Instinkt

thumb|right|300px|Instinktivno ponašanje otresanja  vode iz mokrog krzna 
[thumb|300px| Beba [kožasta kornjača|kožaste kornjače  instinktivno bira put do otvorenog okeana]]
**Instinkt** ili **urođene ponašanje** je inerentna sklonost  živih organizama  prema određenom kompleksu  ponašanja. Najjednostavniji primjer instinktivnog ponašanja je obrazac fiksne  akcije, u kojoj  je vrlo kratki do srednje dug  slijed radnji, bez varijacija,  koje se obavljaju  kao odgovor na jasno definirane stimulanse.
Bilo koje  ponašanje je instinktivno ako se obavlja bez osnova prethodnog iskustva (koje je u vezi sa  učenjem),  odakle potiče izraz urođenih bioloških  faktora.  Mladi morske kornjače, tek izležene  na plaži, automatski će se kretati prema okeanu.  kengur penje se u torbicu  svoje majke na kojoj  se rodio. Pčele  komuniciraju plesom u pravcu izvora hrane bez formalne instrukcije. Ostali primjeri uključuju životinjske borbe,  ponašanje udvaranja, interne funkcije bijega, gradnju  gnijezda.

Instinkti su urođeni  složeni  obrasci  ponašanja mladunaca,  koji postoje u većini pripadnika vrste, a treba ih razlikovati od refleksa, koji su jednostavni odgovori organizma na određeni podsticaj, kao što su kontrakcije zjenica  u odgovoru  na jaku  svetlost  ili grčevito kretanje potkoljenice kada se  udari tetiva koljena. Odsustvo voljnog kapaciteta ne smije se miješati sa nemogućnosti mijenjanja  fiksnog  obrasca akcije. Naprimjer, ljudi mogu biti u mogućnosti da modificiraju obrazac stimulirane  fiksne akcije po svjesnom  prepoznavanju  momenta aktiviranja i jednostavno prestati  da to rade, a životinje bez dovoljno jakog voljnoog  kapacitet možda neće biti u mogućnosti da se odvoje  od  fiksnog  obrasca djelovanja,  koji je jednom aktiviran.
Uloga nagona u određivanju ponašanja životinja varira od vrste do vrste. Što je složeniji nervni sistem životinje, to je veća uloga moždane kore i socijalnog učenja, a instinkti igraju manju ulogu. Poređenje između krokodila  i  slona ilustrira kako sisarI,  naprimjer,  u velikoj meri zavise od socijalnog učenja. Lavice i čimpanze koje su  odrastale u zoološkim vrtovima daleko od  mjesta rođenja majke najčešće odbijaju svoje potomstvo, jer nisu naučile vještine materinstva. To  nije slučaj sa jednostavnijim vrstama kao što su  kod gmizavaca.

U svakodnevnom govoru, riječ instinkt se često koristi da se odnosi na intuiciju ili čak vidovitost.

## Historija
[thumb|right|250px|[Primitivni refleksi]]

### Biologija
Jean Henri Fabre, entomolog, smatra da je  instinktivno svako ponašanje za čije obavljanje nije potrebna  spoznaja ili svest. Fabreova  inspiracija bila je  njegova intenzivna studija insekata, čije  su ponašanje  neki  pogrešno smatrali  fiksnim i nisu  oblik  uticaja na životnu sredinu.
Instinkt kao koncept je pao u nemilost u 1920.,  sa rastom biheviorizma, mislioci kao što je  B. F. Skinner,  smatrali  da  je najznačajniji ponašanje ono koje  je naučeno.  Uvjerenja, kao što je Fabreovo, da je većina ponašanja jednostavno refleksivna, također se pokazao kao previše pojednostavljeno objašnjenje složenih  emocijskih  i socijalnih  ponašanja  ljudskih bića.

U klasičnmoj piblikaciji iz 1972., psiholog  Richard Herrnstein odbacuje Fabreovo  mišljenja o  instinktu (vidi u odjeljku o biologiji).

### Nauke o ponašanju
U  knjizi  „Informacijsko ponašanje: Evolucijski instinkt * *Information behavior: An Evolutionary Instinct'' (2010.), Amanda Spink primjećuje da se "trenutno u  nauci o ponašanju instinkt općenito shvata kao urođeni dio ponašanja koje se razvija bez ikakvog vježbanja  ili obrazovanja u ljudi".  Ona tvrdi da je stav da informacijsko  ponašanje koje ima instinktivnu osnova temelji se na najnovijim razmišljanjima o ljudskom ponašanju. Nadalje, navodi da  su  "ponašanja  kao što su kooperacija, seksualno ponašanje, odgoj djece i estetika  'razvila iz psiholoških mehanizamq nq  instinktivnoj osnovi.  Spink dodaje da Steven Pinker slično tvrdi da je učenje jezika kod ljudi instinktivno,  u svojoj knjizi *  „Instinkt jezika“ (*The Language Instinct''),  1994.).

## Refleksi
Primjeri ponašanja koja ne zahtijevaju svijest uključuju  mnoge reflekse. Podstticaj u refleksu ne zahtijevaa moždanu aktivnost, ali umjesto toga može  se javiti u kičmenoj moždini, a  kao poruku da se onda prenosi natrag kroz tijelo, sljedeći put pod nazivom refleksni luk. Refleksi su slični  fiksnim obrazacima  djelovanja  i u većini refleksi zadovoljavaju kriterije za FAP. Međutim,  obrazac  fiksne aktivnosti može se obraditi u mozgu,  kao što je kod mužjaka gregoraca,  instinktivna agresija prema svemu crvenom za vrijemeparenja. Primjeri nagonske ponašanja kod ljudi su mnogi  od primitivnih refleksa, kao što JE  sisanje, ponašanje  koja su prisutne u sisara. U pacova je uočeno je da se urođeni odgovori odnose na određene hemikalije, a ove hemikalije otkrivaju  dva organa koji se nalazi u nosu: Jakobsonov organ (VNO) i glavni mirisni epitel.

## Sazrijevanje
Pojava nekih  instinktivnih ponašanja  zavisi od  procesa sazrevanja. Naprimjer, obično  se kaže da ptice "uče" da lete. Međutim, mlade  ptice koje su eksperimentalno uzgajane  u uređajima  koji ih sprečavaju u pokretanju  krila sve dok nisu stigle do dobi u kojoj  njihova jata lete. Ove ptice je odmah odletjele i normalno kada su puštene, pokazujući da je njihov napredak rezultat neuromišićnog sazrijevanja  i da nije istina da uče.

## Evolucija
Primer instinkta  je utiskivanje ili **imprinting** (uštampavanje). To je kompleksan odgovor koji uključuje vizualne, auditivne i mirisne signale u okruženju okolnih organizma. U nekim slučajevima, imprinting  se veže za  potomke roditelja, što je reprodukcijska korist za opstanak. Ako potomstvo ima vezanost za roditelja, to je veća vjerovatnoća da ostanu u blizini pod roditeljskom zaštitom. Vezasnom  potomstvu su veće šanse da uče iz roditeljskih figura kada je  interakcija bliska. Reprodukcijske prednosti su pokretačka snaga  na kojoj počiva prirodno odabiranje.

Životno okruženje je važan faktor u tome kako urođeno ponašanje evoluira.  Hipoteza Michaela McCollougha, pozitivnog psihologa, objašnjava da okruženje igra ključnu ulogu u ljudskom ponašanju, kao što su oprost i osveta. Ova hipoteza teoretizira da se raznim društvenim sredinama rasprostranjen isti povod  koji izazva ili oprost ili osvetu. McColloughova teorija se  odnosi i na  njegovo viđenje o teoriji igara. U strategiji milo za drago, saradnja i osvete  se mogu porediti sa oprostom i osvetom. Izbor između dva rješenja  može biti koristan ili štetan,  ovisno o tome šta partnerski  organizam bira. Iako ovaj psihološki primjer teorije igara nema snagu kao direktno mjerljivi rezultati, to daje zanimljivu teoriju jedinstvenih misli. Sa više biološkog stanovišta, limbni sistem je glavni kontrolni  prostor za odgovor na određene stimulanse, koji uključuje različite instinktivno ponašanje. Limbni sistem obrađuje vanjske stimulanse koji se odnose na emocije, društvene aktivnosti i motivaciju, koji propagiraju odgovor u  ponašanju. Neka  ponašanja uključuju majčinsku  brigu, agresiju, odbranu  i društvenu hijerarhiju. Ova ponašanja su pod uticajem senzornih informacija: vida, zvuka, dodira i mirisa.

Unutar kola u limbičkom  sistemu, postoje različita mjesta na kojima je moglo uticati na evoluciju ili se može  odvijati u budućnosti.  Naprimjer, mnogi glodari  imaju receptore u vomerskonosnom  organu koji su izričito namijenjeni  za stimulanse predatora, a  koji se posebno odnose na pojedine vrste glodara. Prijem predatorskog stimulansa obično se  stvara odgovor odbrane ili straha. Parenje kod pacova  slijedi sličan mehanizam. Vomeronazalni organ i glavni mirisni epitel, koji se zajedno zovu mirisni sistem, otkrivaju  feromone suprotnog spola. Ovi signali se šalju na medijalni dio amigdalea, koji raspršuje signal na različite dijelove  mozga.  Putevi koji  su uključeni u urođeno kolo  su izuzetno specijalizirani  i specifični.  U ovaj složen proces su uključeni razni organi i senzorni receptori. .

Instinkt je fenomen koji se može istražiti iz mnoštva uglova, kao što su  genetika, limbni sistem, nervni putevi i okoliš. Postoje nivoi instinkta po molekulskim  grupama jedinki  koji  se mogu dobro  proučavati.  Izuzetno specijalizovani  sistema su evoluirali da stvore jedinke  koji pokazuju ponašanje bez učenja. Urođeno ponašanje je važan i zanimljiv aspekt biološkog  svijeta, sa kojim ljudi dolaze u svakodnervni kontakt.

## Također pogledajte
*Refleks
* Etologija
* Sociobiologija
* Racionalnost
* Unconscious mind

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Etologija
Kategorija:Ponašanje