Trnovi, bodlje i bodljice

thumb|200px|Biljka sa trnovina
**Trn**, **bodlja**  i **bodljica** (zvani i **spinozni zupci** ili **spinozni apikalni nastavci**) – u morfologiji biljaka – su tvrdi, kruti nastavci ili modifikacije listova, korijena, stabljike ili pupoljaka  s oštrim, čvrstim krajevima i općenito služe istoj funkciji: fizičko  odvraćanje životinja od konzumacije i/ili oštećivanja biljnog materijala.

## Opis
U uobičajenom jeziku izrazi se upotrebljavaju više ili manje međusobno, ali u botaničkom smislu, trnje je izvedeno iz izdanaka  (tako da se može ili ne mora  razgranati, mogu ili ne mogu imati lišće, a mogu ili ne mogu nastati iz pupoljka). bodlje su izvedene iz listova (bilo cijelog lista ili nekog njegovog dijela, koji u sebi ima vaskularne snopove, poput petiole) ili stipule)

## Definicije i  tehničke razlike
Zašiljeni  ili trnasti nastavci  široko se mogu podijeliti na osnovu prisustva vaskularnog tkiva: **trnovi  i bodlje** potiču iz izdanka i lišća, a unutra imaju provodne snopiće, dok **bodljice** (poput ruža) nemaju vaskularne snopove, tako da ih je moguće lakše i čistije ukloniti od trnja i bodlji.
[thumb|right|Trnovi su modifikscija stabljike i nastaju iz [pupoljaka.]]
[thumb|right|Kaktusne areole: izdanak (žuto), bodlje  (zeleno) i [glohide (svjetlije zelena)]]
thumb|right|(A) Trn ili bodlja(B) Bodljica
thumb|right|Bodljasti zubac na margini lista
thumb|right|Spinozni vršni nastavak

### Trnovi
Trnovi su modificirane grane ili stabljike. Oni mogu biti jednostavni ili razgranati.

Datoteka:thorn image.JPG| Glatki, bezoblični  trn *Citrusa* 
Datoteka:Gymnosporia buxifolia thorn.JPG|Trn *Gymnosporia buxifolia*; preobraženi listovi, koljenca i prolazni oblici pazušnih pupova na prirodnoj grani
Datoteka:Carissa bispinosa Uniondale 1167.jpg|Karakteristični granati trnovi *Carissa bispinosa* 

### Bodlje
Bodlje su modificirani listovi, izdanci ili dijelovi lista, poput proširenja lisne nervature. Neki autori radije ne razlikuju bodlje od trnje, jer poput trnja i za razliku od bodljikavih rebaraobično sadrže provodno tkivo.

Bodlje su različito opisane kao **petiolarne bodlje** (kao u *Fouquieria*) **zalisne bodlje** (kao u rodu * Phoenix*) ili **stipularne bodlje** (kao u rodu *Euphorbia*), a sve su to primjeri bodljikavih dijelova koji se razvijaju iz dijela lista koji sadrži peteljku, srednji greben ili sekundarni oblik nervature. Biljke porodice *kaktusa* posebno su poznate po gustoj pokrivenosti bodljama. Kaktusi često imaju određenu vrstu bodlji (kao areole roda *Opuntia*) koja se naziva **glochidij**  ili **glohida**, ;vrlo je mala i listopadna sa mnogobrojnim mrežicama dlaka po svojoj dužini.

Datoteka:Ocotillothron02262006.JPG|Bodlje *Fouquieria splendens* nastaju od lisnih peteljčica.
Datoteka:AcaciaXanthophloeaSpines.JPG|Bodljice *Vachellia xanthophloea*.
Datoteka:Pereskia grandifolia ies.jpg|Areole i bodlje drvolike *Pereskia grandifolia*.
Datoteka:Fish hook Cactus Without wool.jpg|Bodlje *Mammillaria balsasoides*
Datoteka:With separate hook.jpg|Kukaste bodlje *Mammillaria balsasoides*

### Bodljice
Bodljice su uporedive sa dlačicama, ali mogu biti prilično grube (naprimjer, kod ruža). One su proširenja kore i epiderme.

Tehnički gledano, mnoge biljke za koje se obično smatra da imaju trnje ili bodlje zapravo imaju bodljice. Primjerice, ruže  i krastavci imaju bodljice.

Datoteka:Wait-a-bit stem.jpg|Bodljice nastaju iz stabljike *Caesalpinia decapetala*.
Datoteka:Rose Prickles.jpg|Bodljice u rodu *Rose*.
Datoteka:Solanum viarum 1673056.jpg|Bodljice na listovima *Solanum viarum*.

### Ostale strukture
Ostale slične strukture su trnasti zupci, spiralni nastavci čekinje i trihomi. Trihomi se razlikuju se od trnova, bodlji i bodljica po tome što su mnogo manji (često mikroskopski),  izrasli iz tkiva epiderme, a manje su kruti i izgledaju više dlakavi; oni se obično sastoje od samo nekoliko ćelija najudaljenijeg sloja epiderme, dok bodljice mogu obuhvatati i korteksno tkivo. Trihomi su često djelotvorna odbrana od biljojeda i malih insekata; trnovi, bodlje i bodljice obično su takvi samo protiv velikih biljojeda poput ptica i sisara.

Datoteka:Hulst getand blad Ilex aquifolium.jpg|Bodlje na rubu lista *Ilex aquifolium*.
Datoteka:Sansevieria trifasciata2.jpg|Bodljasti vršni nastavak u rodu *Sansevieria*.
Datoteka:Galium.aparine.jpg| Tvrdi, oštri trihomi u *Galium aparine*.
Datoteka:Urtica dioica stinging hair.jpg|Bodljikavi, žarni  trihomi  *Urtica dioica*.

**Spinescentne** je termin koji opisuje biljke koje imaju oštre i bodljikave  strukture za odvraćanje  biljojeda. Također se može odnositi na sklonost ili postatu zašiljenost u nekom smislu ili stupnju, kao u: "... podjela afričkih akacija na temelju spinescentnih uvjeta nasuprot nespinescentnim stipulama.
[170px|thumb|right|"Korijenske bodlje" na deblu vrsta roda *[Cryosophila*.]]
Postoje i bodlje koje su transformacija korijena, poput onih na deblu bodljaste palme (*Cryosophila* spp.). Korijeni debla  „Cryosophila guagara“ „narastu u dužinu i do  6–12 cm, a zatim prestanu rasti i transformirati se u bodlje. 
Anatomija korijena ove vrste (korijenje među bazama živih listova) također se mijenja tokom života. Oni u početku rastu prema gore, a zatim se okreću prema dolje i konačno postaju šiljasti.  Bočni korijeni ove dvije vrste, također postaju spiralni. Neki autori vjeruju da neki od ovih kratkih bodljikavih bočnih nastavaka imaju funkciju prozračivanja, tako da su označeni kao „pneumorize“. Kratki bočni šiljci koji mogu imati ventilacijsku funkciju mogu se naći i na korijenima vrste *Iriartea exorrhiza*.

Postoje i bodlje koje na dlanu djeluju kao pneumorize *Euterpe oleracea*. Kod *Cryosophila nana* (ranije "Acanthorhiza aculeata") postoje korijenske bodlje ili bodljikavo korijenje, a neki autori mogu preferirati i "korijenove bodlje" ako je debljina korijena  10x manja od dužine. Upadljivi šiljasti korijeni također su opisani na krošnjama dvotilodonskih stabala iz tropske Afrike (npr. porodica *Euphorbiaceae*, kao kod vrsta *Macaranga barteri*, *Bridelia micrantha* i *B. pubescens*, porodice *Ixonanthaceae* i *Sterculiacea*), a može se naći i zaštita višegodišnjih organa kao što su gomolji i grmovi (npr. * Dioscorea prehensilis* (*Dioscoreaceae*) i *Moraea* spp. (*Iridaceae*). Kratki  korijeni prekrivaju gomoljastu bazu epifitske mravlje biljke *Myrmecodia tuberosa* (*Rubiaceae*), koje pružaju  snažnu zaštitu mravima koji nastanjuju komore u gomolju dok lutaju po površini biljke. Obrazac formiranja bodlje, u mnogim aspektima sličan je onome koji nastaje pri razvoju trnja iz bočnih izdanaka.

## Morfološka varijacija
Bodljaste strukture  javljaju se u širokom rasponu ekoloških prilika, a njihova morfologija također znatno varira. Javljaju se kao:
*izoštrene grane (npr. u *Carissa*, *Citrus*, *Crataegus*),
* šiljaste cvasti (*Tylecodon*), 
* sitni trn na vrhu lista (listovi mukranata) (*Sansevieria*)
* listovi potpuno preobraženi u bodlje (*Opuntia*),
* bodljice preobražene u bodlje  (mnoge vrste roda *Vachellia*),
*bodljice na stablu (*Rosa*, *Erythrina* i *Ceiba speciosa*),
*žarne dlake  
* čekinje i
* sitno bockaste  bodlje zvane glohide.

## Upotreba
Biljke koje nose trnje, bodlje ili bodljice često se koriste kao obrana od provale uobjekte, a strateški se sade ispod prozora ili oko cijelog oboda posjeda. Također su korištene za zaštitu usjeva i stoke protiv napasnih  životinja. Primjeri uključuju živice roda Crataegus u Evropi, agave u Americi i drugim zemljama u kojima su unesene, *Maclura pomifera* u američkim prerijama  i *Sansevieria * u Africi.

U Bosni i Hercegovini, trnovite i bodljikave biljke i/ili njihovi dijelovi, upotrebljavaju se i za živice i zaštitu stoke i ljudi od provalnika, osobito u seoskim i prigradskim sredinama.

## Također pogledajte
*Stablo
*List
*Areola
*Trihom

## Dopunska litereturta
* Simpson, M. G. 2010. "Plant Morphology". In: *Plant Systematics, 2nd. edition*. Elsevier Academic Press. Chapter 9.
* Judd, Campbell, Kellogg, Stevens, Donoghue. 2007. "Structural and Biochemical Characters". In: *Plant Systematics, a phylogenetic approach, third edition*. Chapter 4.
*Esau, K. 1965. *Plant Anatomy*, 2nd Edition. John Wiley & Sons. 767 pp.
*Llamas, K. A. 2003. *Tropical Flowering Plants*. Timber Press, Portland. 423 pp.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Morfologija biljaka