Frekvencija

mini|Sinusoidni talasi različitih frekvencija. Talasi na donjem dijelu ilustracije imaju višu frekvenciju od onih iznad njih.

**Frekvencija** (od:  – posjećivati, često činiti) je broj oscilacija u sekundi, to se npr. u elektrotehnici odnosi na naizmjeničnu električnu struju, u elektromagnetizmu na elektromagnetne talase (npr. svjetlost), u akustici na zvuk itd.
Uopćeno, osim u tehnici, frekvencija se odnosi i na činjenice i stanja koja se dešavaju sa određenim brojem ponavljanja pa se tako pojam frekvencija se može odnositi i na saobraćaj (prolazak određenog broja vozila u jedinici vremena na određenom mjestu), u medicini (za broj otkucaja srca, moždane talase) i sl.
Frekvencija se u tehnici označava simbolom **f**. Može se definirati i kao broj ponavljanja određenog događaja. Međunarodna jedinica za frekvenciju u Međunarodnom sistemu mjernih jedinica (SI) je **Hz** (herc, nazvana u čast njemačkog fizičara Hertza). Dakle, broj ciklusa nekog talasa, neke druge oscilacije ili vibracije u sekundi, izražava se u hercima (broj ciklusa u sekundi).

:1 Hz = \frac{1}{s}

ili: 1&nbsp;Hz = 1 s&minus;1

Kao alternativa, može se mjeriti vremenski interval između početnih instanci dva sukcesivna događaja (period) i tako izračunati frekvencija kao recipročna vrijednost trajanja datog događaja: Dakle:

:f = \frac{1}{T}(Hz)

Ovdje **T** označava period. Rezultat se izražava također u jedinici herc (Hz), gdje **1&nbsp;Hz** označava događaj koji se dogodio jedanput u jednoj sekundi.

Instrumenti koji se koriste za mjerenje frekvencije su osciloskop i frekvencmetar. Osciloskop se može koristiti za komplementarna mjerenja, gdje se ne zahtijeva izrazita preciznost. Tamo gdje je potrebna velika preciznost mjerenja koristi se frekvencmetar, njime se mjeri frekvencija i vrijeme a pojedini modeli su opremljeni i elektroničkim sklopovima koji mogu generirati različite frekvencije, prema postavkama koje se zahtijevaju mjerenjem.

mini|Izgled digitalnog frekvencmentra, prednja ploča sa kontrolama, displejom i konektorima.

## Primjeri 
### Svjetlost
Boja vidljive svjetlosti određena je njenom frekvencijom:
*Crvena svjetlost:  
*Ljubičasta:  
Između ove dvije nalaze ostale dugine boje. Niže frekvencije svjetlosti (infracrvena svjetlost) nisu vidljive ljudskom oku. Na još nižim frekvencijama nalaze se mikrotalasi a ispod njih su radiotalasi.
Ultraljubičasti zraci su elektromagnetni talasi više frekvencije, također nevidljivi ljudskom oku. Rendgenski talasi (zračenje, X-zraci) su na višoj frekvenciji od ultraljubičastih a gama zraci na još višoj.
Talasna dužina ovih talasa je obrnuto proporcionalna njihovoj frekvenciji. Elektromagnetni talasi se najbrže kreću kroz vakuum, gdje imaju brzinu svjetlosti (oko 300.000&nbsp;km/s):

Dakle, frekvencija **f** elektromagnetnih talasa prilikom kretanja kroz vakuum je:
:f = \frac{c}{\lambda}
gdje je brzina svjetlosti **c** - brzina propagacije (prostiranja, širenja) talasa, a **λ** - talasna dužina. Analogno tome:
:\displaystyle c=f\lambda

Frekvencija koja se odnosi na kvant elektromagnetne energije predstavlja se formulom:

Za razliku od svjetlosti, zvuk se ne može prostirati kroz vakuum (jer se radi o vrsti vibracija koje se treperenjem prenose sa čestice na česticu a u vakuumu one nisu prisutne). Zvuk se prostire većom brzinom kroz gušće materijale:
* brzina zvuka u zraku: oko 331&nbsp;m/s
* brzina zvuka u čistoj vodi: oko 1481&nbsp;m/s
* brzina zvuka u čeliku: oko 6000&nbsp;m/s

## Također pogledajte 
* Rezonanca (fizika)
* Ultrazvuk
* Talasna dužina

## Vanjski linkovi 
* Frequency formula, Conversion and calculation
## Reference 
Kategorija:Fizikalne veličine
Kategorija:Elektrotehnika
Kategorija:Elektromagnetizam
Kategorija:Akustika
Kategorija:Mehanika talasa
Kategorija:Frekvencija