open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ustav Bosne i Hercegovine

**Ustav Bosne i Hercegovine** je najviši pravno-politički dokument ove države. Trenutni Ustav je donesen kao Aneks 4. Dejtonskog mirovnog sporazuma potpisanog 14. decembra 1995. u Parizu. Taj sporazum je potpisan od strane tri predsjednika država učesnica u ratu u Bosni i Hercegovini: Alije Izetbegovića, Franje Tuđmana i Slobodana Miloševića. Sporazum je podrazumijevao okončanje sukoba, te donošenje novog ustava Bosne i Hercegovine.

## Struktura Ustava 
Ustav Bosne i Hercegovine se sastoji od 12 članova, dva aneksa i jednog amandmana.

* Član I: Kontinuitet države, demokratski principi, sastav, kretanje roba, usluga, kapitala i lica, glavni grad, simboli i državljanstvo;
* Član II: Definiše ljudska prava i osnovne slobode (ljudska prava, međunarodni standardi, međunarodni sporazumi i saradnja);
* Član III: Nadležnosti i odnosi između institucija Bosne i Hercegovine i entiteta;
* Član IV: Definiše sastav Zakonodavnog tijela Bosne i Hercegovine tj. Parlamentarne skupštine BiH kao i procedure i ovlaštenja;
* Član V: Definiše stvari vezane za Izvršnu vlast BiH tj. Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara;
* Član VI: Ovim članom Ustava definiše su stvari po kojem funkcioniše Ustavni sud BiH;
* Član VII: Centralna banka BiH i njene nadležnosti;
* Član VIII: Način na koji se vrši finansiranje institucija Bosne i Hercegovine;
* Član IX: Opće odredbe za imenovanje kandidata za izbornu ili drugu javnu funkciju na teritoriji Bosne i Hercegovine; 
* Član X: Ovim članom Ustava definiše se način na koji se mogu vršiti izmjene i dopune Ustava;
* Član XI: Prelazne odredbe i 
* Član XII: Stupanje na snagu.

## Također pogledajte 
* Ustav Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine
* Ustav Republike Bosne i Hercegovine

## Vanjski linkovi 
* Ustav Bosne i Hercegovine 

Kategorija:Politika Bosne i Hercegovine
*
Kategorija:Ustavi Bosne i Hercegovine
Građanska demokratska stranka Bosne i Hercegovine

**Građanska demokratska stranka Bosne i Hercegovine** (skr. GDS BiH)  je bosanskohercegovačka politička stranka osnovana 1990. godine u Sarajevu. Savez socijalističkog radnog naroda (SSRN) Bosne i Hercegovine 1990. godine je izrastao u Demokratski Socijalistički Savez Bosne i Hercegovine. Na Konvenciji 26. maja 1993. godine, stranka je usvojila novi Program i Statut i  promijenila ime u Građanska demokratska stranka BiH. GDS BiH je stranka demokratskog političkog centra. Sjedište stranke je u Sarajevu. Trenutni predsjednik stranke jeste Ibrahim Spahić. Građanska demokratska stranka BiH učestvuje na svim lokalnim i općim izborima od 1990. godine i ima parlamentarni status, bilo da je nastupala samostalno ili u političkim savezima.

## Također pogledajte 
* Spisak političkih stranaka u Bosni i Hercegovini

## Vanjski linkovi 
*Zvanična stranica GDS BiH 

Kategorija:Političke stranke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Političke stranke osnovane 1990.
*
Kategorija:Socijalni liberalizam
Kategorija:Liberalne političke stranke u Bosni i Hercegovini
Liberalno demokratska stranka Bosne i Hercegovine

**Liberalno demokratska stranka** (**LDS**) jest najstarija politička organizacija u BiH. Nastala je 1989. godine od Saveza Socijalističke Omladine BiH - podmlatka Komunističke Partije u BiH. Od tada do danas učestvovala je na svim opštim i lokalnim izborima sa manje ili više uspjeha. 90-tih godina, a nakon rata u BiH ovoj stranci su se priključile Liberalna Bošnjačka Organizacija - LBO, čiji je predsjednik bio prof. Muhamed Filipović, a u aprilu 2007. godine pod okrilje LDS-a prišao je i Pokret za Promjene - PZP, čiji su rukovodioci u vrijeme objedinjavanja bili Šahbaz Džihanović i Dubravko Lovrenović. 
LDS ima opštinske organizacije u 35 opština u BiH, od toga samo u 3 opštine u RS-u.
Predsjednik LDS-a od osnivanja do aprila 2005 bio je Rasim Kadić, a od 8. Kongresa održanog 2012 godine predsjednik LDS-a je Amir Husarić. LDS BiH je od 1994 godine punopravna članica Evropskih liberala ELDR-a (European Liberal Democratic and Reform Party) što je najduži staž u nekoj evropskoj asocijaciji stranaka među svim B-H političkim strankama.

## Također pogledajte 
* Spisak političkih stranaka u Bosni i Hercegovini

## Vanjski linkovi 
Službeni sajt LDS-a 

## Reference 
Kategorija:Političke stranke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Političke stranke osnovane 1989.
*
Kategorija:Liberalizam
Kategorija:Liberalne političke stranke u Bosni i Hercegovini
Virovitičko-podravska županija

**Virovitičko-podravska županija** je  u Hrvatskoj.

## Historija 
## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 3 grada i 13 općina.
* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Virovitičko-podravske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Županijska uprava 
Premijer i predsjednik Županijska valde je Zvonimir Šimić (HSP). Predsjednik Županijske skupštine je dr. Stjepan Feketić (HDZ).

## Geografija 
## Privreda 
## Kultura 
### Sport 
## Udruge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica kantona

Kategorija:Virovitičko-podravska županija
Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Xolotl

mini|desno|200px|Xolotl
U astečkoj i toltečkoj mitologiji, **Xolotl** ("Životinja", "Gospodar Večernje zvijezde", "Gospodar Podzemlja") bio je bog munje i psihopomp (vodič duša) - što znači da je vodio mrtve na njihovo putovanje u Mictlan, zagrobni život.

Xolotl je također bio i bog vatre i nesreće. Bio je brat blizanac Quetzalcoatla (a obojica sinovi djevice Coatlicue) te zla personifikacija Venere, večernje zvijezde. Čuvao je sunce dok je noću prolazilo kroz podzemlje. Također je na svijet doveo i četvrtu ljudsku vrstu te vatru iz podzemlja.

U umjetnosti, Xolotl je prikazivan kao ljudski kostur s psećom glavom - "xolotl" također na astečkom jeziku Nahuatl znači "pas" ili čudovište s izokrenutim stopalima. Također je bio zaštitnik igre ulama. Identifikuje se s Xocotlom, astečkim bogom vatre.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120716212000/http://www.scns.com/earthen/other/seanachaidh/godaztec.html
* https://www.worldhistory.org/Xolotl/

Kategorija:Mitologija
Luj VIII, kralj Francuske

**Luj VIII** (5. septembar 1187 – 8. novembar 1226) bio je francuski kralj iz dinastije Capet koji je vladao od 1223. do 1226. Rođen je u Parizu kao sin kralja Francuske Filipa II i Isabelle Hainaut, od koje je naslijedio okrug Artois.

Iako je vladao kratko, bio je aktivni lider kao nasljedni princ. Zbog svog vojnog junaštva za vrijeme Prvog baronskog rata (1215–1217) dobio je nadimak "Lav". Nakon njegove pobjede u bici kod Roche-au-Moinea 1214, napao je jug Engleske i proglašen je "kraljem Engleske" od strane buntovnih barona 2. juna 1216. Međutim, nikada nije bio krunisan. Godine 1217. Luj je započeo osvajanje Guyenne ostavljajući samo malu regiju oko Bordeauxa kralju Engleske Henriku III. Umro je 1226, a naslijedio ga je sin Luj IX.

## Princ Luj 
Poslije smrti Filipa II 14. jula 1223. njegov sin Luj VIII je postao neupitni kralj novoojačane države. Prije stupanja na prijestolje učestvovao je u posljednjem očevom ratu. Tokom maja 1316. iskrcao se s francuskom vojskom u Englesku radi pokušaja aneksije otočnog kraljevstva. Ta vojna operacija u trajanju od 18 mjeseci je na kraju propala zbog smrti nepopularnog engleskog kralja Ivana Bez Zemlje. Mir potpisan s novim kraljem je rezultirao povratkom u Francusku.

Tokom svoje kratke vladavine on donosi uredbu kojom se od tada zakletva plemića na vjernost ne daje kralju nego cijeloj kraljevskoj dinastiji čime se dalje ojačava položaj monarha.

Umro je od dizenterije 8. novembra 1226. Naslijedio ga je Luj IX, najstariji od sedmoro preživjele djece.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Luj VIII
Luj VIII
Thomas Cranmer

mini|**Thomas Cranmer**
**Thomas Cranmer** (Tomas Kranmer) (Aslacton, 2. juli 1489. - Oxford, 21. mart 1556.), engleski reformator 

Kao kapelan kralja Henrika VIII bio je u diplomatskim misijama kod pape i u Njemačkoj, gdje se približio reformatorima. Kao canterburyjski nadbiskup omogućio je Henriku razvod s Katarinom Aragonskom i pomogao mu da se proglasi poglavarom engleske državne crkve. Utro je put reformaciji u Engleskoj i otvoreno pristao uz protestantizam pod Edwardom VI Edward je pristao uz reformaciju, ukinuo je zakone usmjerene protiv protestanata, odstranio slike iz crkvaca, te ukinuo celibat. U vrijeme restauracija katolicizma za kraljice Marije *Krvave* utamničen je i spaljen.

1535. otkazao je vjernost papi, a papino ime izbrisano je iz molitvenika. Dolaskom Marije *krvave* na vlast za protestante dolaze velike nevolje, hiljade protestanata su protjerane, a stotine spaljene. U martu 1554. Cranmer, Nicholas Ridley, John Hooper, John Philpot, John Bradford i Hugh Latimer odvedeni su u Oxford na suđenje, proglašeni su hereticima i ekskomunicirani. osam mjeseci kasnije, Ridley i Latimer su spaljeni (16. oktobra), a Cranmer zatvoren na još šest mjeseci. Lišen svoga položaja i osuđen na smrt, izgubio je hrabrost. Napisao je izjavu gdje poriče svoje prijašnje vjerovanje. Ipak skupivši hrabrost on se odriče te izjave, ali prije spaljivanja na lomači piše svojom rukom: 

Lancem privezan za stup lomače, ispružio je ruku kojom je potpisao odricanje i rekao: "*Ova ruka je pogrješila*", na kraju je uskliknuo: "*Gospode Isuse primi duh moj!*"

## Također pogledajte 
* Engleska Crkva
* Anglikanstvo
* John Wycliffe

Cranmer, Thomas
Anton Ante Josipović

**Anton Ante Jospović** je profesionalni bokser rođen 22. oktobra 1961. u Banjoj Luci. Osvajač je zlatne medalje na Olimpijadi 1984. godine.

Boksom se počeo baviti u Bokserskom klubu Slavija. Izrazito talentovan, brzo je napredovao. Na svjetskom prvenstvu u Minhenu 1982. godine odlično je počeo, ali je zbog povrede morao da odustane od daljnjeg takmičenja. Šampion Balkana je postao 1983. godine, a 1985. godine osvaja trofej *Beogradski Pobednici*, prestižnu nagradu na smotri koja je okupila poznata imena svjetskog boksa. Zabilježio je oko 150 pobjeda, a doživio je tek nekoliko poraza.

Na Olimpijskim igrama 1984. godine u Los Angelesu pobjedama je prokrčio put do finala. Međutim, zbog diskvalifikacije Evandera Holifilda u polufinalnom meču, odnosno nokauta Novozelađanina Kevina Beriea, finalni duel nije održan, pa je Josipoviću pripala zlatna medalja. Ubrzo nakon toga je okončao karijeru.

U srodstvu je Aleksandrom Josipovićem umjetnikom, bivšim šampionom Jugoslavije u sportskom plesu i dugogodišnjim solistom Moulin Rougea.

Trenutno živi i radi u rodnoj Banjoj Luci.

Kategorija:Rođeni 1961.
Kategorija:Biografije, Banja Luka
Kategorija:Bosanskohercegovački bokseri
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Jugoslavija)
Kategorija:Jugoslavenski bokseri
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Topal Osman-paša

**Šerif Topal Osman-paša** (Izmir, 1804/1805 – Istanbul, 1874), bio je posljednji vezir Bosanskog pašaluka (1861-1867) i prvi valija Bosanskog vilajeta (1867-1869 i 1869-1869). Tokom perioda službovanja u Bosanskom pašaluku i vilajetu, Šerif Topal Osman-paša inicirao je reforme u oblasti administracije, privrede i urbanog razvoja. Posebna pažnja posvećena je modernizaciji uprave i jačanju lokalne ekonomije, što je ostavilo vidljiv utjecaj na razvoj Sarajeva u drugoj polovini 19. vijeka. 

## Biografija 
### Porijeklo i rana karijera 
Šerif Topal Osman-paša rođen je 1804/1805. (1219. po hidžri) u selu u blizini Izmira, (historijski Smirna), u Maloj Aziji.

Svoju karijeru započeo je u osmanskoj mornarici (Bahriye), gdje je stekao obrazovanje i napredovao do čina rijale, koji je u to vrijeme bio treći najviši čin u floti. Rana karijera Šerifa Topal Osman-paše bila je povezana je sa učešćem u predaji osmanske flote egipatskom valiji Mehmed Ali-paši 1839., pod komandom Ahmed Fevzi-paše. Zbog ovog događaja proveo je više od godinu i po dana u egzilu u Egiptu, sve dok 1841. nije proglašena opća amnestija.), prvu Vojnu bolnicu u Sarajevu (1866., srušena zgrada u sadašnjoj Titovoj, prekoputa Vrazove), Veliki han (1883., u ulici Samardžije), prvu štampariju koja štampa (Sopronova pečatnija) nedjeljni list "Bosanski vjestnik" (prvi broj izašao 07. 04. 1866.). Realizirajući svoj plan urbanističke modernizacije Sarajeva, između ostalog, probio je i ulicu Telali (od Mustaj-pašinog mejdana do Baščaršije); sagradio je i ljetnikovac na onovremenoj periferiji (pri odlasku iz ovog grada prodao ga je porodici Čengić, po kojoj nosi naziv današnji kvart "Čengić vila").

## Reference 
Kategorija:Veliki veziri Osmanskog Carstva
Kategorija:Paše
Disjunkcija sudova

Venn0111.svg|desno| x \in \left ( A  \cup B \right  ) \equiv \left ( x \in A \right  ) \vee \left (x \in B \right )  
U logici i matematici, ILI je logički operator.  Poznat je kao disjunkcija. Znaci za disjunkciju su 
\lor   ili  +. Disjunkcija vraća vrijednost tačno, uvijek kada je jedan ili više njegovih operanda tačno. Zato se ova operacija zove **ILI** operacija (na engleskom **OR**).

;Primjer
Izraz A\lor Bje tačan ako 
izraz A ima vrijednost tačno
izraz B ima vrijednost tačno
izrazi A  i B imaju vrijednost tačno

U gramatici ILI je  rastavni veznik.

Pored disjunkcije postoji i ekskluzivna disjunkcija. Razlikujemo ih po tome što, kod ekskluzivne disjunkcije ako su obe vrijednosti tačne rješenje će biti netačno , dok će kod disjunkcije rešenje biti tačno.
## Obiljeležavanje
U matematici i logici, obilježava se sa  \lor u elektronici, + i u programiranju, | ili or.
## Definicija
Sud  p ili q je disjunkcija (ili zbir) sudova P i Q i označava se sa P \lor Q

Ona je tačna ako je jedan od sudova P i Q istinit, u protivnom (ako su oba neistinita) i disjunkcija je neistinita.

Tablica istinitosti

## Osobine
# P\lor Q  Q \lor P komutativnost 
# P \lor ( Q\lor R) P \lor G \lor R  (P \lor Q)\lor R asocijativnost 
# P \lor (Q \land R)  (P\lor Q) \land (P \lor R) distributivnost
# P \lor P  P  sa idempotencija
# P\to Q => (P \lor R)\to (Q \lor R) sa monotonošću funkcije:
#(P \land Q) =>(P \lor Q)  dokazivanje valjanosti 
#(P \lor Q) =>(P \lor Q)  dokazivanje nevaljanosti 
## Primjeri disjunkcije
#A \lor B
#\neg A \lor B
#A \lor \neg B \lor \neg C \lor D \lor \neg E.
## Operacije nad bitima
Disjunkcija se često koristi za operacije nad bitima. 
;Primjeri:
  
*0 + 0 = 0
*0 + 1 = 1
*1 + 0 = 1
*1 + 1 = 1
*1010 + 1100 = 1110

ILI operater može da se koristi za podešavanje bita u bitnom polju na 1, disjunkcijom oblasti sa konstantnim oblastima, sa relevantnim bitima podešenim na 1. 
## Također pogledajte 
* Booleova algebra
## Vanjski linkovi 
# Disjunction
# Disjunction
#  NEKI ELEMENTI OPŠTE ALGEBRE

Kategorija:Logičke operacije
Kategorija:Semantika
Željko Lelek

**Željko Lelek** (9. februar 1962, Goražde) je osuđeni ratni zločinac iz općine Višegrad, prva osoba optužena za masovna silovanja koja su bila karakteristika protjerivanja bošnjačkog (bosansko-muslimanskog) stanovništva grada Višegrada, kao dio strateške kampanje etničkog čišćenja provedene u dolini Drine u ranim danima rata u Bosni i Hercegovini.

## Biografija 
Lelek je učestvovao u široko rasprostranjenim i sistematskim napadima na bošnjačke civile koje su u Višegradu između aprila i juna 1992. izvršile snage bosanskih Srba, uz pomoć paravojnih grupa iz susjedne Srbije. Oko 4000 Muslimana iz Višegrada je nestalo. Lelek, policajac, bio je član grupe koju su predvodili ratni zločinci Milan Lukić i Mitar Vasiljević, koje je Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) u Haagu proglasio krivima za neke od najstrašnijih zločina počinjenih tokom rata u Bosni.

U aprilu 1992, Lelek i Lukić su više puta silovali muslimanku u hotelu Vilina vlas, na periferiji Višegrada. U junu 1992, Lelek je prisilio muslimanku zatočenu u Vilinoj Vlasi da mu "pruža seksualne usluge". U maju i junu 1992, Lelek i drugi srpski vojnici i policajci oteli su muslimanske muškarce iz njihovih domova u blizini Višegrada i zatvorili ih. Opljačkali su i demolirali kuće muškaraca. Tokom jedne pljačke i otmice, Lelek je prisilio muslimanku i njenu 80-godišnju nepokretnu svekrvu da skinu odjeću kako bi dokazale da nemaju novca kod sebe. Azra Osmanagić, svjedokinja tužilaštva, jedna iz grupe žena iz Višegrada koje su prisilno prebačene na teritoriju pod kontrolom bosanske vlade, a čiji je muž otet i ubijen, istakla je da je Lelek "odrastao s nama, išao s nama u školu, živio s nama i činio tako strašne stvari".

Dana 23. maja 2008, Lelek je proglašen krivim i osuđen na 13 godina zatvora. Dana 12. januara 2009, Apelaciono vijeće je preinačilo prvostepenu presudu i proglasilo Leleka krivim za zločine protiv čovječnosti i osudilo ga na 16 godina zatvora.

## Također pogledajte 
* Milan Lukić
* Rat u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Optužnica protiv Željka Leleka
* Vrhovni sud BiH

Kategorija:Rođeni 1961.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Goražde
Kategorija:Višegrad
Kategorija:Ratni zločinci u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Srbi iz Bosne i Hercegovine osuđeni za ratne zločine
Borjana Krišto

**Borjana Krišto** (Livno, 13. august 1961) jest bosanskohercegovačka i hrvatska političarka i trenutna predsjedavajuća Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Diplomirala je na Pravnom fakultetu u Banjoj Luci 1983. godine, a pravosudni ispit položila u Sarajevu 2001. godine. Članica je Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine (HDZ BiH) od 1995, a od 2015. i zamjenica predsjednika stranke.

Do 1999. radila je u pravnim službama preduzeća, a od 1999. do 2000. obavljala je dužnost ministra pravosuđa i uprave u Kantonu 10. Od 2000. do 2002. bila je na dužnosti sekretara Vlade Kantona 10. U istom periodu bila je član više radnih tijela u izradi zakonskih i podzakonskih akata, kao i član Komisije za polaganje stručnog upravnog ispita u HBK.

Na izborima 2002. izabrana je za poslanika u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH. Obavljala je dužnost predsjednice FBiH do marta 2011.

Bila je delegatkinja u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH od 2011. do 2014. Dana 9. augusta 2017. postala je predsjedavajuća Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH), u trajanju od osam mjeseci na toj funkciji.

Dana 25. januara 2023. postala je predsjedavajuća Vijeća ministara u roku od četiri godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Vlada Federacije BiH
* http://assembly.coe.int/nw/xml/AssemblyList/MP-Details-EN.asp?MemberID=5886

Kategorija:Rođeni 1961.
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Političari Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Političari Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Banjoj Luci
Kategorija:Predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine
Socijaldemokratska unija Bosne i Hercegovine

**Socijaldemokratska unija Bosne i Hercegovine** (**SDU BiH**) bila je pluralna socijaldemokratska politička stranka u Bosni i Hercegovini. Nastala je 2002. godine, a 2018. godine spaja se s Nezavisnom bosanskohercegovačkom listom. Njihov predsjednik Ivo Komšić izabran za gradonačelnika Sarajeva 27. marta 2013.

## Historija 
SDU BiH osnovan je s ciljem prevazilaženja ozbiljnih slabosti socijaldemokratije i krize u socijaldemokratskom uspostavljanju u Bosni i Hercegovini. Nakon općih izbora 2002. godine, grupa visokih dužnosnika Socijaldemokratske partije (SDP), nakon borbe za reforme krutih stavova o političkim i organizacijskim pitanjima u SDP-u, odlučila je napustiti stranku i osnovala novu političku partiju - Socijaldemokratsku uniju BiH. Glavna ideja osnivanja SDU BiH bila je očuvanje i afirmacija Bosne i Hercegovine kao suverene, ustavne, demokratske države čije su granice nepovredive, čiji je životni prostor bio etnički nerazdvojan i čiji je prosperitet bio u Europskoj uniji i euroatlantskim integracijama.

Glavne političke aktivnosti i ciljevi SDU bili su u razvoju ustavne demokratije, afirmaciji ustavnog patriotizma i njegovanju kulturnih, vjerskih i nacionalnih identiteta svih građana Bosne i Hercegovine. Podržava ih ideja snažnijeg političkog poistovjećivanja s Bosnom i Hercegovinom kao domovinom za sve državljane zemlje.

Predsjedništvo i gornje rukovodstvo stranke sastojale su se od istaknutih bosanskih ličnosti iz političke sfere Bosne i Hercegovine. Neki od članova bili su: Stjepan Kljuić, Nijaz Duraković, Ivo Komšić, Miro Lazović i Emir Zlatar.

## Također pogledajte 
* Spisak političkih stranaka u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt SDU BiH

Kategorija:Bivše političke stranke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Političke stranke osnovane 2002.
*
Kategorija:Socijaldemokratija
Kategorija:Političke stranke raspuštene 2018.
Kategorija:Socijaldemokratske partije u Bosni i Hercegovini
Meddžida Kreso

**Meddžida Kreso** rođena je 22. decembra 1947. godine u Bijeljini, gdje je završila gimnaziju. Pravni fakultet završila je 1970. u Sarajevu. Nakon položenog pravosudnog ispita 1973. godine imenovana je za opštinskog tužioca u Mostaru, a 1978. godine za sudiju Okružnog suda u Mostaru. Na toj dužnosti je bila do 1989. U periodu od 1989. do 1992. obavljala je dužnost predsjednika Suda udruženog rada u Mostaru. Od 1996. do 1998. radila je kao advokat, a od 1998. do 2001. pravne poslove u bankama, da bi 2001. godine bila imenovana za zamjenika tužioca Tužilaštva Federacije BiH, a od 2003. godine obavljala je dužnost zamjenika glavnog tužioca Tužilaštva BiH.

Za sudiju i predsjednika Suda BiH imenovana je 10. oktobra 2004. godine.

## Vanjski linkovi 
*Sud Bosne i Hercegovine

Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Biografije, Bijeljina
Kategorija:Rođeni 1947.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Političari Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Sudije Suda Bosne i Hercegovine
Kategorija:Predsjednici Suda Bosne i Hercegovine
Adem

**Adem** (hebrejski: **אָדָם**, ) (Adam po Bibliji) bio je prvi čovjek stvoren Allahovom voljom i poslanik u islamu i općenito prvi čovjek po svim Abrahamskim religijama.

## Islamsko viđenje 
Po Islamu, Adem je prvi čovjek na planeti Zemlji, i prvi Poslanik, te suprug Have.

### Stvaranje Adema 
Allah je naredio Melekima da skupe pregršt crne, bijele i crvene zemlje, te svih boja između, zajedno sa mehkom i tvrdom. Zatim je ovoj smjesi Allah dodao vode iz dženneta, i od te smješe nastao je Adem. Ova raznobojna zemlja u simboličkom značenju predstavlja sve rase na zemlji, skupljene u prvom čovjeku.

Tako stvoren, Adem je ostao bez duše neko vrijeme. U tom periodu je Iblis obilazio oko njega, pribojavajući ga se. Kada je vidio da je šupalj, shvatio je da je stvorenje, pa ga se više nije bojao. Zatim je Allah postavio dušu u Ademovo tijelo, te je ovaj kihnuo. Prve riječi bile su *"El-hamdu lillah"*. Allah mu je načinio znanje, te je Adem znao ko ga je stvorio, i naučio ga je imena stvari.. Stvorio mu je i ženu Havu, od *"žive tvari"*, tj. od Ademove kosti.

### Ademov izgled 
Prema hadisu, Adem je bio visok 60 lakata, što je otprilike visina palme. Imao je bujnu kosu.

### Život u Džennetu 
Prema Kur'anu, Ademovo prvo prebivalište nakon stvaranja bio je džennet.. Islamski učenjaci razilaze se po pitanju toga da li je Hava stvorena prije Ademovog ulaska u Džennet ili poslije. Također postoji veliko neslaganje oko toga da li su Adem i Hava obitavali u pravom, vječnom džennetu (tzv. Džennetu-l-Me'va), ili su bili u drugom džennetu koji je njima Allah pripremio, tzv. Džennetu iskušenja.. Ovog drugog stava je i Ebu-Hanifa

## Judaističko i kršćansko viđenje 
Prema Tori i Knjizi postanka, Adam je napravljen od strane Elohima, tj. Boga, na osnovu njegove slike. Stvorio ga je od praha (gliba) zemaljskog, i udahnuo mu u lice dah života. On je zatim postavljen u Raj, i bio je podučen imenima svih životinja. Bog mu je napravio i ženu Evu. Zbog "prvog grijeha", koji je počinio na nagovor svoje žene, Bog ih je protjerao iz Raja na Zemlju, gdje njihovi potomci i danas žive.

U Novom zavjetu, Sveti Pavao, u Poslanica Rimljanima, govori o Adamu kao o onom po kome je čovječanstvo palo, a smatra Isusa, "novim Adamom" kao onoga po kome je čovječanstvo spašeno.

## Također pogledajte 
* Poslanici u islamu

## Literatura 
* Ibn-Kesir - Kazivanja o vjerovjesnicima

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Vjerovjesnici i poslanici
Kategorija:Religija
Kurejš

**Kurejš** je arapsko pleme koje pripada ogranku Arapa Adnanija. Pleme je nastanjivalo područje u i oko grada Mekke u Saudijskoj Arabiji. Oni su bili čuvari svetoga hrama Kabe za koji se smatra da je najstariji hram ikad podignut.

Porijeklo plemena Kurejš veže se za Ibrahima (Abrahama po Bibliji) tačnije njegovog sina Ismaila (Jišmaela). Pripadnik ovog plemena bio je i posljednji Božiji poslanik Muhammed. Njegov predak u jedanaestom koljenu zvao se Fihr ili Kurejš po kojem je nazvano cijelo pleme.

## Također pogledajte 
* Alidi
* Hašemit
* Muza

Kategorija:Historija Saudijske Arabije
Kategorija:Muhammedov život
Kantabrija

**Kantabrija** (španski **Cantabria**) je španska autonomna zajednica, koja obuhvća područje istoimene provincije (tzv. jednoprovincijalna autonomna zajednica). Smještena je na krajnjem sjeveru  Španije i graniči na istoku s Baskijom (provincija Vizcaya), na jugu s Katiljom i Leónom (provincije León, Palencia i Burgos), na zapadu s Asturijom dok na sjeveru izlazi na obale Atlantskog okeana (leži na obali Biskajskog zaliva). Grad Santander je glavni grad ove autonomne zajednice.

## Geografija 
Kantabrija je regija koju obilježava planinski reljef te blizina mora. Rijeke su kratke i brze zahvaljujući planinskom reljefu. Površina ove regije iznos 5.321 km2.

## Stanovništvo 
Prema popisu iz 2003. godine Kantabrija ima 549.690 stanovnika, što ukupno predstavlja 1,29% ukupnog stanovništa Španije. Gustoća naseljenosti iznosi 103,31 stan./km2. Očekivana životna dob je 75 godina za muškarce i 83 godine života za žene.

Glavnina stanovništva naseljena je u priobalnoj zoni, posebno u glavnom gradu Santanderu, koji broji 183.955 stanovnika (2005).

## Uprava 
Statut autonomije Kantabrije usvojen je 11. januara 1982. godine.

Parlament Kantabrije je predstavničko i najviše tijelo autonomije i stanovnika Kantabrije. Trenutno se sastoji od 39 zastupnika izabranih na temelju općeg i jednakog prava glasa na slobodnim izborima tajnim glasovanjem. Glavne funkcije Parlamenta su: vršenje zakonodavne vlasti, donošenje prorčuna, nadzirati Vladu te druge funkcije koje mu dodjeljuje španski Ustav, Statut, zakoni i drugi propisi.

Predsjednik autonomne zajednice predstavlja autonomnu zajednicu, brine se za normano funkcioniranje vlast u zajednici, te usmjerava i koordinira rad tijela zajednice. Predsjednika bira Parlament iz redova svojih članova, na temelju prethodnog dogovora političkih stranaka zastupljenih u njemu, a formalno ga imenuje španski kralj.

Vlada Kantabrije vrši izvršnu vlast u Kantabriji. Vladu čine predsjednike autonomije, potpredsjednik i vijećnici koje imenuje predsjednik.

Trenutno dužnost predsjednika autonomije vrši Miguel Ángel Revilla.

Službeni jezik autonomnoj zajednici je španski jezik. Zajednica ima svoju zastavu, grb i himnu.

Kantabrija se dijeli na 102 općine, te u novije vrijeme i na okruge.

## Kultura i obrazovanje 
Od prirodnih spomenika treba spomenuti pećine Altamira, El Soplao,  Valle, Pendo, Pasiega, las Monedas, park prirode Cabárceno, ekopark Trasmiera.

Kantabrija je bogata i arhitektonskim spomenicima. Neki od poznatijih muzeja su: Kantabrijski Pomorski Muzej, Etnografski muzej Kantabrije, Muzej umjetnosti, Prahistorijski muzej, Muzej prirode u Carrejou, i drugi.

U Kantabriji postoje tri univerziteta: Univerzitet Kantabrije, Međunarodni univerzitet Menéndez Pelayo i Nacionalni univerzitet za učenje na daljinu.

*
Njeguši

**Njeguši** su crnogorsko pleme koje živi oko Njeguškog polja i po zapadnoj podgorini planine Lovćena, koja se diže nad tim poljem.

Istočna granica je prema Cetinjskom plemenu. Na sjeveru, prema Ćeklićima, granica ide od zaravni Čekanja (koje spada u Ćekliće) najprije na zapad planinom Bukovicom, tako da uglavnom "džada" razdvaja ova dva plemena. Zatim više njeguškog sela Dugog Dola granica skreće na sjeverozapad i ide neprekidno u tom pravcu preko mnogih visova, među kojima su i Vršanj, Koslavina Glavica, Međedski Vrh, Konjski Vrh, vijenac iznad Konjskih Rupa i najzad Ivovo Osoje.

Kod Ivova Osoja se sučeljavaju ćeklićska i njeguška granica sa međom Crne Gore prema Boki. A odatle je ujedno ta međa i granica Njeguša kako na zapadu tako i na jugu. Za pleme Njeguše ima Njeguško Polje (ili "Polje", kako ga Njeguši obično zovu), isti onakav značaj kao što ga ima Cetinjsko polje za svoje pleme. I Njeguško polje je srazmjerno dosta prostrano i rodno i zbog toga su u njemu sjedišta najvećih i najglavnijih bratstava njeguških. Posebno mu je povećalo vrijednost, što je vrlo blizu Kotora i Kotorskog zaliva, sa kojima je oduvijek bilo u vezi, a još je zbog toga preko njega bio najzgodniji izlaz na more i za veliki dio ostale Crne Gore, pa čak i Brda.

U Njeguškom polju i po njegovim stranama su naselja: na krajnjem istoku Dugi Do, do njega u južnom dijelu polja Herakovići (Erakovići) i Kopito, u zapadnom dijelu polja Vrba a u sjevernom dijelu Rajićevići

Kategorija:Crna Gora
Boka kotorska

mini|desno|250px|Boka kotorska
mini|desno|250px|Etnička karta Boke kotorske
**Boka kotorska** je najveći zaliv Jadranskog mora u Crnoj Gori U njega se uplovljava kod poluostrva Prevlaka u Hercegnovski zaliv, koji se sužava u Kumborski tjesnac, pa se njime prelazi u Tivatski zaliv, a zatim kroz Verige ulazi u Risanski i Kotorski zaliv. Pretpostavlja se da je na nastanak zaliva utjecala fluvijalna erozija, i to još u pliocenu. Ova regija poznata je i kao područje s najvećom prosječnom količinom padavina u Evropi.

## Morfometrijski podaci 
* Ukupna površina: 87,33&nbsp;km2
* Ukupna zapremina: 2.412,306.000&nbsp;km3
* Maksimalna dubina: 60 m
* Srednja dubina: 27,3 m
* Dužina zaliva: 28,13&nbsp;km
* Dužina obale: 105,7&nbsp;km
* Razuđenost obale (K): 3,07
* Širina ulaza: 2,95&nbsp;km

## Naselja 
Njivice, Igalo, Herceg Novi, Savina, Meljine, Zelenika, Kumbor, Đenovići, Baošić, Bijela, Kamenari, Morinj, Risan, Perast, Ljuta, Kotor, Prčanj, Tivat, Krtole, Krašići, Radovići, Rose, a između njih je još desetak malih naselja.

## Ostrva 
U Boki kotorskoj postoje i devet ostrva: Prevlaka, Mamula i Ostrvo Vavedenje (na samom ulazu u zaliv), Gospa od Milosti, Sveti Marko i Ostrvo Cvijeća, Zanovjetni Školjic u Tivatskom zalivu – Krtoljska uvala, a Gospa od Škrpjela i Sveti Đorđe u Risanskom zalivu, ispred Perasta.

## Historija 
Boku kotorsku su proslavili pomorci, vješti majstori i graditelji. Ima slavnu historiju – od grčkih kolonija, preko Ilira, Rimskog Carstva, Bizantije, Crnogorske i bosanske srednjovjekovne države, do Osmanlijskog Carstva, Mlečana, Rusa, Napoleona i Austro-ugarske. Pomorstvo je bila osnova života i dalo je pečat velikom kulturnom naslijeđu. U 17. i 18. stoljeću Boka je imala više od 300 brodova duge plovidbe i do 300 manjih, koji su godišnje zarađivali 200.000 mletačkih zlatnika. Peraštani su u 16. stoljeću imali pomorsku školu (*Nautika*) na glasu, a u njoj su školovali mornare i za ruskog cara Petra Velikog.

## Galerija slika 

Datoteka:Boka oldmap.gif|Stara karta Boke
Datoteka:Vista de la Bahía de Kotor, Montenegro, 2014-04-19, DD 01.JPG|Boka kotorska
Datoteka:Vista de Perast, Bahía de Kotor, Montenegro, 2014-04-19, DD 23.JPG|Perast
Datoteka:Kotor, Montenegro, Boka Kotorska.jpg|Pogled na Boku kotorsku
Datoteka:Vista de Kotor, Bahía de Kotor, Montenegro, 2014-04-19, DD 08-10 PAN.JPG|Panorama
Datoteka:Lepetane, Bahía de Kotor, Montenegro, 2014-04-19, DD 04.JPG|Lepetane

## Također pogledajte 
* Crna Gora

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica Općine Kotor
* Zvanična stranica Općine Herceg Novi
* Kalendar kulturnih dešavanja u Boki kotorskoj

Kategorija:Boka kotorska
Kategorija:Zalivi u Crnoj Gori
Kategorija:Zalivi Jadranskog mora
Parodija

**Parodija** je djelo napravljeno da izrugava, komentariše ili ismijava originalno djelo, temu djela, autora ili neki drugi cilj, humorističnom, satirističnom ili ironičkom imitacijom.

Parodija se može naći u umjetnosti ili kulturi, uključujući književnost, muziku i kinematografiju.

## Historija 
Još od antičkih vremena pisci su često parodirali djela drugih pisaca da bi im se narugali ili s njima našalili. I to su obično činili s djelima koja su kod šire čitalačke publike stekla veću popularnost, jer da bi parodija imala efekta, njen čitatelj mora prepoznati djela koja ona ismijava.

## Također pogledajte 
* Vic (humor)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.cambridge.org/core/books/cambridge-handbook-of-copyright-limitations-and-exceptions/parody-satire-caricature-and-pastiche-fair-dealing-is-no-laughing-matter/EEF13F5B37B8D4F0F0B130E447DD7F86
* https://s3-ap-southeast-2.amazonaws.com/dimoacc/factsheets/INFO083.pdf Parody, Satire and Comedy

Kategorija:Književnost
Kategorija:Umjetnost
Požeško-slavonska županija

**Požeško-slavonska županija** je županija u Hrvatskoj.

## Historija 
## Županijska uprava 
Nakon izvanrednih lokalnih izbora 2006. godine, na vlast u županiju dolazi SDP, na čelu s premijerom Zdravkom Ronkom. Premijer je ujedno i predsjednik 13-ero člane vlade.

Županijska skupština je predstavničko tijelo građana i tijela područne (regionalne) samouprave Požeško-slavonske županije koje donosi akte u okviru djelokruga Kantona kao jedinice područne (regionalne) samouprave te obavlja druge poslove u skladu sa zakonom i Statutom.

## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 5 gradova i 5 općina.

* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Požeško-slavonske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Geografija 
Požeška kotlina okružena je Psunjem, Papukom, Krndijom, Diljem i Požeškom gorom. Posebno je zanimljiv sjeverni planinski masiv Papuk, koji svojim grebenima i vrhovima od istočne Tromeđe (713 m) iznad Kutjeva preko glavnog vrha Papuka (953 m) sve do zapadnog Petrovog vrha (615 m) kraj Daruvara štiti kotlinu od sjevernih vjetrova, te čini na južnim padinama klimu blažom nego u samoj Požeškoj kotlini.

Slavonsko gorje nastalo je tektonskim poremećajima, nabiranjem tla i formiranjem gorskih sklopova sastavljenih od granita, gnajsa, kristaličnih škriljevaca i eruptivnog kamenja. U podnožju tih masiva došlo je do pojave termalnih voda. Posebno su zanimljiva izvorišta tople vode u predjelu Velike. Kasnije erozije tla oborinskim i tekućim vodama formirale su u tom masivu brojne usjeke i vododerine, što je pridonijelo bogatstvu reljefa kao i raznolikosti samog terena. Reljefno gledano brdoviti predio Slavonije unatoč svojoj kompaktnosti omogućio je izgradnju dobrih komunikacija sjeverne Podravske nizine s Požeškom dolinom kao i južnom Panonijom.

## Privreda 
Županija se trenutno nalazi u finansijskim problemima.
Nakon promijene vlasti u županiji 2006. novi premijer Ronko je proglasio bankrot za koji krivi bivšu vlast i premijera Antu Bagarića (HDZ).

## Kultura 
### Sport 
NK "Kamen" Vetovo, nogometni klub iz sela Vetova, takmiči se u 1. ŽNL. http://www.nk-kamen.co.cc

## Udruge 
### Izviđači 
* Odred izviđača "Pakra" Pakrac 
* Savez izviđača hrvatske (SIH)*http://www.sih.hr, Izviđačka regija istok povjereništvo 
## Znamenitosti 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica županije

Kategorija:Požeško-slavonska županija
Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Brodsko-posavska županija

**Brodsko-posavska županija** u Hrvatskoj smještena u južnom dijelu slavonske nizine.

## Historija 
## Županijska uprava 
## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 2 grada i 26 općina.

* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Brodsko-posavske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Geografija 
## Privreda 
Holding Đuro Đaković, jedna od najvećih i najpoznatijih metalurških kompanija smještena je u Slavonskom Brodu. Poljoprivredna proizvodnja, među kojom se ističe ratarstvo i stočarstvo također je značajna grana brodskoposavske privrede.

## Kultura 
## Udruge 
### Izviđači 
* Udruga izviđača porječana "Mihaljevica" Slavonski Šamac
* Savez izviđača hrvatske (SIH)

## Znamenitosti 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Službena stranica županije

Kategorija:Brodsko-posavska županija
Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Osječko-baranjska županija

**Osječko-baranjska županija** je županija (administrativno-teritorijalna jedinica) u Hrvatskoj.

## Geografski položaj
Nalazi se na istoku Hrvatske, obuhvata krajeve oko donjeg toka rijeke Drave prije njenog ušća u Dunav kod Aljmaša, tj. cijelu hrvatsku Baranju i dio Slavonije koji gravitira gradu Osijeku.

## Historija 
## Županijska uprava 
## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 7 gradova i 35 općina.

* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Osječko-baranjske županije prema popisu stanovništva iz 2011.

## Geografija 
Geografski smještaj županije jest (Osijek) 45º 32' sjeverne geografske širine i  18º 44' istočne geografske dužine. Nadmorska visina je  90 m iznad razine mora, a površina 4.152&nbsp;km2

## Privreda 
## Kultura 
## Znamenitosti 
## Udruženja 
### Izviđači 
* Udruženje izviđača "Slavonski hrast" Osijek http://www.slavonski-hrast.hr 
* Odred izviđača "Iovallios" Valpovo https://web.archive.org/web/20090522164215/http://www.iovallios.hr/
* Odred izviđača "Klasje" Đakovo
* Savez izviđača Hrvatske http://www.sih.hr

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* Privreda županije

Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Osječko-baranjska županija
O porijeklu nejednakosti

**Rasprava o porijeklu i osnovama nejednakosti među ljudima** (franc. ''Discours sur l'origine et les fondements de l'inégalité parmi les Hommes*, engl. *Discourse on the Origin and Basis of Inequality Among Men*), također poznata kao **Druga rasprava**, je djelo francuskog filozofa Jean-Jacques Rousseaua. Ovaj filozofski esej je objavljen 1755. godine kao odgovor na pitanje Akademije Dijon pod nazivom "Šta je izvor nejednakosti među ljudima i da li je u skladu sa zakonom prirode?".

**Knjiga I**
*O osnovama nejednakosti medju ljudima''

Dvije su nejednakosti oko koje Rousseau gradi svako promišljanje nejednakosti medju ljudima, a to su:

# Prirodna ili fizička (razlike u godinama, zdravlju, snazi tijela, kakvoći duha i duše)
# Politička ili moralna nejednakost (ona se sastoji u povlastici koje neki uživaju na štetu drugih, bogatiji, moćniji, itd.)

Najbolje sam Rousseau objašnjava zašto je potrebna ova rasprava, zašto je potrebno precizno i politički jasnom terminologijom utvrditi sav nesrazmjer ljudskosti svu poremećenost odnosa čovjeka,njegova prava(prirodnog) i svih ograničenja nastalih sporazumom da se ta ista prava ograniče a u nekim slučajevima napuste u korist političke moći različitih političkih tijela.

Kategorija:Filozofija
Kategorija:Filozofska djela
Hendrik Elias

**Hendrik Josef Elias** (12. juni 1902. – 2. februar 1973.), belgijski političar, flamanski nacionalist, kolaboracionist za vrijeme Drugog svjetskog rata.

Političku karijeru je počeo 1930. kao sekretar *Vlaams Nationale Volkspartij* i zastupnik u belgijskom parlamentu za općinu Gent-Eeklo u periodu od 1932. do 1944. Po osnivanju Flamanske nacionalne unije 1933. pridružio se novoj stranci i ubrzo je postao vodeći pripadnik umjerene stranačke struje. Nakon njemačke invazije postavljen je za gradonačelnika Genta, iako se protivio planovima o pripajanju Flandrije Trećem Reichu i zagovarao labaviju zajednicu.

Nakon smrti stranačkog vođe Stafa De Clercqa, 1942., Elias je preuzeo njegovu ulogu. Kao vodeći čovjek najvažnije kolaboracionističke organizacije trudio se zaustaviti regrutaciju Flamanaca u Waffen-SS i raspustiti Hitlerovuomladinu. Krajem rata je ipak počeo bliže sarađivati s nacistima u strahu od jačanja komunista.

Napredovanjem Saveznika na zapadnom ratištu, Elias je 1944. pobjegao iz Belgije u Njemačku; tamo je u egzilu djelovao belgijski kolaboracionistički pokret, ali on nije učestvovao u njemu. Nakon što su ga Francuzi uhapsili, izručen je Belgiji gdje je isprva osuđen na smrtnu kaznu koja je kasnije zamijenjena doživotnim zatvorom; ipak je pušten 24. decembra 1959. Godine 1971. objavio je autobiografiju, *Vijfentwintig Jaar Vlaamse Bewiging*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://libstore.ugent.be/fulltxt/RUG01/002/478/975/RUG01-002478975_2018_0001_AC.pdf

Kategorija:Belgijski političari
Kategorija:Belgijski fašisti
Kategorija:Biografije, Machelen
Kategorija:Rođeni 1902.
Kategorija:Umrli 1973.
Flamanska nacionalna unija

mini|Zastava VNV-a
**Flamanska nacionalna unija** (holandski: *Vlaamsch Nationaal Verbond*, VNV) bila je flamanska nacionalistička stranka, aktivna u belgijskoj politici od 1933. do kraja Drugog svjetskog rata. Osnivač joj je bio fašistički političar Staf de Clercq koji je u stranci imao status vođe (*den Leider*).

## Nastanak 
Glavna ideja VNV-a bilo je ujedinjenje flamanskih stranaka u jedinstveni pokret, nakon čega se zalagala za ujedinjenje svih govornika holandskog jezika u jedinstvenu državu, zvanu *Dietsland*. Stranka je s vremenom prihvaćala autoritarne ideje i prerasla u fašistički pokret, unatoč tom što je obuhvaćala i demokratske elemente.

## Kolaboracija 
Nakon njemačke invazije 1940., de Clerq je prekršio svoja prijašnja obećanja da neće kolaborirati te se priklonio okupatorskoj strani. Adolf Hitler je, međutim, već odlučio da neće postaviti civilnu vladu u Belgiji (kao što je učinio u Holandiji) nego je umjesto toga postavio vojnu vladu na čelu s Alexanderom von Falkhausenom, generalom Wehrmachta. U takvoj situaciji su se članovi VNV-a morali dodatno truditi u saradnji s Nijemcima da postignu uticaj u političkom životu. Nijemcima je takva situacija odgovarala, a čak su poduprli i osnivanje drugih kolaboracionističkih grupa koje bi konkurirale VNV-u; među njima su bili radničko udruženje *DeVlag* i *6. SS-Freiwilligen-Sturmbrigade Langemarck*.

De Clercq je umro u oktobru 1942., a naslijedio ga je Hendrik Elias, član umjerenije frakcije. Elias je nastavio kolaboraciju i pokušao pregovarati s vojnim vlastima kako bi spriječio formiranje civilne vlade sastavljene od nacista. Nije uspio, a Hitler je postavio novu vladu koja je proglasila pripajanje Flandrije Trećem Reichu 1944.; već sedam sedmica nakon toga Belgija je oslobođena od strane Saveznika. Stranka je zabranjena nakon rata, a Elias je osuđen na zatvorsku kaznu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Političke stranke u Belgiji
Konjunkcija sudova

**Konjunkcija sudova** je složeni sud koji dobijemo kada primijenimo operaciju konjunkcije nad njenim operandima u oznaci:

P&Q ili PQ

*Matematički rečeno konjunkcija (odvojeno se čita n i j) je logička operacija koja je tačna ako i samo ako su njena oba operanda tačna.*

Umjesto veznika *i*, konjunkciju možemo prevesti i pomoću veznika: a, ali, već...

**Istinite vrijednosti**
Kod tablica istinitosti imamo dva suda i prema tome četiri mogućnosti.
Evo i tablice:

Ovo je binarna logička operacija. Iz definicije se vidi da konjunkcija nije uređen par i da za nju vrijedi zakon komutacije.
P&Q = Q&P

Uz logičke funkcije negacije i disjunkcije, konjunkcija čini osnovni skup logičkih funkcija. Uz pomoć osnovnog skupa logičkih funkcija možemo predstaviti proizvoljnu, ma kako složenu logičku funkciju. Iako čine osnovni skup logičkih funkcija, taj skup nije minimalan. Tako naprimjer, minimalan skup logičkih funkcija čine konjunkcija i negacija, s obzirom da pomoću njih možemo prikazati proizvoljnu, ma kako složenu logičku funkciju.

**Dokaz:** S obzirom da uz pomoć osnovnog skupa logičkih funkcija možemo prikazati proizvoljnu funkciju, da bismo dokazali da on nije minimalan, dovoljno je dokazati da jednu od funkcija(naprimjer, disjunkciju) možemo prikazati preko preostale dvije (konjunkcije i negacije). Tako možemo pisati da je a∨b=(a'∧ b')', a ovim je dokaz završen. Ovo nije i jedini minimalni skup logičkih funkcija, a da bi pronašli ostale minimalne skupove logičkih funkcija, treba se upoznati sa Postovom teoremom, uz pomoć koje možemo pronaći funkcionalno kompletne skupove, a zatim i minimalne.

Navedimo još nekoliko aksioma logičke algebre, koja su česta u rješavanju zadataka:
x∧0=0 pravilo za konstantu nula
x∧1=x pravilo za konstantu jedan
x∧x∧....∧x=x pravilo idempotentnosti za konjunkciju
x∧x'=0 pravilo konzistentnosti(x' označava negaciju)
x∧y=y∧x pravilo komutativnosti
x∧(y∧z)=(x∧y)∧z pravilo asocijativnosti

Kategorija:Logičke operacije
Kategorija:Semantika
Ikona

[mini|Feodоrоvskaja ikоnа Bоgоrodicе iz 10. vijeka. Na slici je kopija svete zaštitnice [Kostroma|Kostrome iz 18. vijeka, slijedeći isti bizantijski tip "nježne milosti" ikоne. Kоpiju ikоne urаdiо je Gеоrgij Аvrаmоv 1703. gоdine]]
**Ikona** (grčki *εἰκών - eikon* = slika) je naziv koji se može upotrijebiti za sve slike i likove ali se u strogo crkvenom smislu primjenjuje na slike koje se slave u Istočnim Crkvama.

Kriza slavljenja ikona nastupila je početkom 8. vijeka kad je dio kršćana počeo osporavati slavljenje slika (bizantijski ikonoklazam), pozivajući se na starozavjetnu zabranu izrađivanja likova. Drugi nikejski sabor potvrdit će 787. slavljenje slika u Crkvi, što će imati osobiti utjecaj na Istoku. Slikanje ikona odražava utjecaj bizantskih slikara. Ikone igraju značajniju i intimniju ulogu u Istočnim Crkvama nego što je to slučaj s kipovima u Zapadnoj Crkvi. Obično se javno izlaže ikona sveca određenoga dana. One imaju značajno mjesto u procesijama. U liturgiji se ikonama Isusa i Marije iskazuje osobita čast i poštivanje.

Dok na Zapadu slika i kip samo podsjeća na lik sveca kojeg prikazuje, istočna teologija ikona podrazumijeva i određeni način prisutnosti Krista, Bogorodice ili dotičnoga sveca u ikoni koja ga prikazuje.

Postoje različiti stilovi ikona, premda one u osnovi slijede drevne kanone, koji određuju sve, od načina kako slikar (tačnije: ikonopisac) pristupa svome djelu, preko načina nanošenja boje, do samog izbora boje. Izrada ikona od 16. vijeka, osobito u slavenskim zemljama, pokazuje utjecaj baroka sa zapada.

Kategorija:Kršćanstvo
Kategorija:Slikarstvo
Kategorija:Bizantijska umjetnost
Broj

**Broj** je matematički objekat koji se koristi za brojanje i mjerenje. Opisni simbol koji predstavlja broj se također naziva broj ili brojka, ali u općoj upotrebi riječ broj može značiti apstraktni objekat, simbol ili riječ za broj. Osim upotrebe za brojanje i mjerenje, brojevi se često koriste za etikete (telefonski brojevi), za određivanje (serijski brojevi) i za šifre (npr. ISBN). U matematici, definicija broja je vremenom proširena da bi uključila i takve brojeve kao što su nula, negativni brojevi, racionalni brojevi, iracionalni brojevi i kompleksni brojevi.

Određene procedure koje imaju jedan ili više brojeva kao ulazne vrijednosti i proizvode neki broj kao rezultat zovu se numeričke operacije. Unarne operacije koriste jedan ulazni broj i proizvode jedan izlazni broj kao rezultat. Na primjer, operacija računanja sljedbenika dodaje 1 cijelom broju, tako da je broj 5 sljedbenik broja 4. Binarne operacije uzimaju dva ulazna broja i proizvode jedan izlazni broj. Primjeri binarnih operacija su sabiranje, oduzimanje, množenje, dijeljenje i potenciranje. Studij računskih operacija s brojevima zove se aritmetika.

Uz pojam broja usko su vezani pojmovi brojevnih sistema i brojki (cifara). Danas se u pisanoj ljudskoj komunikaciji uglavnom koriste arapski brojevi, a u specifičnim situacijama (npr. prikaz godine) se koriste rimski brojevi.

## Klasifikacija brojeva 
Skupovi brojeva su:
# prirodni \mathbf{N}=\{1, 2, 3, 4, \ldots\}
# cijeli \mathbf{Z}=\{\ldots, -3, -2, -1, 0,1, 2, 3, \ldots\}
# racionalni \mathbf{Q}=\{\frac{a}{b}: a \in \mathbf{Z}, b \in \mathbf{N}\}
# iracionalni (oni koje ne možemo predstaviti u obliku razlomaka)
# realni = racionalni + iracionalni
# kompleksni = realni + imaginarni

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nauka 50: Broj (RTS Obrazovno-naučni program - Zvanični kanal)


Kategorija:Teorija grupa
Kategorija:Matematički objekti
Drum and bass

**Drum and bass** ili **Jungle** je muzički pravac elektronske muzike razvijen početkom 1990-tih godina. Glavne karakteristike ovog pravca je beat tempo (160+ po minuti) i jaki basovi. Jungle je nastao u Londonu, a najpoznatiji predstavnici su: Goldie, Teebee, Technical Itch, Noisia, Aphrodite, Brainshocker i dr.

Drum'n'Bass je poliritmička i najkompleksnija muzika elektronske forme. U početku, dok se ovaj pravac još uvijek zvao Jungle, bio je u suštini ubrzan breakbeat sa semplovima rege i hip hop muzike. Neki danas prave razliku između termina jungle i drum'n'bass. Jungle se pretežno korisiti za staru školu, a dnb za novija izdanja. Ogroman doprinos razvoju i popularizaciji ovog pravca u Bosni i Hercegovini dali su "Kontra", "Bilian" i "Fajki".

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Elektronska muzika