open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vijećnica i Hotel Kajzer

**Vijećnica i Hotel Kajzer** nalaze se u Gradiški. Proglašeni su za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Historija 
Nakon austrougarske okupacije Gradiška postaje kotarsko mjesto u banjalučkom okrugu i 1882. godine preimenovana je u Gradiška. Gradska vijećnica i hotel Kajzer izgrađeni su u gradskom jezgru Tekija, na obali Save, u neposrednoj blizini tvrđave Berbir. Gradnja je počela krajem 1880, a zavržena 1900. godine. Nije poznato ime projektanta.

Nakon Drugog svjetskog rata objekti su povezani dogradnjom aneksa, za potrebe općine. Tom prilikom hotel je i renoviran. Vijećnica je sve do 2007 služila za potrebe gradske uprave. Projektom iz 2008, koji je finansirala općina, oba objekta postaju prostori Zavičajnog muzeja, multimedijalnog centra i Narodne biblioteke. Do 2017. Vijećnica još uvijek nije renovirana.

## Opis 
Vijećnica građena je u istom maniru kao i sljedeći objekti: Sarajevska vijećnica (po projektu Aleksandra Viteka i Ćirila Ivekovića), željeznička stanica u Brodu (po projektu Hansa Niemeczeka), gradska vijećnica u Brčkom (po projektu Aleksandra Viteka i Ćirila Ivekovića). Dimenzije Vijećnice su 34,50 x 19,50 metara, sa prizemljem i jednim spratom.
U unutrašnjosti oslikana je svečana sala ili sala za vjenčanje, sa detaljima raznih boja. Na spoju zidnih površina i tavanice su lučni vijenci. Fasada se ističe naglašenim horizontalno bojenim trakama, sa naglašenim vijencom koji ističe spratnost objekta, kao i ravnomjernim nizom prozora.
 
Građena je u takozvanom pseudomaurskom stilu, pod jevrejskim uticajem, što objašnjava prisustvo Davidove zvijezde, ali i drugih jevrejskih ornamenata, koji se nalaze na Gradskoj vijećnici.

Dekorativni elementi uređenja u vidu potkovičastih lukova na prozorima, lukovičaste kupole, horizontalno bojene linije na fasadi, reljefni ornamenti, upotreba motiva u obliku zvijezda predstavljaju elemente istoricizma, odnosno pseudomaurskog manira. Ovaj metod arhitektonskog izraza pojavljuje se nekoliko godina po dolasku austrougarske vlasti i predstavlja pojavu dekorativnih elemeneta preuzetih iz islamske kulture sjeverne Afrike i Španije. Ovim se željelo iskazati uvažavanje lokalne tradicije i stvaranje nove, kao produkt susreta dviju kultura.
### Zavičajni muzej 
U nekadašnjem hotelu Kajzer je Zavičajni muzej u kojem se nalazi arheološka zbirka predmeta sa lokaliteta u okolini Gradiške i zbirka fotografija i predmeta iz Drugog svjetskog rata. Muzej nema stalnu postavku a svi predmeti su u neadekvatnim uslovima. Zbirka trenutno ima oko 4500 muzejskih predmeta, od kojih je 605 invertanisano. Muzej se uglavnom bavi izložbenom aktivnošću likovnog karaktera sa pratećim katalozima.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica općine Gradiška
* Vijećnica i Zavičajni muzej 

Kategorija:Nacionalni spomenici u Gradišci
Kategorija:Građevine u Gradišci
Kategorija:Muzeji u Bosni i Hercegovini
Joaquín Cordero

**Joaquín Cordero** (čit. [xoakin kordero]; 16. august 1922 – 19. februar 2013) bio je meksički glumac, koji je rođen u Puebli kao **Joaquín Cordero Aurrecoechea** te je najpoznatiji po ulogama u telenovelama. Njegovi roditelji su bili *Don* Rafael Cordero Pita i njegova supruga, *Doña* Rosario Aurrecoechea Jiménez. Joaquínov brat je bio Víctor Cordero Aurrecoechea.

## Filmografija 
* *El Corsario Negro*
* *Una Gitana en México*
* *No Te Cases con mi Mujer*
* *Mujer*
* *Se La IIevo el Remington* – Rodrigo
* *La rebelian de los fantasmas* – Romeo
* *Yo maté a Juan Charrasasquedo*
* *Las dos huerfanitas* – Morete
* *Arrabalera* – Luis
* *Todos son mis hijos* – Juan Salgado
* *Venganza en el Circo* – Fernando
* *Romance de Fieras* – Javier Ponce
* *Cinco vidas y un destino* – Marrcos Navarro
* *El boxeador* – Natalio Sanchez
* *Dr. Satan* 
* *México de mis recuerdos* – Pablo Flores
* *El Ardiente Secreto* – Eduardo
* *Los parientes pobres* – Evaristo Olmos
* *Mi destino eres tú* – José Ignacio Rivadeneira Orendain
* *Za tvoju ljubav* – Lazaro Robledo
* *Abrázame muy fuerte* – Severiano Álvarez
* *Između ljubavi i mržnje* – Fernando Villareal
* *Opijeni ljubavlju* – Amador
* *Maćeha*
* *Fuego en la sangre*

## Reference 
Kategorija:Meksički glumci
Kategorija:Rođeni 1922.
Kategorija:Umrli 2013.
Svjetsko prvenstvo u atletici 2017 – 3000 m s preprekama (žene)

Takmičenja na 3000 m s preprekama na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. održana su 9. i 11. augusta na Olimpijskom stadionu u Londonu. Takmičenje je bilo podijeljeno u dvije faze: kvalifikacije i finale. Emma Coburn iz Sjedinjenih Američkih Država s najbržim vremenom u finalu 9:02.58 osvojila je zlatnu medalju. Courtney Frerichs, također iz Sjedinjenih Američkih Država, osvojila je srebro, dok je Hyvin Jepkemoi iz Kenije osvojila bronzanu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovalo je 42 takmičarki iz 25 država.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Kvalifikacijska norma 
## Rezultati 
### Kvalifikacije 
Kvalifikacije su održane 9. augusta.

Prve tri takmičarke u svakoj grupi (**Q**) i sljedećih šest najbržih (**q**) plasirale su se u finale.

### Finale 
Finalna utrka održana je 11. augusta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

2017.
Baškiri

**Baškiri** (baškirski: *Башҡорттар*, *Başqorttar*; ) su turkijski narod koji uglavnom naseljavaju rusku federalnu jedinicu Baškortostan a koja se proteže sa obe strane planine Ural. Osim matične republike, Baškiri naseljavaju i Tatarstan, Permski kraj, Čeljabinsku, Orenburšku, Tjumenjsku, Sverdlovsku i Kurgansku oblast kao i druge regije Rusije i neke dijelove Kazahstana.
Većina Baškira govori baškirski jezik, koji pripada zapadnom ogranku turskijskih jezika. U religijskom pogledu Baškiri su uglavnom sunitski muslimani i sljedbenici hanefijske pravne škole.
Baškirima je onemogućeno da sistematski uče maternji jezik u školama kao i na univerzitetu. Baškirski jezik uvršten je na listu ugroženih jezika.

## Stanovništvo 
Prema procjeni Baškira ima 2 miliona ljudi. Prema rezultatima popisa stanovništva u Rusiji iz 2010. godine, u toj državi je živjelo 1.584.554 Baškira, od čega u Baškortostanu živi njih 1.172.287 (29,5% ukupne populacije republike).

### Jezik 
Baškirski jezik je turkijski jezik iz njene zapadne podgrupe. Jezik se djeli na tri glavna dijalekta: južni, istočni i sjeverozapadni. 
Prema popisu iz 2010. godine u Rusiji je registrovano 1.152.404 govornika ovog jezika od čega njih 1.133.339 baškirski jezik smatra svojim maternjim jezikom. Tatarski jezik je maternji jezik za 230.846 Baškira (14,6%) dok njih 216.066 za maternji jezik navode ruski jezik. Međutim, većina Baškira govore i baškirski i ruski jezik. 
Baškirska plemena su u davnim vremenima koristila starotursko pismo. Poslije prihvatanja islama, Baškiri su počeli da koriste arapsko pismo. Od sredine 18. vijeka počinje formiranje baškirske nacionalne književnosti. 1923. godine odobreno je baškirsko pismo na bazi arapske abecede. 1929. godine pojavljuje se baškirsko pismo zasnovan na latiničnoj abecedi (yanalif). Godine 1940. uvedena je abeceda na bazi ćirilice. Moderno baškirska pisma sastoji se od 42 slova.

## Reference
Kategorija:Turkijski narodi
Kategorija:Etničke grupe Kazahstana
Kategorija:Etničke grupe Rusije
Kategorija:Baškiri
Kategorija:Muslimanske zajednice Rusije
Pravoslavna crkva svetog Petra i Pavla u Borcima

**Crkva sv. Petra i Pavla u Borcima**, općina Konjic, Bosna i Hercegovina, pripada Srpskoj pravoslavnoj crkvi i eparhiji zahumsko-hercegovačkoj i primorskoj. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.
## Lokacija 
Naselje Borci je na 10&nbsp;km  zračne udaljenosti jugoistočno od Konjica, u podnožju istočnih padina planine Borašnice, na Boračkoj visoravni. Nalazi se uz put koji iz Konjica preko Boraka vodi za Glavatičevo i dalje, uz Neretvu, na  jugoistok u Zaborane na Nevesinjskom polju

## Historija 
U periodu 1878-1918,  na području današnje općine Konjic, izgrađena su dva vjerska objekta: Crkva sv. Vasilija Velikog u Konjicu, 1886. godine  i Crkva svetih apostola Petra i Pavla, u Borcima, 1896. godine.

Početkom 1880. godine, mještani sela Borci obratili su se Zemaljskoj vladi za Bosnu i Hercegovinu molbom da im se odobri izgradnja manje crkve sa sporednim prostorijama na Borcima i materijalna pomoć za njenu izgradnju. Zemaljska vlada udovoljila je ovoj molbi: odobrila je gradnju i pomoć od 300 florina.

## Opis 
Crkva je pravougaone osnove, vanjskih dimenzija cca 7,05 x 11,00 m. U osovini vanjskog zida zapadne fasade, prizidan je zvonik kvadratne tlocrtne osnove 2,90 x 2,90 m.

Crkva je jednobrodna, a u funkcionalnom smislu je podijeljena na: prostor naosa, oltarski prostor sa proskomidijom, đakonikonom i časnom trpezom, smješten u apsidi, te galeriju, preko koje se pristupa stepeništu crkvenog tornja. Crkva ima jedan ulaz.

Na gornjoj zoni ikonostasne pregrade crkve je postavljeno nekoliko ikona.

Crkva je prvobitno bila pokrivena kamenim pločama. Kao pokrivač je zatim korišten crijep, 80-ih godina 20. stoljeća su korištene salonit ploče, a 2005. godine je izvršeno prepokrivanje «salonitkom».

Zvonik je naknadno prizidan uz crkvu i zidan je od kamena sedre (dok je crkva zidana od krečnjačkog kamena).

Svi prozori imaju kamene šembrane (okvire), izvedene od po četiri komada kamena «miljevine». Kamenovi šembrana su klesani veoma precizno, a njihove vidljive, vanjske površine su obrađene finom «zubljom» Miljevina je kamen bjeličaste do žućkaste boje, mekahan je i veoma pogodan za izvođenje dekorativnih elemenata, zbog jednostavnosti njegove obrade. Ima trajnu povišenu vlažnost i teško se suši. Nema veliku čvrstoću, ekstremno je porozan i veoma higroskopan pa ga je potrebno zaštiti.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Eparhija zahumsko-hercegovačka i primorska
* Turistički vodič Konjic

Kategorija:Nacionalni spomenici u Konjicu
Kategorija:Eparhija zahumsko-hercegovačka i primorska
Kategorija:Srpske pravoslavne crkve u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Srpske pravoslavne crkve u Konjicu
Kategorija:Crkve Dabrobosanske mitropolije
Kategorija:1896. u arhitekturi
Víctor Cordero Aurrecoechea

mini|Víctorovo porodično stablo
**Víctor Cordero Aurrecoechea** (10. oktobar 1914 – 7. decembar 1983) bio je meksički kompozitor, koji je rođen u Ciudad de Méxicu, gdje je i umro. Mnoge njegove kompozicije su korištene u meksičkim filmovima, a meksički pjevači poput Pedra Infantea i Jorgea Negretea su izvodili njegove pjesme.

## Kompozicije 
Corderove najpoznatije kompozicije korištene u filmovima:
**Juan Charrasqueado*
**El loco*
**Gabino Barrera*
**El ojo de vidrio*
**Besos callejeros*
**Flor triste*
**Domingo Corrales*

## Porodica 
Corderovi roditelji su bili Rafael Cordero i njegova supruga, Rosario Aurrecoechea Jiménez, a brat mu je bio glumac Joaquín Cordero. Víctorov sin je José Luis Cordero, koji je glumac i pjevač.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1914.
Kategorija:Umrli 1983.
Svjetsko prvenstvo u atletici 2017 – 4 × 100 m (žene)

Takmičenje na 4 x 100 m na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. održano je 12. augusta na Olimpijskom stadionu u Londonu. Takmičenje je bilo podijeljeno u dvije faze: kvalifikacije i finale. Aaliyah Brown, Allyson Felix, Morolake Akinosun i Tori Bowie iz Sjedinjenih Američkih Država s najbržim vremenom u finalu 41.82 sek. osvojile su zlatnu medalju. Asha Philip, Desirèe Henry, Dina Asher-Smith i Daryll Neita iz Velike Britanije osvojile su srebro, dok su Jura Levy, Natasha Morrison, Simone Facey i Sashalee Forbes iz Jamajke osvojile bronzanu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovala je 91 takmičarka iz 16 država.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Rezultati 
### Kvalifikacije 
Kvalifikacije su održane 12. augusta.

Prve tri ekipe u svakoj grupi (**Q**) i sljedeće dvije najbrže (**q**) plasirale su se u finale.

### Finale 
Finalna utrka održana je 12. augusta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

2017.
Zemlja heretika

***Zemlja heretika*** historijski je roman bosanskohercegovačkog književnika Zaima Topčića. Izdavač je sarajevska izdavačka kuća Svjetlost, 1972.

Profesor Enes Duraković je roman uvrstio u ediciju 100 knjiga bošnjačke književnosti.

## Također pogledajte 
* Bosanskohercegovačka književnost
* Abecedni spisak djela bosanskohercegovačkih autora

## Reference 
Kategorija:Knjige iz 1972.
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Mural Zuke Džumhura

**Mural Zuke Džumhura**, općina Konjic, Bosna i Hercegovina, naslikan je 1964. u restoranu tadašnjeg hotela Igman koji je kasnije pretvoren u poznati konjički restoran Pivnicu. Proglašen je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Mural Zuke Džumhura nalazi se u prostoru stambeno-poslovne zgrade u kojoj je prodavnica Konzum, u ulici Kolonija.

## Historija 
Zulfikar Zuko Džumhur, slikar, putopisac i karikaturista rođen je 24. septembra 1920. godine  u Konjicu. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Beogradu i Sarajevu. Studirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u klasi Petra Dobrovića i na Pravnom fakultetu u Beogradu.
 
Po završetku narodnooslobodilačkog rata posvetio se političkoj karikaturi, i objavljuje u mnogim listovima, a od 1952. Džumhur je prešao u "Politiku" i postao njezin stalni saradnik. Umro je u Herceg Novom 27. novembra 1989, a sahranjen 29. novembra 1989. godine u Konjicu. 
            
Mural u hotelu Igman nastaje u vremenu vrhunca industrijskog razvoja grada Konjica, u kojem je prednjačilo preduzeće vojne industrije Igman, nosiocu društvenog i ličnog standarda stanovnika. Izveden je fresco tehnikom na zidu čije dimenzije iznose 3,5 x 8 m. Pri izvedbi murala, kao šegrt Zuke Džumhura radio je Nusret Nućo Mulić, također slikar.

## Opis 
Kompozicija murala je simetrična i sadrži trideset tri motiva nepravilnog oblika, ravnomjerno raspoređenih u odnosu na centralni, dominantni motiv.  Neki od motiva su hibridi geometrijskih oblika, npr. trougao koji se transformira u krug, kvadrat ili pravougaonik, dok su drugi posve nepravilni.

Podloga na kojoj oblici lebde je žute boje sa tragovima crvenog pigmenta. U nekim od oblika moguće je prepoznati trodimenzionalnost i autorovo osnovno polazište (npr. lobanja u donjem desnom uglu kompozicije).

Slojevi zida sa nanosima boje su djelimično oštećeni, ali se još jasno raspoznaju intenzivno crvena, plava i žuta.

Brigu o statusu i stanju murala preuzela je neformalne grupa građana civilnog društva *Volonteri i prijatelji Konjica*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Na muralu će biti postavljena informaciona ploča, novikonjic.ba

Kategorija:Nacionalni spomenici u Konjicu
Aach (Baden-Württemberg)

**Aach** je mali grad u njemačkoj saveznoj državi Baden-Württemberg (region Hegau).

## Historija 
Aach se prvi put spominje 1100. godine. Aach je dobio gradska prava 1283. godine od strane kralja Rudolpha I iz Njemačke. Nakon Drugog svjetskog rata, Aach je postao dio nove (zapadne) njemačke države Baden-Württemberg. 
lijevo|mini|Tvrđava Aach

## Geografija 
Aach se nalazi na ivici Hegaua - vulkanskog pejzaža između jezera Constance i planine Swabian Alb. Njemačko-švicarska granica nalazi se oko 14&nbsp;km prema jugoistoku.

## Jevrejska historija 
Prvi zapis Jevreja u Aachu datiran je 1518. godine, u kojem je jevrejska porodica optužena za ubistvo kršćanskog djeteta, incident koji se može smatrati krvnom klevetom. Kasnije, još dva zapisa iz 16. vijeka opisuju ograničenja za gradske Jevreje, zabranjujući im da se bave poljoprivrednim proizvodima i pjevaju u sinagogi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:Gradovi u Njemačkoj
Kategorija:Gradovi u Baden-Württembergu
PewDiePie's Tuber Simulator

'''''PewDiePie's Tuber Simulator'''* jest mobilna videoigra koju je napravio Outerminds Inc. Predstavlja najpopularnijeg YouTubera PewDiePieja koji daje glas liku. Objavljena je 29. septembra 2016. na platformama iOS i Android. Postala je najpopularnija igra na dan objavljivanja na Appleovom App Storeu na dan, a narednog dana je rečeno da je aplikacija preuzeta više od milion puta.

Prvobitno je bilo problema sa serverima zbog popularnosti igre.

## Gameplay 
Igranje igre *PewDiePie's Tuber Simulator'' simulira život YouTubera. Igrač stvara videozapise koji generiraju prikaze, valutu koja se koristi za kupovinu predmeta iz radnje kako bi ukrašavala prostoriju igrača. Kreiranje videozapisa također omogućava igraču da pridobije pretplatnike na YouTubeu, neophodne za otključavanje odabranih funkcija i dostignuća. Dostignuća se mogu dobiti ispunjavanjem određenog zadatka, uz nagradu gledišta i pretplatnika, kao i drugih stvari. Igrač može koristiti i "bux" za kupovinu posebnih predmeta kao što su odjeća ili povećanje veličine prostora igrača. "Brains" se mogu koristiti za otključavanje dodatnih funkcija kao što su dodatni slotovi za isporuku. Dostupan je i miniigram pod nazivom "Puggle", koji podsjeća na pachinko, koji se može koristiti za ubrzavanje procesa isporuke i dobijanje druge robe. Na raspolaganju je i niz takmičenja za korisnike koji mogu učestvovati, svaka s temom koja odgovara upisanim sobama. Ulazak na takmičenje košta pet buxa.

## Reference 
Kategorija:Videoigre za iOS
Kategorija:Videoigre za Android
Kategorija:Videoigre iz 2016.
Kategorija:Videoigre za jednog igrača
Svjetsko prvenstvo u atletici 2017 – 100 m s preponama

Takmičenja na 100 m s preponama na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. održana su 11. i 12. augusta na Olimpijskom stadionu u Londonu. Takmičenje je bilo podijeljeno u tri faze: kvalifikacije, polufinale i finale. Sally Pearson iz Australije s najbržim vremenom u finalu 12.59 sek. osvojila je zlatnu medalju. Dawn Harper-Nelson iz Sjedinjenih Američkih Država osvojila je srebro, dok je Pamela Dutkiewicz iz Njemačke osvojila bronzanu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovalo je 40 takmičarki iz 22 države.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Kvalifikacijska norma 
## Rezultati 
### Kvalifikacije 
Kvalifikacije su održane 11. augusta.

Prve četiri takmičarke u svakoj grupi (**Q**) i sljedeće četiri najbrže (**q**) plasirale su se u polufinale.

### Polufinale 
Polufinalna utrka održana je 11. augusta.

Prve dvije takmičare u svakoj grupi (**Q**) i sljedeće dvije najbrže (**q**) plasirale su se u finale.

### Finale 
Finalna utrka održana je 12. augusta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

2017.
Ibrahim Mustafić

**Ibrahim Mustafić** (1898 - 1967) bio je političar, imam, matičar, vjeroučitelj, te sudionik obnavljanja kulturno-prosvjetnog društva "Gajret" kojeg je vodio u periodu 1929-1933. Smatra se jednim od najznačajnijih društvenih "figura" Bužima i Bosanske krajine u periodu između dva svjetska rata.

## Biografija 
Ibrahim Mustafić je rođen u Bužimu 1898. od roditelja Ajke i Mehmeda. Osnovnu školu i sresku medresu završio je u Cazinu. Nakon završetka medrese kao vjerski imam radio je u džematima: Čaglica, Agići, Varoška Rijeka, Velika Kladuša, Pleska-Kamenica, Bihać (Fethija), Kulen Vakuf. Kao islamski vjeroučitelj radio je u osnovnoj školi u Založju (Bihać) i "Stručnoj područnoj školi" u Bihaću. U naseljima Harmani i Brigovi radio je kao matičar a po završetku Drugog svjetskog rata boravio je na čelu "Ulema medžlisa Bihać". U periodu od 1930. do 1933. Ibrahim Mustafić je bio i Predsjednik općine Bužim. Kao sudionik obnavljanja kulturno-prosvjetnog društva Gajret u Bužimu vodio je ovo društvo  od 1929. do 1933. Radio je i kao povremeni dopisnik glasnika IVZ.

Umro je u Bihaću 1967. gdje je i ukopan.

## Literatura 
* *Popis vjerskih službenika Bihaćke oblasti 1929. godine*, Arhiv GHB u Sarajevu,
* *Različita arhivska građa o KPD "Gajret" Bužim u periodu između dva svjetska rata*, Arhiv Bosne i Hercegovine, Sarajevo,
* *Glasnik KPD "Gajret"*, 1931, str. 417,
* *Islamski svijet*, 1933, br. 59, str. 6,
* *Glasnici Vrhovnog vjerskog starješinstva Islamske vjerske zajednice*, (1934, br. 12, str. 678; 1935, br. 6, str. 326; 1936, br. 7, str. 302, 1938, br. 10, str. 380-381; 1967, str. 195-196)
* *Grupa autora, Cazinska krajina u 20. vijeku, politika, ljudi, događaji*, ...Bošnjačka pismohrana, Zagreb 2011, str. 99-100,
* Nijaz Hadžić, Medžlis Bužim, (1579-1999), BZK Preporod, Bužim, 2000, str. 137,
* Amir Sijamhodžić i Haris Suljadžić, Biografski leksikon općine Bužim, BZK Preporod Bužim, 2016, str. 235.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1898.
Kategorija:Umrli 1967.
Kategorija:Biografije, Bužim
Kategorija:Imami
Svjetsko prvenstvo u atletici 2017 – 10.000 m (žene)

Takmičenja na 10.000 m za žene na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. održano je 5. augusta na Olimpijskom stadionu u Londonu. Almaz Ayana iz Etiopije s najbržim vremenom 30:16.32 osvojila je zlatnu medalju. Tirunesh Dibaba, također iz Etiopije, osvojila je srebro, dok je Agnes Jebet Tirop iz Kenije osvojila bronzanu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovalo je 34 takmičarki iz 20 država.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Kvalifikacijska norma 
## Rezultati 
[mini|desno|250px|Pobjednica utrke [Almaz Ayana.]]

### Finale 
Finalna utrka održana je 5. augusta 2017. u 20:12 (BST).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

2017.
Nacionalna džamija Ugande

**Nacionalna džamija Ugande**  (; ) jest džamija koja se nalazi na brdu Kampala, na području grada Kampale, glavnog grada Ugande. Završena je 2006. godine a kapacitet džamije iznosi do 15.000 vjernika. Pukovnik i libijski državnik Muammar El-Gaddafi je naručio izgradnju džamije kao poklon Ugandi i za dobrobit muslimanskog stanovništva te države. U Ugandi postoje mnoge džamije ali je ova jedinstvena po svome minaretu.

Završena džamija službeno je otvorena u junu 2007. godine pod imenom *Gaddafijeva nacionalna džamija* i predana je na upotrebu vjernicima a njom upravlja Vrhovno vijeće muslimana Ugande. Preimenovana je u "Nacionalnu džamiju Ugande" 2013. godine, nakon smrti pukovnika Gadafija, jer je nova libijska administracija "nerado prihvatala da obnovi džamiju pod prvobitnim nazivom"."

## Galerija
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Džamije u Ugandi
Kategorija:Džamije u Kampali
Elita ubica

***Elita ubica*** američki je film u režiji Sama Peckinpaha u kojem glavne uloge igraju James Caan i Robert Duvall.

Scenarij su napisali Marc Norman i Stirling Silliphant po romanu Roberta Sida Hopkinsa *Baci majmuna u nesvijest*. Roman je napisao pod pseudonimom Robert Rostand. Film predstavlja posljednju saradnju između Peckinpaha i kompozitora Jerryja Fieldinga.

## Radnja 
Mike Locken (James Caan) i George Hansen (Robert Duvall) su najbolji prijatelji i privatni agenti koji rade za privatnu obavještajnu službu ComTeg, koja se bavi tajnim zadacima naređenim od CIA-e. Na početku filma, Locken i Hansen pomažu istočnoevropskom prebjegu, Vorodnom (Helmut Dantine), da pobjegne. Nakon isporuke, Locken i Hansen idu na zabavu da se opuste. Sljedećeg dana idu u ComTeg da zamijene druge agente koji čuvaju Vorodnog.

Hansen, koga je otkupila nepoznata protivnička grupa, ubija Vorodnog, i onda kritično ranjava Lockena u koljeno i lakat.

Nakon što mu je rečeno da će biti bogalj cijeli život i da je njegova karijera završila, Locken prolazi kroz dug period rehabilitacije. Odjednom dobija zadatak od njegove bivše agencije ComTeg, tj. od Capa Collisa (Arthur Hill). Mora zaštititi klijenta, Yuen Chunga. Također mu daje priliku da se osveti Hansenu, koji je dobio zadatak da ubije Yuen Chunga.

Locken postaje dobar sa štapom u borilačkim vještinama. Regrutuje par bivših agenata ComTega, Maca (Burt Young), vozača, i Millera (Bo Hopkins), stručnjaka za oružje, da mu pomognu. Međutim, ispostavilo se da je sve to vrlo razrađena namještaljka.

U narednom pokušaju ubistva Chunga Hansen drži Lockena na nišanu, ali biva upucan od Millera. Locken udari Millera zbog ubistva Hansena. Kasnije mu to oprosti. Završni obračun odvija se na brodu u zaljevu Suisun.

## Uloge 
* James Caan kao Mike Locken
* Robert Duvall kao George Hansen
* Arthur Hill kao Cap Collis
* Gig Young kao Weybourne
* Tom Clancy kao O'leary
* Mako kao Yuen Chung
* Burt Young kao Mek
* Bo Hopkins kao Jerome Miller
* Takayuki Kubota kao Negato Toku
* Victor Sen Yung kao Wei Chi
* Kate Heflin kao Amy
* Tiana Alexandra kao Tommie
* Helmut Dantine kao Vorodny
* Master Ginni Lau / Liu (glumica / statistica) kao kćerka Yuen Chunga

## Prijem 
Japanski filmski režiser Shinji Aoyama 2012. rekao je da je  *Elita ubica* jedan od najvećih filmova svih vremena: "Nijedan film nije me naučio toliko o ljudskom dostojanstvu."

Caan je 1977. rekao da je u ovom filmu glumio samo zato što su mu savjetnici rekli da glumi u nekom filmu Sama Peckinpaha. On je ocijenio film nulom na skali od nula do deset.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1975.
Kategorija:Filmovi na engleskom jeziku
Kategorija:Američki filmovi
Kategorija:Američki špijunski filmovi
Kategorija:Filmovi u režiji Sama Peckinpaha
Kategorija:Filmovi o osveti
Kategorija:Filmovi s muzikom Jerryja Fieldinga
Kategorija:Filmovi United Artistsa
Kategorija:Filmovi s radnjom u San Francisku
Trnkina kula

**Trnkina kula u Argudu**, općina Konjic, Bosna i Hercegovina, pripada tzv. gornjehercegovačkom tipu seoskih spratnih stambenih objekata sa ognjištem smještenim uz vanjski zid. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Trnkina kuća nalazi se u naselju Argud, općina Konjic. Naselje Argud pripada mjesnoj zajednici Bjelimići. Naziv Bjelimići često se poistovjećuje i zamjenjuje sa centralnim dijelom ovoga kraja, sa naseljem Odžaci.

## Historija 
Stambene seoske kuće dijele se po raznim kriterijima:

* Prema materijalu za gradnju: kamene, drvene, kuće od čerpića
* Prema materijalu krova: slamnare, pločare, daščare
* Prema arhitektonskim kriterijima.

Nije poznat tačan period izgradnje kuće, ali prema autorima Astridi Bugarski i Muhamedu Kadiću slični stambeni objekti u Bosni i Hercegovini su građeni u periodu od prve polovine XIX do prve polovine XX vijeka.

Kuću poznatu kao Trnkina kula sagradio je izvjesni Fejzi (Fejzo) Spahija, za što je angažirao majstore iz Dalmacije koji su, paralelno uz ovu kulu, izgradili još dvije kule u naseljenim mjestima Sopot i Doljani, a po nalogu tadašnjih spahija. Kamene ploče za izradu krovova dovožene su sa lokaliteta *Krstac*, koji se nalazi iznad naseljenog mjesta Doljani na Bjelimičkom platou. 
 
## Opis 
Kuće spratnice u najvećem broju građene su u selima oko Neretvice, dok su na drugim stranama građene rjeđe ili nikako.
Prema tipologiji spada u spratne kuće (spratnice) tipa dimalučare. Zbog razlika što se javljaju, kod seoskih kuća, u položaju ognjišta i veličini prostora kojim prolazi dim u potkrovlje, što za sobom povlači i određene razlike u prostornoj dispoziciji, može se govoriti o postojanju više tipova spratnica na ovom terenu, a najbrojnije među njima bile su, prema arhitektonskim kriterijima: *spratnice gornjehercegovačog tipa i dimalučara*. Na osnovu tipologije Astride Bugarski kuću u Argudu možemo svrstati u spratnice gornjhercegovačkog tipa – sa ognjištem smještenim uz vanjski zid.

Kuća ima pravougaonu osnovu, simetrične dispozicije, dimenzija 10 x 8,28 m. Od kote terena do početka krova, kuća ima visinu oko 5,50 m.  
Prozori izvana imaju pravougaoni zidarski otvor uokviren kamenim šembranama. Na njima nalazili su se demiri od kovanog željeza. Kuća je zidana od kamena krečnjaka: vertikalni uglovi kuće su povezani blokovskom vezom od pravilnih klesanaca, kojim su rađene i prozorske šembrane, te okviri vrata. Lica zidova rađena su od pritesanog kamena.  Sve fasade su bile malterisane.

Kuća je pokrivena četverovodnim krovom. Konstrukcija krova je drvena, a pokrov je lim. Pretpostavlja se da je prvobitni pokrov bio od kamenih ploče (ostaci ploča se nalaze oko kuće). Oko kuće je dvorište u kome se nalazi bunar za vodu i masivno kameno korito za napajanje konja napravljeno iz jednog kamenog bloka. U kući je provedena električna energija.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Konjicu
Kozića kuća u Jaseniku

**Kozića kuća u Jaseniku**, općina Konjic, Bosna i Hercegovina, pripada tzv. gornjehercegovačkom tipu seoskih spratnih stambenih objekata sa ognjištem smještenim uz vanjski zid. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Naselje Jasenik nalazi se na sjevernoj periferiji općine Konjic. Od Buturović Polja, putem koji slijedi kanjon rijeke Neretvice, udaljeno je oko 20&nbsp;km, a od Konjica oko 42&nbsp;km. Naselje Jasenik smješteno je na nadmorskoj visini od oko 1100 m.n.v., što mu daje izrazito planinski karakter. Samo naselje smješteno je na padini, a stara kuća porodice Kozić nalazi se u središtu naselja.

## Historija 
Prema podacima dr. Jusufa Mulića, prezime Kozići je nastalo po nadimku Kozar (kozar, pastir koji čuva koze). Porijeklom su iz Bosanske Krupe, a u 18. vijeku doselili su se u zaselak Srije naselja Jasenik, da bi nakon njihovog doseljenja taj zaselak se prozvao Kozići. Iz Kozića su se raselili u sela konjičke općine: Bare, Donji Čažanj, Džanići i Slavkovići.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Konjicu
Kategorija:Dimalučare
Ubij ih sve i vrati se sam

***Ubij ih sve i vrati se sam*** italijanski je špageti-vestern iz 1968. u režiji Enza Girolama Castellarija. Glavne uloge igraju američki glumci Chuck Connors i Frank Wolff. Muziku za film komponovao je Francesco De Masi.

## Priča 
Tokom Američkog građanskog rata zatvorenik Clyde McKay pokušava ukrasti zlato od protivnika. On okuplja grupu zatvorenika i zatvorskog čuvara, ali dolazi do dvostruke igre.

## Uloge 
* Chuck Connors kao Clyde McKay/Link
* Frank Wolff kao Kapetan Lynch
* Franco Citti kao Hoagy
* Leo Anchoriz kao Deker/Dexter
* Đovani Cianfriglia (kao Ken Wood) kao Blade
* Alberto Del'Acqua kao the Kid
* Herkul Kortez kao Bogard
* Furio Menicori (kao Men Fury) kao Buddy
* Alfonso Rojas kao Narednik
* John Bartha kao zatvorski kapetan
* Vincenzo Maggio kao Vojnik
* Osiride Pevarello kao Vojnik
* Sergio Citti kao Vojnik
* Antonio Molino Roho kao Vojnik
* Pietro Torrisi kao Vojnik
* Ugo Adinolfi
* C. Fantoni

## Reference 
Kategorija:Filmovi iz 1968.
Kategorija:Špageti-vesterni
Kategorija:Filmovi o Američkom građanskom ratu
Kategorija:Filmovi snimljeni u Almeríji
Oblast Varna

**Oblast Varna** () jedna je od 28 oblasti u Bugarskoj. Nalazi se u istočnom dijelu države i sastoji se od 12 općina. Prema podacima iz aprila 2016. godine, u oblasti je živjelo 494.216 stanovnika.

Oblast je nazvana prema glavnom i najvećem gradu u oblasti Varni.

## Općine
Oblast se sastoji od sljedećih 12 općina.
 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

Varna
Kategorija:Oblast Varna
Nekropole stećaka u Han-Pijesku

**Nekropole stećaka u Han Pijesku**, na lokalitetima Pokojnica (Mramorje) i Podgroblje (Luka) u naselju Nevačka,općina Han Pijesak, Bosna i Hercegovina, sa ukupno 37 stećaka, proglašene su za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.
## Lokacija 
Naselje Nevačka je od Han Pijeska, centralnog dijela grada, udaljeno 12, 08&nbsp;km zračne linije u pravcu sjeverozapada, na nadmorskoj visini od 997 m,
## Historija 
U političkom pogledu u XIV i XV vijeku područje Han Pijeska je bilo vezano za Borač i njegove gospodare Radinoviće, odnosno Pavloviće. Iz perioda srednjeg vijeka na području Han Pijeska evidentirano je 10 lokaliteta na kojima se nalaze srednjovjekovni nadgrobnici stećci (Brložnik, Hadrovine, Golijansko groblje – Žeravica, Mramorje – Žeravica, Podgroblje i Pokojnica u Nevačkoj, Rijeke u Kusačama), zatim dva grada (grad Mrkov i Pošijak) te Varoš u Žeravici, gdje je evidenetiran srednjovjekovni metalurški pogon.
## Opis 
Na lokalitetu Pokojnica (Podkojnica i Mramorje) i Podgroblje (Luka) nalazi se ukupno 37 stećaka: 22 sanduka i 15 sljemenjaka. Od ukupog broja stećaka 4 su u cjelosti utonula, vidljivi su njihovi obrisi, Ukrasi su evidentirani na dva stećka; stećak br. 3 – dvije kružne spirale i četiri rozete i stećak br. 34 – pravolinijska bordura. Ukrasi su rađeni tehnikom reljefnog ispupčenja i udubljenja.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Han-Pijesku
Kategorija:Stećci u Han-Pijesku
Rundu

**Rundu** je grad u Namibiji i glavni grad namibijske regije Istočni Kavango. Nalazi se na 1095 metara nadmorske visine. 
Stanovništvo Rundua brzo raste i prema rezultatima popisa iz 2011. godine u gradu je živjelo 63.430 stanovnika u odnosu na 36.964 stanovnika iz 2001. godine.

## Historija 
Grad je 1936. godine postao sjedište lokalnog guvernera kao zamjena za dotadašnji glavni grad regije Nkurenkuru. Grad je od tada postao višejezični grad regije Kavango i tek nedavno je njegov zvanični status promijenjen u grad.

## Politika 
Gradom upravlja Gradsko vijeće koje trenutno broji 7 članova.

Na lokalnim izborima 2015. godine, većinu u gradskom vijeću je osvojila stranka SWAPO (6.973 glasova) na osnovu čega joj je pripalo 5 mjesta u vijeću. Jedno mjest u vijeću je pripalo Asocijaciji zabrinutih građana Rundua (1.043 glasa) i jedno stranci APP (973 glasa).

## Geografija 
Najstarije kuće u Runduu nalaze se u području Katutura. Ove kuće su uglavnom dvospratne kuće sa velikim dvorištima iako se nalaze pored centralnog poslovnog okruga. Na zapadu je Tutungeni, što znači "da izgradimo".Na istoku je Safari.

Ova tri glavna lokaliteta dominiraju stambenim životom Rundu do novog milenijuma 2000. godine, kada su novi projekti stambenog objekta O'B Davids Properties izgradili novu stambenu četvrt Millennium Park. Posle toga dva druga su izgradili NHE, Queens i Kings Parkovi.

### Klima 
Rundu ima klimu sa vrućim ljetima i relativno blagim zimama (toplim danima i hladnim noćima). 
Prosječne godišnje padavine iznose 565 milimetara, iako su u kišnoj  sezoni 2010/2011 padavine iznosile 757 milimetara.

## Edukacija i kultura 
Rundu je dom mnogih drvoprerađivača. Nekoliko lokalnih restorana poslužuje tradicionalnu hranu, uključujući mahangu, zemlja orahe, zamrznuto meso i ribu iz rijeke Okavango. Jedan takav restoran je Kalimba Home Restaurant.

### Škole 
Postoji pet tercijarnih institucija u Runduu, tj. Rundu koledž obrazovanja, Institut za otvoreno učenje (IOL), Rundu centar za stručno usavršavanje, Namibijski koledž otvorenog učenja (NAMCOL) i Triumphant College. U gradu postoji šest srednjih škola: srednja škola Rundu, srednja škola dr. Alpo Mbamba, srednja škola dr. Romanus Kampungu, viša srednja škola Elias Neromba, Noordgrens i srednja škola Kamunoko.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Gradovi u Namibiji
Husein-begova džamija u Brodu

**Husein-begova džamija** u Brodu, nalazi se u centru naselja i općine Brod, Bosna i Hercegovina. Zajedno sa haremom, proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine, a srušena je 1992. Trenutno se nalazi u Ulici Svetog Save.

## Historija 
Džamija prvi put izgrađena je u 18. stoljeću. Nije poznata tačna godina izgradnje i ko je utemeljitelj džamije. Srušena je 1908, prenesena u Sijekovac, da bi na njezinom mjestu bila podignuta nova.

Husein-begova džamija ponovo je izgrađena 1909. godine, sredstvima bosanskohercegovačke vlade. O tome sačuvan je prepis natpisa u Gazi Husref-begovoj biblioteci u Sarajevu. Na džamiji se srušio krov i bili su oštećeni zidovi. Hronogram je sastavio pjesnik Enverija. Pored godine ispisane brojkama ispod teksta, izražen je natpis u ebdžedu u posljednjem distihonu hronograma.
 
Husein-begova džamija srušena je u oktobru 1992. godine, tokom rata u Bosni i Hercegovini.

## Opis 
Izgled prve džamije se može donekle rekonstruirati jedino uz pomoć fotografije. Bila je to jednoprostorna džamija sa drvenom munarom koja se gradila na tim prostorima.

Džamija izgrađena 1909. godine bila je potkupolna džamija dimenzija: glavni molitveni prostor cca. 10,00 x 10,00 m, ulazni trijem sa sofama 10,00 x 3,00 m, munara visine oko 33,00 m. Prema dostupnim fotografijama, džamija je imala drveni trijem bez galerije.

Prema projektu iz 2003. godine i izgradnji iz 2004, novi objekt džamije izveden je u vidu skeletne konstrukcije (AB serklaži i grede) sa ispunom od opeka-bloka debljine 30&nbsp;cm. Dimenzije su 13,20 x 10,00 m. U prizemlju su dvije cjeline: ulazni dio i glavni molitveni prostor. Uz ulazni dio je  abdesthana sa sanitarijama.

Centralni dio džamije pokriven je armirano-betonskom kupolom radijusa cca. 8,00 m. Zračni prostor, u centralnom dijelu ispod kupole, ima visinu od oko 10,50 m.

Ulazni dio džamije pokriven je sa tri manje betonske kupolice radijusa 2,00 m, i nalaze se na visinskoj koti 5,50 m od prizemlja. Sve kupole pokrivene su bakarnim limom. Armiramo betonska munara je visine 35,00 m.

Uz džamiju je bio harem u kojem se nalazilo 13-15 obilježenih nišana, od kojih se za jedan smatralo da je pripadao utemeljitelju džamije – Husein-begu.

## Literatura 
* Mehmed Mujezinović, Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, Knjiga II, 3. izdanje, Biblioteka "Kulturno naslijeđe", Sarajevo –Publishing, 1998.
* Madžida Bećirbegović, Džamije sa drvenom munarom u Bosni i Hercegovini, Sarajevo-Publishing, Sarajevo, 1999.

## Također pogledajte 
* Spisak džamija u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini
* Zvanična stranica muftijstva Banja Luka 
* Zvanična stranica medžlisa IZ Banja Luka
* Zvanična stranica komisije nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Kategorija:Nacionalni spomenici u Brodu
Kategorija:Džamije u Brodu
Nekropola stećaka u Kotor-Varoši

**Nekropola sa stećcima Trzan**, u Večićima, općina Kotor-Varoš, Bosna i Hercegovina,  zajedno sa tri turbeta, proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Večići se nalaze oko 10&nbsp;km jugoistočno od Kotor-Varoši na jugoistočnom obodu Velikog polja, zaravni između Osmače i Čemernice na zapadu i Uzlomca i Borje na istoku. Kroz njega, jednim dijelom teče rijeka Vrbanja.

Nekropola stećaka nalazi se na brežuljku Trzan, odnosno lokalitetu Crkvište.

## Historija 
Između Kotor-Varoši i Večića nalazi se srednjovjekovni grad Kotor, malo uvučen u brda, blizu doline Vrbanje i puta. Blizina grada Kotora, nekropola sa stećcima, toponimija i kasnije kultne građevine iz osmanskog perioda, izdvajaju naselje u Večićima kao staro srednjovjekovno naselje. Na Glavici, na lokalitetu Trzan, Šefik Bešlagić 1971. je registrovao 80 stećaka. Tu su i tri turbeta i nova džamija. Kompleks završava na sjevernom dnu padine mezarjem.

Toponim Trzan (Trzna) je staroslavenskog porijekla. Etnolozi i historičari utvrdili su da se obično radi o zajedničkom seoskom zemljištu, u naselju (selu) ili pored njega.

## Opis 
Stećci su razasutu u dužini 240 m, spuštajući se od glavnog turbeta ka dolini. Orijentacija stećaka prilagođena je terenu. Raspored stećaka po grupama  govori o porodičnoj pripadnosti unutar seoske općine.

Osnovni oblik stećaka su niski sanduci i ploče, raznih veličina, ali prevladava najčešće niski sanduk dimenzija 1,5 (1,2) x 0,9 (0,5) m. Na mnogim spomenicima je gornja površina neobrađena, uglačana samo djelovanjem prirodnog faktora. Vertikalne stranice su djelomično oklesane. Većina primjeraka je amorfna, tj. odaje utisak da su prirodne gromade kamena postavljene kao nadgrobni spomenik. Poneki dugačak i širok sanduk, dimenzija 2 (1,7)x1,15 (1) m se ističe svojom veličinom, ali se ne izdvaja po obradi. Mnogi spomenici su utonuli u zemlju i obrasli su mahovinom. Ukrasa i natpisa nema.

## Literatura 
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: Veselin Masleša, 1971. STEĆCI, KATALOŠKO-TOPOGRAFSKI PREGLED
* Mehmed Mujezinović, "Kulturno naslijeđe", Sarajevo –Publishing, 3. izdanje, str. 61 – 65, 1998. -Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga 3
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://stecakmap.info/nekropola/trzan/

Kategorija:Nacionalni spomenici u Kotor-Varoši
Kategorija:Stećci u Kotor-Varoši
Need Your Loving Tonight

"**Need Your Loving Tonight**" je singl britanske rock grupe *Queen*. Napisao ju je bas gitarist John Deacon i jedna je od njegove dvije pjesma s albuma (druga je *Another One Bites the Dust*). Četvrta je pjesma sa prve strane Queenovog 8. studijskog albuma *The Game* iz 1980. godine.

## Prijem 
Singl je objavljen u novembru 1980. i dosegnuo je 44. mjesto na top-listi u SAD-u. Kritičar *Allmusic*-a Stephen Thomas Erlewine je izjavio da je pjesma zvučala poput grupe Boston. Kritičar *Ultimate Classic Rocka-a* Eduardo Rivadavia opisao je pjesmu kao "zaraznu moć power popa" dok je kritičar magazina *Rolling Stone* Steve Pond smatrao da je pjesma *Need Your Loving Tonight* najbolja rock n 'roll pjesmu sa albuma The Game.

## Izvođenje na koncertima 
Pjesma je izvođena uživo jedino tokom turneje grupe *The Game Tour* s početka 1980-tih. Tokom nastupa, Brian May i Roger Taylor su pjevali vokale dok je Freddie Mercury svirao klavir a Brian May gitarski solo (što je bila razlika u odnosu na studijsku verziju pjesme.

## Članovi 
*Freddie Mercury - glavni i bek vokali
*Brian May - električna gitara, bek vokali
*Roger Taylor - bubnjevi, bek vokali
*John Deacon - bas i akustična gitara

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tekstovi pjesama sa službene stranice grupe

Kategorija:Queen
Kategorija:Pjesme grupe "Queen"
Kategorija:Singlovi iz 1980.
Flash (pjesma)

"**Flash**" je singl britanske rock grupe *Queen*. Tekst pjesme je napisao Brian May i predstavlja muzičku temu filma Flash Gordon iz 1980. Pjesma je uvrštena na njihov 9. studijski albumu *Flash Gordon* iz 1980. godine. Postoje dvije verzije ove pjesme. Albumska verzija pjesme ("Flash's Theme") zapravo je početak filma, sa tekstom koji je dijalog iz prve scene filma. Singl verzija sadrži najzanimljivije dijaloge isječene iz različitih dijelova filma. Ova verzija pjesme je također uvrštena i na kompilacijski album Greatest Hits iz 1981. godine.

Na američkoj *Billboard Hot 100* top-listi pjesma je dostigla 42. mjesto a prema magazinu *Cash Box* uvrštena je na 39. mjesto. Na području Evrope pjesma je dosta bolje prošla, gdje se na većini nacionalnih top-listi našla među top 10, a u Austriji i 1. mjesto.

## Članovi 
*Freddie Mercury - glavni i bek vokali
*Brian May - glavni i bek vokali, električna gitara, klavir, sintisajzer
*Roger Taylor - bek vokali, bubnjevi, timpani
*John Deacon - bas-gitara

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni YouTube video spotovi: originalni video, 'Flash/The Hero' (Live At The Bowl)
* Tekstovi pjesama s oficijelne web stranice grupe Queen: http://www.queenonline.com/en/the-band/discography/flash-gordon/#lyrics

Kategorija:Queen
Kategorija:Pjesme grupe "Queen"
Kategorija:Singlovi iz 1980.
Svjetsko prvenstvo u atletici 2017 – 5000 m (žene)

Takmičenja na 5000 m za žene na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. održana su 10. i 13. augusta na Olimpijskom stadionu u Londonu. Hellen Obiri iz Kenije s najbržim vremenom 14:34.86 osvojila je zlatnu medalju. Almaz Ayana iz Etiopije osvojila je srebro, dok je Sifan Hassan iz Holandije osvojila bronzanu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovalo je 34 takmičarki iz 18 država.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Kvalifikacijska norma 
## Rezultati 
mini|desno|250px|Detalj sa kvalifikacijske utrke.
### Kvalifikacije 
Kvalifikacije su održane 10. augusta.

Prvih pet takmičarki u svakoj grupi (**Q**) i sljedećih pet najbržih (**q**) plasirale su se u finale.

### Finale 
Finalna utrka održana je 13. augusta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

2017.
Marlene Favela

**Marlene Favela** (5. august 1976) jest meksička glumica i model, koja uglavnom glumi u televizijskim serijama, šta uključuje i telenovele. Rođena je kao **Silvia Marlene Favela Meraz** u gradu imenom Santiago Papasquiaro, koji se nalazi u meksičkoj saveznoj državi Durango. Njene najpoznatije uloge su ona Esmeralde Sánchez de Moncade (*El Zorro, la espada y la rosa*) i ona Cecilije Amaral (*Između ljubavi i mržnje*).

## Filmografija 
**María José* — Deborah
**María Isabel* — Patricia 
**Mujeres engañadas* — Leticia
**Za tvoju ljubav* — Mónica
**Između ljubavi i mržnje* — Cecilia
**Rubí* — Sonia Chavarría González
**Contra viento y marea* — Natalia Ríos Soler
**Ružna Betty* — Sestra Eva/Esmeralda
**El Zorro, la espada y la rosa* — Esmeralda Sánchez de Moncada

## Reference 
Kategorija:Meksički glumci
Kategorija:Rođeni 1976.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Santiago Papasquiaro
Dušan Đurović

**Dušan Đurović**, rođen 1901. godine u selu Grlić kod Danilovgrada, je bosanskohercegovački, crnogorski i jugoslavenski pripovjedač.

## Biografija 
U Danilovgradu je završio osnovnu školu. Gimnaziju je pohađao u Ivangradu, Nikšiću i Podgorici, gdje je i maturirao. Studirao je i diplomirao na Filozofskom fakultetu u Beogradu. U početku je kao profesor radio u Danilovgradu, a 1929. godine odlazi u Sarajevo gdje radi kao profesor Učiteljske škole, a nakon tri godine i Prve gimnazije gdje ostaje do početka rata, 1941. godine.

Nakon rata, vraća se u Sarajevo gdje do penzije radi kao viši bibliotekar u Narodnoj biblioteci. Bio je član Sveslovenskog komiteta u Sarajevu, član Savjeta za kulturu BiH, a prije rata bio je član P.E.N. kluba u Beogradu. Dušan Đurović se javio u literaturi 1929. godine i od tada je njegovo ime često prisutno u sarajevskim i crnogorskim književnim časopisima i novinama od *Politike* do *Oslobođenja*, od *Srpskog književnog glasnika* i *Pregleda* do *Života*. Naročito je zapažena njegova saradnja u književnom podlistu beogradske *Politike*, u kojoj objavljuje kratke, feljtonske priče. Objavljivao je ponekad članke i eseje iz kulture i književnosti, ali mu je glavni i osnovni rad bio zasnovan na pripovijetki i romanu. Njegova djela prevođena su na nekoliko jezika. Neko vrijeme je uređivao *Malu biblioteku*, koju je izdavala *Svjetlost*. Za dopisnog člana ANUBiH izabran je 1969. godine.

Umro je 1993. godine.

## Nagrade 
Za svoj književni rad dobio je više nagrada, među kojima su:
* Nagrada za književnost SANU
* Nagrada Društva pisaca Bosne i Hercegovine 1954. godine za djelo *Ždrijelo*
* Nagrada Društva pisaca Bosne i Hercegovine 1956. godine za djelo *Zvijezda nad planinom*
* Nagrada Društva pisaca Bosne i Hercegovine 1959. godine za djela *Pitoma loza* i *Priče o ženi*
* Nagrada Društva pisaca Bosne i Hercegovine 1965. godine za djelo *Ognjevi*
* Orden rada II reda
* Orden zasluga za narod sa srebrnim zracima
* Plaketa grada Sarajeva 
* Nagrada sarajevskog Društva prijatelja umjetnosti *Cvijeta Zuzorić*

## Bibliografija 
* *Ždrijelo* - zbirka pripovijedaka
* *Iverje* - zbirka pripovijedaka
* *Ljudi sa kamena* - zbirka pripovijedaka
* *U senci brda* - zbirka pripovijedaka
* *Priče o ženi* - zbirka pripovijedaka
* *Pre oluje* - roman
* *Pod vedrim nebom* - roman
* *Zvezde nad planinom* - roman
* *Pitoma loza* - roman
* *Dukljanska zemlja* - roman
* *Miris oskoruša* - roman
* *Njegoš* - drama

## Reference
## Vanjski linkovi
* Đurović, Dušan. *Ljudi sa kamena*, Svjetlost, Sarajevo, 1965.
* *Mehmedalija Mak Dizdar o Dušanu Đuroviću* 
* *Kratka istorija srpske književnosti*
* *Dušan Đurović: Dukljanska zemlja* 

Kategorija:Rođeni 1901.
Kategorija:Biografije, Danilovgrad
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Dobitnici Nagrade Društva pisaca Bosne i Hercegovine
Kategorija:Članovi ANUBiH
Kategorija:Umrli 1993.
Svjetsko prvenstvo u atletici 2017 – 1500 m (žene)

Takmičenja na 1500 m za žene na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. održana su 4, 5. i 7. augusta na Olimpijskom stadionu u Londonu. Faith Kipyegon iz Kenije s najbržim vremenom 4:02.59 osvojila je zlatnu medalju. Jennifer Simpson iz Sjedinjenih Američkih Država osvojila je srebro, dok je Caster Semenya iz Južnoafričke Republike osvojila bronzanu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovalo je 44 takmičarki iz 26 država.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Kvalifikacijska norma 
## Rezultati 
### Kvalifikacije 
Kvalifikacije su održane 4. augusta.

Prvih šest takmičarki u svakoj grupi (**Q**) i sljedećih šest najbržih (**q**) plasirale su se u polufinale.

### Polufinale 
Polufinalna utrka održana je 5. augusta.

Prvih pet takmičarki u svakoj grupi (**Q**) i sljedeće dvije najbrže (**q**) plasirale su se u finale.

### Finale 
mini|desno|250px|Detalj sa finalne utrke.
Finalna utrka održana je 7. augusta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

2017.