Nemertea

**Nemertea** – alternativno poznate i kao i **Nemertini**, **Nemertinea**  i **Rhynchocoela**, a sa najprikladnijim bosanskim nazivom **vrpčari** –  su koljeno crvolikih beskičmenjaka, često živopisno obojenih. Većina je vrlo vitka, obično dugih samo nekoliko milimetara, iako nekolicina ima relativno kratka, ali široka tijela. Mnogi imaju žute, narančaste, crvene i zelene šare. Ovo koljeno obuhvata oko 1.200 do danas opisanih vrsta. Najveća vrsta je *Lineus longissimus* koji doseže dužinu do 30 metara sa promjerom tijela od samo 9 milimetara.

Pod kožom se nalaze najmanje tri sloja mišića; neki su kružni, a neki uzdužni. Usta su prednja, na trbušnoj strani  i malo iza prednjeg dijela tijela.

Prednji kraj, želudac i crijevo izlaze malo ispod srednje linije tela, anus je na vrhu repa.  Malo iznad crijeva nalazi se rinhocel, šupljina koja se uglavnom proteže iznad srednje linije i završava malo prije  stražnjeg dijela tijela. Sve vrste imaju proboscis (rilo) koji leži u rinhocoelu kad je neaktivan, ali  se uvlači iznutra, kako bi došao malo iznad usta i, pomoću otrova, hvatao životinjski. Visoko izduživi mišić na stražnjem dijelu rinhocela povuče proboscis kad se napad završi. Nekoliko vrsta sa tvrdokornim tijelima imaju strukturu za filtriranje hrane i sisaljke na prednjem i zadnjem kraju, pomoću kojih se pričvršćuju na domaćina.

Mozak je sa četiri prstenaste ganglije, smješten oko rinhocela, blizu njegovog prednjeg kraja. S mozgom je povezano barem par ventralnih nervnih vrpci koje se pružaju duž tijela. Većina Nemertea ima razne hemoreceptore, a na glavi neke vrste imaju određeni broj pigmentnih čašica ocele. Ocele mogu otkriti svjetlost, ali ne mogu oblikovati sliku. Nemertea dišu kroz kožu. Imaju najmanje dvija bočna sude koji se na krajevima spajaju i  formiraju petlje; ove, kao i rinhocel ispunjene su tekućinom. Nemaju srca, a protok tečnosti ovisi o kontrakciji mišića u žilama i tjelesnom zidu. Da bi se filtrirali topljivi otpadni proizvodi, plamene ćelije su ugrađeni u prednji dio dvije bočne tekućine i mrežom  otpadnih cijevi uklanjaju sadržaj napolje.
Sve se nemertine se kreću polahko, koristeći se svojim vanjskim cilijama  kako bi klizali po površinama na sluzavom tragu, dok veće vrste koriste mišićne talase za puzanje, a neke plivaju dorzoventralno. Nekolicina živi na otvorenom okeanu, dok ostali pronalaze ili stvaraju skrovišta na dnu. Oko desetak vrsta nastanjuje slatku vodu, uglavnom u tropima i suptropima, a još desetak vrsta živi na kopnu na hladnim i vlažnim mjestima. Većina Nemertea su mesojedi, a hrane se anelidama, školjkama i rakoviima. Nekoliko vrsta su čistači, a nekoliko vrsta živi komensalno unutar plaštane šupljine mehkušaca. Neke vrste  opustošile su resurse za komercijalni ribolov školjki i rakova. Nemertea imaju malo predatora. Dvije vrste se prodaju kao mamac za ribu.

U većini vrsta spolovi su odvojeni, ali sve su slatkovodne vrste hermafroditi. Često imaju brojne privremene gonade (jajnike ili testise) i grade privremene gonodukte (kanale iz kojih se izbacuju jaja ili spermatozoidi), jedan po gonadi. Jajašca  uglavnom imaju spoljnu oplodnju. Neke se vrste jaja odlaži  u vodu, a druge na različita načina štite svoja jaja. Oplodano jaje se dijeli spiralnim brazdanjem i raste  determiniranim razvojem, u kojem se obično može predvidjeti sudbina ćelije od njenih prethodnika u procesu diobe. Embrioni pripadnika većine taksona razvijaju se direktno u formiranje mlade (poput odraslih, ali manje) ili u oblikuplanuliformne larve, kod kojih je duga osovina larve jednaka onim juvenilnim. Međutim, neki tvore larvu pilidij u kojoj mladi u razvoju imjaju crijevo koje se nalazi duž tijela larve i obično jedu ostatke larve kad se pojave. Tijela nekih vrsta lahko se fragmentiraju, pa čak i dijelovi u blizini repa mogu izrasti u puna tijela.

Pretpostavlja se da su tri vrste fosila možda nemertinski, ali nijedan nije kao takav potvrđen. Klasična  taksonomija dijeli ovo koljeno na dva razreda, Anopla ("nenaoružani" – njihovi proboscisi nemaju malih bodeža) sa dva reda)  i Enopla ("naoružani" bodežima) sa dva reda. Međutim, sada je prihvaćeno da su Anopla parafiletske (nastale iz druge skupine), jer je jedan red bliže Enopla nego drugi Anopla. Tip Nemertea je monofiletski. Njegova sinapomorfija uključuje rinhocoel i uvlačivi proboscis. Prema klasičnoj  taksonomiji, nemertine su usko povezane sa pljosnatim glistama. Oba koljena smatraju se članovima Lophotrochozoa, vrlo velikog "superkoljena" koje također uključuje mwhkušce, anelide, brahiopode, Bryozoa i mnoge druge grupe protostomia.

## Plan građe 
Nemertea  su stanovnici svih voda i vlažnih područja na Zemlji. Pripadaju bilateralno simetričnim, acelomatskim i protostomijskim životinjama s prohodnim probavnim traktom.

Tijelo vrpčara omotano je sluzavom kožom, U epidermi nalaze se:
*epidermne;
*žljezdane;
*intersticijske, i
*čulne ćelije.
Sistem za lučenje kod ovih životinja je u vidu protonefridija. Evolucijsko usavršavanje ekskrecije metaboličkih produkata i regulacije sadržaja vode u tijelu kretalo se u dva procesa:

*ostvarivanje što tješnjeg kontakta sa cirkulacijom tjelesne tečnosti odvija se tako da plamene ćelije nefridija strše u krvni sud. Kroz plamene ćelije izlučuju se metaboliti, a suvišna voda odvodi najprije kroz savijenu, a zatim kroz ravnu cjevčicu do nefridiopora.
*tendencija rastavljanja protonefridija na pojedinačne nefridije sa samostalnim nefridioporama. Tako, naprimjer,  jednostavniji oblici imaju po jedan par nefridiopora i razgranatih protonefridijskih cijevi s plamenim ćelijama. Kod vrsta s izraženom tendencijom rastavljanja protonefridijskog sistema, njegovi pojedini dijelovi razloženi su u samostalne jedinice s nekoliko plamenih ćelija i posebnom odvodnom cijevi i nefridioporom.

Spolni sistem i razmnožavanje prilagođeni su prisustvu razdvojenih spolova. Dvospolnost je  rijetka i to među stanovnicima kopnenih voda i vlažnih staništa.  Gonade nastaju u mezodermu iz parenhimskih ćelija. U razvijenim gonadama nastaju gameti; kada sazriju izlaze kroz bočne gonopore, a oplodnja je vanjska. 
[thumb|right|250px|[Plamena ćelija i pridružene strukture
Nemertea zvane protonefridija.]]

## Embriogeneza 
Brazdanje jajeta je totalno, holoblastičko i spiralno. Iz gastrule se razvijaju dvije vrste slobodnoplivajućih ličinki
*Plidija – na vrhu ima bič i sa svake strane krpaste nastavke s cilijama;
*Desorova larva – na vrhu nema bič, a sa strane joj nedostaju i trepljasti nabori.

## Rasprostranjenje i klasifikacija
Do danas je opisano oko 1200 vrsta vrpčara. U Sredozemnom moru poznato je oko 60 vrsta. Žive na različitim strukturama  morskog supstrata. Najčešće se mogu naći u šupljinama gdje ima ostataka biljnih i životinjskih otpadaka. S obzirom na položaj usta prema moždanoj gangliji, Nemertea se svrstavju u dva razreda: 
*Anopla i 
*Enopla

### Kladistika
#### Unutar Nemertea

;Grupe unutar Nemertea, prema Ruppert, Fox and Barnes (2004). Obilježene su *Anopla*, koje su parafiletske.

Dok Ruppert, Fox i Barnes (2004.) Palaeonemertea tretiraju kao monofiletske, Rigorozna poređenja pokazuju  da nema  sinapomorfije nefridija kod Nemertea i  Platyhelminthes.

;Odnosi Nemertea sa ostalim  Bilateriama:

## Također pogledajte
*Pljosnate gliste
*Annelida

## Vanjski linkovi
Kategorija:Beskičmenjaci
Kategorija:Fauna Bosne i Hercegovine