Dijakritici u arapskom pismu

mini|500x500piksel| U ranom arapskom pismu koristila se samo *osnova* "*rasm"* (u crnoj boji). Kasnije su dodani "''i'džām"* dijakritici (u crvenoj boji) tako da su se razlikovala slova suglasnika poput ovih pet slova ـبـ ـتـ ـثـ ـنـ ـيـ. Kratki samoglasnici su označeni dijakritičkim oznakama *hereketima* "*harekāt"'' (primjeri plave boje) i obavezno se koriste u Kur'anu, dok rijeđe u drugim tekstovima pisanim na arapskom jeziku.
Arapsko pismo ima brojne dijakritike, uključujući '''''i'džam'''* (إِعْجَام , *i‘džām*), suglasničke tačke (ili suglasničko usmjeravanje) i ***teškil*** (تَشْكِيل, *teškīl* ), dodatne dijakritike. Potonji uključuju ***hereketa** non.mn.* ( حَرَكَات , *ḥarekāt*), ***ḥereke** nom.jd.* ( حَرَكَة , *ḥareke*), znakove za samoglasnike.

Arapsko pismo je mješoviti ebdžed, gdje su kratki suglasnici i dugi samoglasnici predstavljeni slovima, ali kratki samoglasnici i suglasnička dužina uglavnom nisu naznačeni prilikom pisanja. *Trškīl* se uoptrebljava po slobodnom izboru za predstavljanje nedostajućih samoglasnika i suglasničke dužine. Moderni arapski jezik uvijek se piše korištenjem *i'džāma* - suglasničkih tačaka tj. suglasničkog usmjeravanja, ali samo su vjerski tekstovi, dječje knjige i djela za učenike napisani s *cijelim teškilima* - pokazivačima samoglasnika i suglasničkih dužina. Autori često dodaju dijakritike pojedinim riječima ili slovima kada padež ili značenje migli biti dvosmisleni ili nejasni. Pored toga, klasična dela i istorijski dokumenti koji su dostupni široj javnosti često su publikovana sa potpunim *teškilom*, kako bi se prebrodio jaz u razumevanju zbog stilskih promijena kroz vijekove.

## Teškil (oznake kao fonetski vodiči) 
Bukvalno značenje riječi   (*teškīl)* je "osnivanje, formiranje". Kako uobičajeni arapski tekst ne pruža dovoljno informacija o ispravnom izgovoru, glavna svrha *teškīla* (i *ḥereketa* ) je pružanje fonetskog vodiča ili fonetske pomoći; tj. pokazati ispravan izgovor. Služi istoj namjeni kao i furigana (koja se još naziva i "rubi") u japanskom ili pinyin ili zhuyin u kineskom mandarinskom jeziku za djecu koja uče čitati ili stranim učenicima.

Većina arapskih tekstova pisana i piše se bez *ḥereketa'' (ili kratkih samoglasnika). Međutim, oni se često koriste u tekstovima koji zahtijevaju strogo pridržavanje preciznih formulacija, prije svega, u Kur'anu  (ٱلْقُرْآن), hadisu (ٱلْحَدِيث), Bibliji, te u dječjoj literaturi, dok se u 'običnim' tekstovima koriste u pojedinačnim riječima kada se tačan izgovor teško može zaključiti iz konteksta. Arapski rječnici sa hereketima daju informacije o ispravnom izgovoru kako za one kojima je arapski maternji jezik tako i za one kojima nije. U umjetnosti i kaligrafiji *hereketa* se koristite jer se njihovim pisanjem naglašava estetika umjetničkog djela.

*Bismillah (Bismila)*: Primjer pune upotrebe ''i'džama i*  *teškila* sa *hereketima* u arapskom tekstu (puna vokalizacija):

بِسْمِ ٱللَّٰهِ ٱلرَّحْمَٰنِ ٱلرَّحِيمِ

*Bismillāhi-r-Rahmāni-r-Rahīm*

U ime Allaha, milostivog , samilosnog.

Neki arapski udžbenici za strance sada koriste *hereketa* kao fonetski vodič radi lakšeg učenja čitanja arapskog jezika. Druga metoda koja se koristi u udžbenicima je fonetska romanizacija nevokaliziranih tekstova. Potpuno vokalizirani arapski tekstovi (tj arapski tekstovi sa *hereketima*/ dijakritičkim znakovima) potrebni su onima koji uče arapski jezik. Neki online dvojezični rječnici također imaju *hereketa* kao fonetski vodič, slično kao što engleski rječnici koji nude transkripciju.

### Hereketa (kratke oznake samoglasnika) 
*Hereketa (*حَرَكَات*),*  doslovno „kretanje, pokreti“, su znakovi za kratke samoglasnike, mada postoji određena dvoznačnost gdje su neki *teškili* istodobno i *hereketa, kao na* primjer *tenvini (znakovi za udvostručene kratke samoglasnike),* koji istovremeno označavaju i samoglasnike i suglasnike. 

#### Fetha 

**Fetha** (فَتْحَة)  je mala kosa crtica smještena *iznad* slova i predstavlja kratko "e" (kao npr. u riječi "*reče" ("on reče")*). Sama riječ *fetha* (فَتْحَة ) znači *otvaranje* i odnosi se na otvaranje usta kada se izgovara glas "e",  na primjer, na harfu (slovu) *dāl*   "دَ" "de" (u daljem tekstu, bazni suglasnik u sljedećim primjerima).

Kada se ***fetha*** nalazi ispred osnovnog slova *elif* (ا) (tj bez *hemzeta* (ء) ili vlastitog samoglasnika), npr. *"dā"* (دَا), izgovara se kao dugo "*ā"* (otvoreni prednji samoglasnik, kao u riječi "nār", suprotno od kratkog "car").

Iako uparen s običnim slovom stvara otvoreni prednji samoglasnik "e", koji se često izgovara kao poluotvoreni "ae", standard omogućava varijacije posebno u određenim uslovima koji zavise od okolnih slova. Kao kratko "a" se izgovara kada se nalazi iznad slova *qāf, ḥā’, ḫā’, ṣād, ḍād, ṭā’, ẓā’*  (ق ح خ ص ض ط ظ). 

#### Kesra 

**Kesra** (كَسْرَة) je mala kosa crtica koja se piše ispod slova i označava kratko "i" (kao u „ja bȉh“, „kȉša“) npr. "dȉ" (دِ). Sama riječ "kesra" znači "razbijanje".

Kada se *kesra* nalazi ispred osnovnog slova *jā’* (ﻱ), npr. *"dí"* (دِي), onda se izgovara kao dugo "i" (kao u riječi "mír"). 

#### Ḍamma 

**Damma** (ضَمَّة) je mali dijakritik nalik na zarez, a piše se iznad slova (دُ) i predstavlja kratko "u" (kao u riječima "kȕk" (dio tijela), "lȕk" (povrće).

Kada se **ḍamma** nalazi ispred osnovnog slova *wāw* (و), npr. "dú" (دُو), izgovara se kao dugo "ú" (kao u riječima "lúg", "púra").  

#### Elif Handžerije 

**ٰ**
  *'Podignnuti (ili handžar) *elif*'*  (أَلِف خَنْجَرِيَّة), piše se kratkim okomitim potezom iznad suglasnika. Označava dugo "*ā"* ali se obično ne piše, npr. "hāzā" (هَٰذَا), "raḥmān" (رَحْمَٰن).

*Handžerije* (خَنْجَرِيَّة) se prevodi kao handžar, bodež, međutim ova riječ ima isti korijen kao  حَنْجَرَةٌ "handžere(tun)" - grlo, grkljan, što odgovara ishodištu (*mahredž, mn. meharidž*), mjestu tvorbe ovoga glasa i *ʾIʿrāb* (إِﻋْﺮَاب) za više detalja). U mnogim arapskim dijalektima ovi završeci su izostavljeni, a ovaj trend je prisutan i u udžbenicima standardnog arapskog jezika. Gramatički završeci ne moraju biti napisani u vokaliziranim arapskim tekstovima, jer se znanje *i‘rāba* razlikuje od zemlje do zemlje, a postoji trend ka pojednostavljivanju arapske gramatike.

Znak ( ـً ) je najčešće napisan u kombinaciji sa ( ـًا ) *elifom*, ( ةً ) *tā’ marbūṭah* ), ( أً ) *elif hemzetom* ili ( ءً) samostalnim *hemzeto*. *Elif* uvijek treba pisati (osim riječima koje završavaju sa *tā’ marbūṭah, hemzetom* ili *diptotama - imenicama sa samo dva padeža*).

Padeži i *tenvīn* završeci u neodređenim triptotnim (imenice sa samo ti padeža) oblicima:

* *-un* : nominativni; 
* *-an* : akuzativ, služi i kao priloška odredba; 
* *-in* : genitiv . 

### Tešdid ili šedda (udvajanje suglasnika - geminacija) 
  **Šedda** (شَدَّة) ili **tešdid** (تَشْدِيد) je dijakritički znak koji izgleda poput pisanog latiničnog „ w “.

Koristi se za označavanje geminacije (udvajanje suglasnika ili dodatna dužina), koja je u arapskom jeziku fonemska. Piše se iznad suglasnika koji treba udvojiti. To je jedino *ḥereke* koje se ponekad koristi u običnom pravopisu da se izbjegne nejasnoća, npr. "*dd*" (دّ); "*medrese*"  (مَدْرَسَة - *škola*) nasuprot  "*muderise*" (مُدَرِّسَة - *profesorica'') . 

## I'džām (fonetsko razlikovanje suglasnika) 
desno|mini| Kufsko pismo iz 7. vijeka bez *ḥereketa* ili *i‘džāma*.
''I'džām* (إِعْجَام) (Ponekad se koristi naziv "*Nokte*" - tačke ("nokta" - tačka)*)*  su dijakritičke tačke koje služe za razlikovanje suglasnika koji imaju isti oblik (*rasm*), poput   (ـبـ),  (ـتـ),  (ـثـ),  (ـنـ) i  (ـيـ) što se obično ne smatra dijakritičkim znakovima već dijelom pisma.

U ranim rukopisima *Kur’āna* nisu korišteni dijakritički znakovi ni za samoglasnike, niti za suglasnike istog oblika*.* Prvo je uvedeno označavanje suglasnika pomoću tačke iznad, ispod ili pored *osnove (rasma)*, a kasnije se uvodi označavanje samoglasnika kratkom tankom, jednostrukom ili dvostrukom crticom iznad ili ispod *osnove (rasma)* (slika). Ove modifikacije su uvedene, manje više, istovremeno.

Tipično za Egipćane je da ne koristite tačkice ispod *jā’ (ي)* kad dolazi na kraju riječi, a koje izgleda baš kao *elif maqṣūre* (ى). Ova praksa se također koristi u kopijama *muṣḥafa'' (Kur'ana) koji je napisao Osman Taha. Isto izjednačavanje *jā* i *elifa maqṣūre* dogodilo se u perzijskom jeziku, što je rezultiralo nazivom "" u Unicode Standardu, koje ima isti  oblik kao *jā* na početku i u sredini riječi (یـ  ـیـ ), *a* također i kao *elif maqṣūre* na kraju riječi i samostalno ( ـی ).    
⟩
mini|Samostalni kāf s '''alāmātu-l-ihmāl* i bez gornje crtice uz početni kāf sa gornjim crticom.
سـۡ سـۜ سۣـ سـٚ سٜـ ڛـ Dok je *i'džām* bio neobavezan, a slova*:* ح , د , ر ,  س , ص , ط , ع , ل , ه  svjesno pisana bez tačaka *i'džāma,* postojala je mogućnost označavanja malim znakom u obliku slova "v" iznad ili ispod slova, ili polukrugom ili minijaturnim slovom, npr. malo س koje upućue da je dotično slovo س, a ne ش , ili jedna ili više spuštenih tačaka, ili podignuto *hemze* ili zarez. Ovi znakovi, poznati pod zajedničkim imenom *'alāmātu-l-ihmāl*, povremeno se mogu sresti u modernoj arapskoj kaligrafiji, bilo u izvornoj namjeni (tj. obilježavanje slova bez *i'džāma*), bilo kao čisto dekorativni elementi za popunjavanje prostora, što je češći slučaj. Malo ک iznad *kāfa* u završnom i samostalnom obliku (ك  ـك ) prvobitno je bio *alāmatu-l-ihmāl*, ali je vremenom postao trajni dio ovog slova. Ranije se ovaj znak mogao pojaviti i iznad medijalnog oblika *kāfa*, umjesto crtice na njegovom ascenderu. 

## Hemze (dubokogrleni (glotalni) poluglasnik) 
ئ  ؤ  إ  أ ء **Hemze** (هَمْزَة)  je dubokogrleni glas, glotal po mjestu izgovara, a ploziv (praskav) po načinu izgovora. Iako se često ovaj dijakritik ne smatra slovom abecede, također stoji kao zasebno slovo u pisanju i pisano je u tekstovima bez dijakritičkih znakova te se ne smatra *teškīlom.* Može doći kao samostalno ili kao dijakritički znak iznad ili ispod *elifa,* *vāva* ili *jā*

Slovo koje treba koristiti kao oslonac *hemze* ovisi o vrsti okolnih samoglasnika;

* Ako se glatol pojavljuje na početku riječi, uvijek se označava hemzetom na *elifu*: iznad ako je sljedeći samoglasnik  ili  a ispod ako je . 
* Ako se glotal nalazi u sredini riječi, *hemze* iznad *elifa* se koristi samo ako mu ne prethodi ili slijedi  ili : 
** Ako je  prije ili poslije glotala, *jāʼ* sa *hemzetom* se koristi (dvije tačkice koje su obično ispod *jāʾ* nestaju u ovom slučaju) (ئ). ⟩ ⟩
** U suprotnom, ako je  prije ili poslije glotala, *vāv* sa *hamzetom* se koristi (ؤ).  ⟩⟩
* Ako se glatol nalazi na kraju riječi (zanemarujući bilo koji gramatički sufiks), a slijedi kratki samoglasnik, piše se iznad *elifa*, *vāva* ili *jā,* kao i u slučaju oblika u sredini riječi, a inače se piše u istoj liniji (tj. ako slijedi dugi samoglasnik, diftong ili suglasnik). 
* Dva *elifa* uzastopno nikada nisu dopušteni:  je napisano sa *elif medd* (آ) i   je napisano sa slobodnim *hemzet*⟩*om* u istoj liniji (اء). ⟩

Posmatrajući sljedeće riječi: "eh(un)" (أَخ)   ("brat"), "Ismail" (إِسماعيل)  ( "Ismail", lično ime), "umm(un)" (أُمّ)  („majka“), da se primijetiti da sve "počinju" slogom koji otvara samoglasnik, a *elif* se koristi za označavanje početnog glotala (*stvarni* početak). Ali ako se uzme u obzir da *srednji'' slog "počinje" sa samoglasnikom: "neše(tun)" (نَشْأَة)  ( "porijeklo"), "ef'ide(tun)" (أْفِئدة)  ( "srca" - obratite pažnju na slog >i'(1) Pismo ranog 9. vijeka bez tačkica ili dijakritičkih oznaka (vidi sliku Bismille pisane ranim kufskim stilom );  (2) i (3) 9. – 10. vijek pod dinastijom Abasida; Ebu-l-Eswed je uspostavio sistem crvenih tačkica za označavanje različitih kratkih samoglasnika; kasnije je korišten drugi sistem crnih tačaka za razlikovanje slova poput *fā’* i *qāf* (vidi sliku srednjeg Kufskog stila ); (4) U 11. vijeku, u El-Ferāhídijevom sistemu (sistem kakav danas poznajemo) tačkice su promijenjene u oblike koji nalikuju slovima za pisanje odgovarajućih dugih samoglasnika (vidi sliku modernog Kufskog stila u Kur'anu ). ]]
Prema tradiciji, sistem *hereketa* prvobitno je uveo Ali ibn Ebu-Talib, četvrti halifa, koji je taj zadatak povjerio Ebu-l-Esvedu El-Du'eliju. On je osmislio sistem tačaka za označavanje tri kratka samoglasnika (zajedno sa njihovim pripadajućim alofonima). Ovaj sistem tačaka prethodio je *i‘džāmu;* tačkama koje se koriste za razlikovanje različitih suglasnika. 
Datoteka:Basmala kufi.svg|Bismilla pisana ranim Kufskim stilom
Datoteka:Kufi.jpg|Srednji Kufski stil
Datoteka:Qur'an folio 11th century kufic.jpg|Moderni Kufski stil u Kur’anu

### Ebu-l-Esvedov sistem 
Ebu-l-Esvedov sistem hereketa razlikovao se od sistema koji danas poznajemo. On je koristio crvene tačke čiji raspored ili položaj je označavao različite kratke samoglasnike.

Tačka iznad slova označavala je samoglasnik "*e"*, ispod samoglasnik "*i"*, tačka sa strane slova označavala je za samoglasnik "*u"*, a dvije tačke označavale su *tenvīn* .

U ranim rukopisima Kur'ana nisu se upotrebljavali znakovi za samoglasnike uz svako slovo, već samo za slova gdje je to bilo potrebno radi pravilnog čitanja.

### El Ferahidijev sistem 
Preteča sistema kakav danas poznajemo je *El Ferahidijev* sistem. On je shvatio da je pisanje pomoću dvije različite boje naporno i nepraktično, a dodano konfuziju mogao je stvoriti *I‘džām*.

U skladu s tim, zamijenio je *hereketa* malim podignutim slovima:

*  mali elif, jā ', i vāv za kratke samoglasnike koji odgovaraju dugim samoglasnicima napisanim tim slovima,
*  malo *sīn (šīn)* za *tešdid* (geminaciju/udvajanje),
*  mali *ẖā*' za *ẖafif* (kratki suglasnik; više se ne koristi).

Njegov sistem je u suštini isti onaj koji poznajemo danas.

## Također pogledajte 
* Arapski alfabet : 
** *I‘rāb*   (إِﻋْﺮَﺍﺏ), sistem padeža arapskog jezika 
** *Rasm* (رَسْم), osnovni sistem arapskih suglasnika 
** *Tajwīd* (تَجْوِيد), fonetska pravila čitanja Kur'ana na arapskom jeziku 
* *Niqqud ,* hebrejski ekvivalent *hereketima* 
* *Dagesh ,* hebrejski dijakritik sličan arapskom *i‘džāmu* i tešdidu

## Reference 
* *Alexis Neme i Sébastien Paumier (2019), Obnavljanje arapskih samoglasnika pretraživanjem rječnika tolerantnih prema izostancima, Lang resursi i procjena, svezak 53, 1-65 stranica*

## Vanjski linkovi 
* Online arapski dijakritički alat tvrtke Multillect

Kategorija:Arapski alfabet
Kategorija:Arapska ortografija