Heuristika

**Heuristika** (εὑρίσκω - *heuriskein*; lat.: *heurisricus* - saznati, otkriti ili **heuristička tehnika** rješavanje problema, *mentalna prečica*, *pravilo*)

 To je bilo koji pristup rješavanju problema koji koristi pragmatični metod koji nije u potpunosti optimiziran, usavršen ili racionaliziran, ali je ipak "dovoljno dobar" kao aproksimacija ili supstitucija atributa. Tamo gdje je pronalaženje optimalnog rješenja nemoguće ili nepraktično, heuristički metodi se mogu koristiti za ubrzanje procesa pronalaženja zadovoljavajućeg rješenja. Heuristike mogu biti mentalne prečice koje olakšavaju kognitivno opterećenje donošenja odluke.

## Kontekst
Gigerenzer i Gaissmaier (2011) navode da podskup *strategije* uključuju **heuristike**, regresijsku analizu i pristrasno zaključivanje.

Heuristike su strategije zasnovane na pravilima za generiranje optimalnih odluka, poput problema efekta sidrenja i maksimizacije korisnosti. Ove strategije zavise od korištenja lahko dostupnih, iako labavo primjenjivih, informacija za kontrolu rješavanja problema kod ljudi, mašina i apstraktnih pitanja. > Kada pojedinac primijeni heuristiku u praksi, ona uglavnom djeluje kako se očekuje. Međutim, alternativno može stvoriti sistematske greške.

Najosnovnija heuristika je metoda pokušaja i greške, koja se može koristiti u svemu, od spajanja matica i vijaka do pronalaženja vrijednosti varijabli u algebarskim problemima. U matematici, neke uobičajene heuristike uključuju upotrebu vizualnih reprezentacija, dodatnih pretpostavki, zaključivanje unaprijed/nazad i pojednostavljenje.

Teorija dvostrukog procesa se bavi utjelovljenjem heuristike.

## Heuristički modeli strogosti
Lakatosova heuristika se zasniva na ključnom terminu: opravdanje.

### Odluke s jednim razlogom
Odluke s jednim razlogom su algoritmi koji se sastoje od tri pravila: pravila pretraživanja, *pravila potvrde* (zaustavljanja) i pravila odlučivanja 
* Heuristika "uzmi najbolje"  
 
**Heuristika pauze*: "pravilo nedavnosti posljednje kupovine" "
*
* Heuristika prioriteta 
**Heuristika prvog uzimanja*

### Odluke zasnovane na prepoznavanju
Klasa čija je funkcija određivanje i filtriranje suvišnih stvari.
*Heuristika prepoznavanja Za dvije alternative, heuristika je definirana kao (Goldstein & Gigerenzer 2002): 'Heuristika prepoznavanja: Ako je jedna od dvije alternative prepoznata, a druga nije, tada se zaključuje da prepoznata alternativa ima veću vrijednost u odnosu na kriterij.
* Heuristika fluentnosti 

### Heuristike praćenja
*Heuristike praćenja* su klasična heuristika.
*Heuristika pogleda
* Pokazivanje i pozivanje

### Kompenzacija
*
** *Heuristika prebrojavanja*

** *Heuristika jednakosti*

### Socijalne heuristike
Socijalne heuristike 

*Imitacija
* Mudrost gomile

### Epistemska heuristika
*Propozicijski stav Lozinski i Collinson (1999, citirano u Giugni, 2006) bili su prvi koji su upotrijebili koncept „epistemološkog drhtaja“ kako bi opisali kako se nečije preferirane reprezentacije poznatog svijeta mogu pokazati nesposobnima da odmah shvate „čudesno“ (str. 101).
* Esencija 
*  
Prva epistemološka heuristika koja je bitna za mehanističko zaključivanje jeste da studenti razmišljaju na skalarnim nivoima. Većina definicija mehanističkog zaključivanja (npr. Grotzer & Perkins, 2000; Machamer et al., 2000) koristi termin „osnovni“ da opiše vrste stvari koje se moraju identificirati i okarakterizirati kako bi se objasnio ciljani fenomen.
*   
Epistemološka heuristika: identifikovanje i karakterizacija relevantnih elemenata na skalarnom nivou ispod nivoa ciljanog fenomena.... koristimo termin *faktor* da bismo se generalno odnosili na relevantne elemente na skalarnom nivou ispod nivoa agregatnog fenomena. Slično tome, generalno se odnosimo na intelektualni rad uključen u karakterizaciju relevantnih svojstava, pravila i ponašanje faktora kao na *raspakivanje* tih faktora.
* 

### Bihevioralna ekonomija
*Heuristika afekta 
* Povratna informacija

### Ostalo
* 

* Heuristika dostupnosti
*Svijest
* Baza i nadgradnja
* Društveni organizam
* Joharijev prozor
* Društvena racionalnost
* Pustinja (filozofija)
* Efekat manje je bolje
* Minimalistička heuristika
* Ujedinjenje teorija u fizici
* Indukcija unatrag

### Meta-heuristika
* *Optimalnost*
** Opstanak najsposobnijih Polya (1945) citira Pappusa iz Aleksandrije kao autora teksta koji Polya naziva *heurističkim*. Pappusove heurističke metode rješavanja problema sastoje se od analize i sinteze.

### Poznatiji autori
#### Figure
* George Polya
* Herbert A. Simon
* Gerd Gigerenzer
* Robin Dunbar
* David Perkins Page
* Herbert Spencer
* Imre Lakatos
* William C. Wimsatt
*Alan Hodgkin
* Andrew Huxley iako je koncept prvobitno uveo dobitnik Nobeloe nagrade Herbert A. Simon. Simonov prvobitni primarni predmet istraživanja bilo je rješavanje problema koje je pokazalo da djelujemo unutar onoga što on naziva *ograničena racionalnost*. Skovao je termin *zadovoljavajući*, koji označava situaciju u kojoj ljudi traže rješenja ili prihvataju izbore ili sudove koji su "dovoljno dobri" za njihove svrhe, iako bi se mogli optimizirati.
Rudolf Groner je analizirao historiju heuristike od njenih korijena u antičkoj Grčkoj do savremenog rada u kognitivnoj psihologiji i umjetnoj inteligenciji, predlažući kognitivni stil "heurističko nasuprot algoritamskom mišljenju", koji se može procijeniti pomoću validiranog upitnika.

### Adaptivna kutija s alatima
„Adaptivna kutija s alatima“ sadrži strategije za izradu heurističkih mehanizama. Ovaj nalaz, poznat kao efekat manje je više, ne bi bio pronađen bez formalnih modela. Vrijedan uvid ovog programa je da su heuristike efikasne ne uprkos svojoj jednostavnosti - već zbog nje. Nadalje, Gigerenzer i Wolfgang Gaissmaier otkrili su da se i pojedinci i organizacije oslanjaju na heuristike na adaptivan način.

### Kognitivno-iskustvena teorija o sebi
Heuristike su, kroz veće usavršavanje i istraživanje, počele da se primjenjuju na druge teorije ili da se njima objašnjavaju. Naprimjer, kognitivno-iskustvena teorija o sebi (CEST) je također adaptivni pogled na heurističku obradu. CEST razlaže dva sistema koji obrađuju informacije. Ponekad, grubo govoreći, pojedinci razmatraju probleme racionalno, sistematski, logički, namjerno, uz napor i verbalno. U drugim prilikama, pojedinci razmatraju probleme intuitivno, bez napora, globalno i emocijski. Iz ove perspektive, heuristike su dio većeg iskustvenog sistema obrade koji je često adaptivan, ali podložan greškama u situacijama koje zahtijevaju logičku analizu.

### Zamjena atributa
Godine 2002, Daniel Kahneman i Shane Frederick su predložili da kognitivne heuristike funkcionišu procesom koji se naziva *zamjena atributa*, koji se dešava bez svjesne svijesti. Prema ovoj teoriji, kada neko donese sud (o "ciljnom atributu") koji je računski složen, zamjenjuje se lakše izračunatim "heurističkim atributom". U suštini, kognitivno težak problem se rješava odgovaranjem na prilično jednostavniji problem, bez da je neko svjestan da se to dešava.  Ova teorija objašnjava slučajeve u kojima sudovi ne pokazuju regresiju prema srednjoj vrijednosti. Heuristike se mogu smatrati načinom smanjenja složenosti kliničkih prosudbi u zdravstvu.

## Akademske discipline
### Psihologija
U psihologiji, heuristike su jednostavna, efikasna pravila, bilo naučena ili usađena evolucijskim procesima. Ove psihološke heuristike su predložene kako bi se objasnilo kako ljudi donose odluke, donose sudove i rješavaju probleme. Ova pravila obično dolaze do izražaja kada se ljudi suočavaju sa složenim problemima ili nepotpunim informacijama. Istraživači koriste različite metode kako bi testirali da li ljudi koriste ova pravila. Pokazalo se da pravila dobro funkcionišu u većini okolnosti, ali u određenim slučajevima mogu dovesti do sistematskih grešaka ili kognitivne pristranosti.

### Filozofija
Heuristički postupak se koristi kada entitet X postoji kako bi omogućio razumijevanje ili znanje o nekom drugom entitetu Y.

Dobar primjer je model koji, kao nikada nije identičan onome što modelira, predstavlja heuristički postupak koji omogućava razumijevanje onoga što modelira. Priče, metafore itd. također se mogu nazvati heurističkim u ovom smislu. Klasičan primjer je pojam utopije kako je opisan u najpoznatijem djelu Platona, „Republika“. To znači da "idealni grad" kako je prikazan u „Republici“ nije dat kao nešto čemu treba težiti ili da predstavlja orijentacijsku tačku za razvoj. Umjesto toga, pokazuje kako bi stvari morale biti povezane i kako bi jedna stvar vodila drugoj (često s vrlo problematičnim rezultatima), ako bi se neko odlučio za određene principe i rigorozno ih provodio.

„Heuristika“ se također često koristi kao imenica za opisivanje praktičnog pravila, postupka ili metoda. Filozofi nauke su naglasili važnost heuristike u kreativnom mišljenju i konstrukciji naučnih teorija. Među značajnim djelima su *Karl Popper-ova * Logika naučnog otkrića* i druga djela *Imrea Lakatosa*, Lindleya Dardena i Williama C. Wimsatta.

### Pravo 
U pravnoj teoriji, posebno u teoriji prava i ekonomije, heuristike se koriste u pravu kada bi analiza slučaja po slučaj bila nepraktična, u mjeri u kojoj je "praktičnost" definirana interesima upravnog tijela.

Sadašnji režim regulacije vrijednosnih papira uglavnom pretpostavlja da svi investitori djeluju kao savršeno racionalne osobe. U stvari, stvarni investitori suočavaju se s kognitivnim ograničenjima zbog pristranosti, heuristike i efekata uokviravanja. Naprimjer, u svim državama Sjedinjenih Američkih Država, zakonska dob za konzumiranje alkohola za osobe bez nadzora je 21 godina, jer se tvrdi da ljudi moraju biti dovoljno zreli da donose odluke koje uključuju rizike konzumiranja alkohola. Međutim, pod pretpostavkom da ljudi sazrijevaju različitim tempom, specifična dob od 21 godine bila bi prekasno za neke, a prerano za druge. U ovom slučaju, koristi se donekle proizvoljno razgraničenje jer je nemoguće ili nepraktično reći da li je pojedinac dovoljno zreo da mu društvo povjeri tu vrstu odgovornosti. Međutim, neke predložene promjene uključivale su završetak kursa edukacije o alkoholu, a ne navršenih 21 godina kao kriterij za legalno posjedovanje alkohola. Ovo bi politiku o alkoholu za mlade stavilo više na individualnu, a manje na heurističku osnovu, budući da bi završetak takvog kursa vjerovatno bio dobrovoljan i ne bi bio ujednačen u cijeloj populaciji.

Isto obrazloženje se odnosi i na zakon o patentima. Patenti se opravdavaju na osnovu toga što izumitelji moraju biti zaštićeni kako bi imali podsticaj za izume. Stoga se tvrdi da je u najboljem interesu društva da izumitelji dobiju privremeni monopol na svoju ideju koji im dodjeljuje vlada, kako bi mogli nadoknaditi troškove ulaganja i ostvariti ekonomski profit u ograničenom periodu. U Sjedinjenim Državama, trajanje ovog privremenog monopola je 20 godina od datuma podnošenja patentne prijave, iako monopol zapravo ne počinje sve dok prijava ne sazrije u patent. Međutim, kao i kod problema starosne dobi za konzumiranje alkohola gore navedenog, specifičan vremenski period bi trebao biti drugačiji da bi svaki proizvod bio efikasan. Rok od 20 godina se koristi jer je teško reći koji bi broj trebao biti za bilo koji pojedinačni patent. U novije vrijeme, neki, uključujući profesora prava sa Univerziteta Sjeverne Dakote, Erica E. Johnsona, tvrdili su da patenti u različitim vrstama industrija – kao što su softverski patenti – trebaju biti zaštićeni u različitom vremenskom periodu.

### Vještačka inteligencija
Kompromis između pristranosti i varijanse daje uvid u opis strategije "manje je više". i heuristiku dostupnosti, koja se odnosi na sklonost pojedinaca da procijene vjerovatnoću događaja na osnovu toga koliko im lako pada na pamet.

## Stereotipizacija
Stereotipizacija je vrsta heuristike koju ljudi koriste za formiranje mišljenja ili donošenje sudova o stvarima koje nikada nisu vidjeli ili iskusili. Oni funkcionišu kao mentalna prečica za procjenu svega, od društvenog statusa osobe (na osnovu njenih postupaka), do klasifikacije biljke kao drveta na osnovu toga što je visoka, ima deblo i lišće (čak i ako osoba koja vrši procjenu možda nikada prije nije vidjela tu određenu vrstu drveta).

Stereotipi, kako ih je prvi opisao novinar Walter Lippmann u svojoj knjizi *Javno mnjenje* (1922), su slike koje imamo u glavi, a koje su izgrađene oko iskustava, kao i onoga što nam se govori o svijetu.

## Također pogledajte
*ACT-R
*Algoritam
*Primijenjena epistemologija
* Grananje i ograničavanje
* Koherencija
* Teorija odlučivanja
* Utjelovljena kognicija
* Analiza načina i efekata neuspjeha
* Teorija igara
* Heurističko-sistematski model obrade informacija
* Heuristike u prosuđivanju i donošenju odluka
* Idealni tip
* Lista pristranosti u prosuđivanju i donošenju odluka
* Metalepsa
* Metodska škola
* SCAMPER
* Situirana kognicija
* Šest šešira za razmišljanje
* Socijalna heuristika
* Subjektivna očekivana korisnost
* Misaoni eksperiment
* TRIZ
* Tutorijal

## Reference
## Dopunska lieratura
* *How To Solve It: Modern Heuristics*, Zbigniew Michalewicz and David B. Fogel, Springer Verlag, 2000. 
* 
* The Problem of Thinking Too Much , 11 December 2002, Persi Diaconis

Kategorija:Poslovice]]

## Vanjski linkovi 
* http://www-stat.stanford.edu/~cgates/PERSI/papers/thinking.pdf 

Kategorija:Biološka pravila
Kategorija:Ekogeografska pravila
Kategorija:Heuristike
Kategorija:Metode rješavanja problema
Kategorija:Pravila empirijskog pristupa

Kategorija:Biološka terminologija
Kategorija:Sociologija
Kategorija:Društvo