Paulovnija

***Paulownia*** (  paw-LOH -nee-ə ) je rod od sedam do 17 vrsta tvrdog drveta (u zavisnosti od taksonomskog autoriteta) u porodici Paulowniaceae, reda Lamiales. Rod, prvobitno *Pavlovnia*, ali se sada obično piše *Paulownia/Paulovnija*, nazvan je u čast Ane Pavlovne, kraljice Holandije (1795–1865), kćerke ruskog cara Pavla I. Iz istog razloga se naziva i "princezino drvo".

U Sjevernu Ameriku je uvezena 1844. godine iz Europe i Azije, gdje je prvobitno bila tražena kao egzotično ukrasno drvo. Njeni plodovi (botanički kapsule) također su korišteni kao materijal za pakovanje robe koja se otpremala iz istočne Azije u Sjevernu Ameriku, što je dovelo do stvaranje šumaraka *paulovnije* gdje su bacani u blizini velikih luka. Drvo se nije značajno zadržalo u američkim baštama, dijelom zbog svojih prezimljenih smeđih plodova koje neki smatraju ružnim. U nekim područjima se izbjegava uzgoj i nalazi se na zapuštenim parcelama. Neki američki autoriteti smatraju da je rod invazivna vrsta, ali u Europi se ne smatra i uzgaja se u vrtovima.

*Drveće paulovnije* daje čak 20 miliona sićušnih sjemenki godišnje. Međutim, sjeme je vrlo osjetljivo na biotu tla i dobro se kolonizira samo na sterilnim tlima (kao što je nakon požara s visokim  temperaturama). Dobro drenirano tlo je također neophodno. Uspješne plantaže obično kupuju biljke koje su profesionalno razmnožene iz korijenskih reznica ili sadnica. Iako su sjeme, sadnice i korijenje, čak i zrelih stabala, podložni truljenju, drvo nije i koristi se za izgradnju čamaca i daski za surfanje.

Dimenzionalno stabilna i s obzirom na njegovu ravnu strukturu i malu težinu, drvo *paulovnije* je izuzetno jednostavno za obradu i navodno je otporno na propadanje, uz pristojne vremenske uslove.

Drveće može sazrijeti za manje od 10 godina i proizvodi jako, lahko drvo, dobro kao ogrijevno drvo, sa čak većim odnosom čvrstoće i težine od drveta balze. Njegova gustina je niska i iznosi oko 280&nbsp;kg/m 3 , iako znatno više od balzinih vrlo niskih 160&nbsp;kg/m3 .

## Morfologija 
alt=Foliage|desno|bez_okvira
*Paulownia* je rod kritosjemenjača i jedno od najbrže rastućih stabala na svijetu. *Paulownia tomentosa* može narasti preko 30 metara i ima **(E**  vidi označenu sliku ispod **)** velike listove u obliku srca u rasponu od 10–20&nbsp;cm široke i 15–30&nbsp;cm duge, s 10–20&nbsp;cm dugom peteljkom. Listovi rastu u suprotnim parovima, a kao što naziv tomentosa sugerira, prekriveni su dlačicama. Rub lista može biti nazubljen ili cijeli, a ponekad može biti i s blagim režnjevima. Mogu se razlikovati od uobičajenih sličnih rodova kao što su *Catalpa* i *Cercis* po sekundarnoj i tercijarnoj venaciji. Listovi kasno olistaju i kasno opadaju što je tipično za listopadnu *paulovnije*, međutim u tropskim područjima drvo može postati zimzeleno. Listu često prethode blijedoljubičasti do ljubičasti zasjenjeni cjevasti cvjetovi slični lisičarki. Kao i većina pripadnika Lamiales, cvjetovi su zigomorfni. **(B)** Cvatovi su terminalno uspravni 15–30&nbsp;cm dugi, metlice su od ~5&nbsp;cm dugi. Vjenčić ima 5 sraslih režnjeva sa kraćom adaksijalnom dvokrakom usnom i nešto dužom abaksijalnom trokrakom donjom usnom. Usne svih latica su uvijene, a površina im je tomentasta.
lijevo|mini|413x413piksel| Slova **AF** odgovaraju opisima u odlomku Morfologija
Na unutrašnjoj strani donje trokrakog vjenčića vode dva svijetložuta naborana grebena od čaške do usne. Oni se tumače kao cvjetni vodiči do vrha cijevi vjenčića. *,* a makrofosili *Paulownia caucasica* su pronađeni iz slojeva seravalskog stadija miocena u Gruziji u regiji Kavkaza. Vjeruje se da bi tada klima bila pogodna za ovaj rod na cijeloj sjevernoj hemisferi.

## Upotreba 
U Kini je popularno za sadnju pored puteva i kao ukrasno drvo. *Paulovniji* je potrebno mnogo svjetla i ne voli visok nivo vode.

Kao šumska kultura, *paulovnije* su stroge u svojim zahtjevima, dobro se ponašaju samo na zemljištu koje dobro drenira, uz dovoljno ljetnih padavina ili dostupnost vode za navodnjavanje. *Paulovnija* izuzetno brzo raste; do 10 metara u jednoj godini kada je mlada. Neke vrste plantažne *paulovnije* mogu se sjeći za građu za samo pet godina. Jednom kada se stabla posijeku, ona se regenerišu iz svog postojećeg korijenskog sistema, zbog čega su dobila ime "drvo feniksa".

*Paulovnija* se također koristi u kineskim agrošumarskim sistemima, jer brzo raste, drvo joj je lagano, ali snažno, cvjetovi su bogati nektarom, listovi su dobra hrana za životinje na farmi, duboko je ukorijenjena, kasno lista i krošnja je prilično rijetka, tako da usjevi ispod nje dobivaju dovoljno svjetla za rast i zaklon.
mini|Ovaj cvijetni uzorak *paulovnije* (*go-shichi-no-kiri*) simbol je Ureda premijera Japana. Također ukrašava Orden izlazećeg sunca i Orden cvijeća paulovnije i predstavlja grb zen hrama Eihei-ji.
*Paulovnija* je poznata na japanskom kao  , a posebno se to odnosi na *P. tomentosa*; poznato je i kao "drvo princeze". *Paulownia* je i ureda premijera, a služi i kao državni pečat Japana koji koriste Kabinet i Vlada Japana (dok je krizantema carski pečat Japana). Jedna je od igraćih karata u kartaškoj igri hanafuda, koja je povezana s mjesecom novembrom ili decembrom (neke regije mijenjaju redoslijed ova dva mjeseca).

*Japan: Ilustrovana enciklopedija* kaže:Drvo *paulovnije* je vrlo lagano, fino zrnasto i otporno na deformacije. To je najbrže rastuće tvrdo drvo. Koristi se za sanduke, kutije i klompe (*geta*). Drvo se spaljuje kako bi se dobio ugalj za skiciranje i prah za vatromet, a od kore se pravi boja. Srebrno-sivo drvo rezano u furnir služi za izradu posebnih vizit karti.
[mini| [Japanski  , 95–97% zlata, oznaka "Paulownia"  , amblem  , 373,11 grama, Japan]]
Važan je u Kini, Koreji i Japanu za izradu zvučnih ploča za žičane muzičke instrumente kao što su *guqin*, *guzheng*, *pipa*, *koto* i *gayageum*. kao jezgro za lagane turne skije, i za jezgre daski za surfanje. Koristi se u gitarama kao jezgro, a zatim se laminira ispod izdržljivijeg drveta.

## Vrste 
lijevo|mini| Cvijeće i kora *Paulownia fortunei*

Potencijalne sorte, hibridne i sinonimne vrste:

## Reference 
Kategorija:Stranice s nepregledanim prevodom