativnih udjela kvarca, glinenaca i stijenskih fragmenata. Karbonatne stijene klasificiraju se prema Dunhamovoj ili Folkovoj karbonatnoj klasifikaciji, s klasifikacijskim shemama prema sastojcima karbonatne stijene.
Ime magnetne stijene zahtijeva podatke o veličini i mineraloškim svojstvima kristala. Ova klasifikacija često se može izvesti pomoću QAPF dijagrama.

Imenovanje metamorfnih stijena može se temeljiti na teksturi, protolitu, metamorfnoj faciji i / ili lokacijama na kojima se nalaze. Imenovanje na osnovu teksture i protolitnoh pelita (npr. škriljaca, blatnjaka) može se koristiti za definiranje škriljaca i filata. Nazivi na bazi teksture su šist i gnajs. Ove teksture, od škriljevca do gnajsa, definiraju neprestano rastući opseg metamorfizma. Metamorfne facije definirane su poljima tlaka i temperature u kojima se formiraju pojedini minerali. Postoje dodatna metamorfna imena stijena: grinstonske (metamorfni bazalt i druge ekstruzivne magnetne stijene) je klasifikacija koja se temelji na sastavu i nalazi se prekambrijskim terasama, dok je kvarcitno zasnovana samo na sastavu, jer je kvarc previše stabilan i homogen da bi promijenio fazu pri uobičajenim metamorfnim temperaturama i pritiscima.

## Tekstura 
, finozrnata sedimentna stijena, odložena u Glacijalno jezero Missoula, Montana.]]
U magnetnim i metamorfnim stijenama veličina zrna je mjera veličine kristala u stijeni. Kod magnetske stijene ovo se koristi za određivanje brzine kojom se materijal hladi: veliki kristali obično ukazuju na intruzivnu magmatsku stijenu, dok mali kristali ukazuju na to da je stijena ekstruzivna. Kako metamorfne reakcije napreduju, zrna u metamorfnim stijenama često se mogu razgraditi na manja zrnca.

U klastičnim sedimentnim stijenama , veličina zrna je prečnik zrna i / ili klastova koji čine stijenu. Pomoću njih se određuje koji će se sistem imenovanja stijena koristiti (npr. konglomerat], pješčenjak ili blatni kamen. U slučaju pješčenjaka i konglomerata, koji pokrivaju širok raspon veličina zrna, imenu kamena dodaje se riječ koja opisuje raspon veličine zrna. Primjeri su "šljunčani konglomerat" i "fini kvarcni arenit".

## Boja
Boja stijene ili njenih sastavnih dijelova je obilježavajuća karakteristika nekih stijena i uvijek se utvrđuje, ponekad nasuprot standardnim ljestvicama boja, poput one koju je stvorio Rock-Color Chart Odbor Geološkog društva Amerike, na osnovu Munsellovog sistema boja.
Općenito, mlađe stijene su svjetlije, mekše i manje metamorfirane, za razliku od starijih, koje imaju njima suprotna obilježja.

## Također pogledajte
*Stijena
*Mineralogija

## Reference
Kategorija:Petrologija