Kloaka

**Kloaka** – u anatomiji životinja – je stražnji otvor koji služi kao jedini otvor za probavni, reproduktivni i mokraćni sistem (ako su prisutni) mnogih kičmenjaka. Svi vodozemci, gmizavci, ptice i nekoliko sisara (monotremata, terneci, zlatna krtica i torbarska krtica) imaju ovaj otvor, iz kojeg izlučuju i urin i izmet. To je, za razliku od većine sisara Placentalia, koji imaju dva ili tri odvojena otvora za evakuaciju otpadnih i spolnih produkata. Otvori  za izlučivanje sa analognom namenom kod nekih beskičmenjaka se ponekad nazivaju i kloakama. Parenje preko kloake poznato je pod nazivom kloakna kopulacija, koje se obično naziva kloaknim poljupcem.

Kloakna regija također je često povezana sa sekretornim organom, kloaknom žlijezdom, koja je umiješana u ponašanje gmizavaca u označavanju pomoću mirisa, marsupials, vodozrmaca i monotremata.
 kičmenjaka. **B** – kasnija faza, prikazuje početak pojave nabora koji dijeli kloaku na:
*ventralni urogenitalni sinus koji prima sadržaj mokraćnog mjehura, Wolfovih kananala i mokraćovoda i 
*leđni dio koji prima rektum.
**C** – dalji napredak nabora, dijeljenje kloake na urogenitalni sinus i rektum; mokraćovod se odvojio od Wolffovog kanala i pomiče se prema naprijed. **D** – završetak formiranja nabora, koji  potpuno razdvaja kloaku na ventralni urogenitalni sinus i leđni rektum.]]

## Etimologija 
Riječ je iz latinskog glagola *cluo* = očistiti, odakle imenica *cloaca*, "kanalizacija, odvod.

## Ptice
thumb|Kloaka ptičje ženke
thumb|Kloaka ptičjeg mužjaka
right|thumb|Ptica koja izlučuje urun u letu

Ptice se razmnožavaju koristeći kloaku. Kod većine to se događa tokom poljupca preko kloaka. Ptice koje se pare na ovaj način međusobno dodiruju kloake; kod nekih vrsta, dovoljno je samo nekoliko sekundi da sperma pređe od mužjaka u ženku. Za neke ptice, kao što su noji, kazuari, kivi, guske i neke vrste labuda i pataka, mužjaci ne koriste kloaku za razmnožavanje, ali imaju falus.

Jedna  studija je proučavala ptice koje koriste kloaku za hlađenje.

## Ribe 
Među ribama, prava kloaka prisutna je samo u Elasmobranchia (morski psi i raže) . Kod zmijuljica – a i kod nekih zrakoperki dio kloake ostaje kod odraslih da primi mokraćne i reproduktivne kanale, iako se anus uvijek otvara odvojeno. Međutim, u Chimaera i većini košljoriba tri otvora su u potpunosti odvojena.

## Sisari 
Uz nekoliko dolje navedenih izuzetaka, sisari nemaju kloaku. Čak i u onima koji je imaju, kloaka je djelomično podijeljena u odvojena područja za anus i mokraćovod.

### Monotremata
Monotremata (sisari koji polažu jaja) imaju pravu kloaku.

### Marsupialia
thumb|187px|Otvor kloake kod australskog opsuma ima četkice
Kod torbatra (i nekoliko ptica) genitalni trakt je odvojen od anusa, ali trag izvorne kloake ostaje izvana. što je činjenica koja se korištena za argumentaciju protiv torbarskog identiteta ovih sisara.

### Sisari s plecentom
Većina odraslih placentnih sisara nema preostali trag kloake. ]U embrionu se kloaka dijeli na stražnju regiju koja postaje dio anusa i prednju regiju koja ima različite sudbine, ovisno o spolu jedinke: kod ženki se razvija u predvorje koje prima mokraćovod i vaginu, dok kod muškaraca u cjelosti čini  penisni dio mokraćovoda.

Placentne životinje i ljudi imaju samo embrionsku kloaku, koja je podijeljena u odvojene kanale tokom razvoja mokraćnih i reproduktivnih organa. Međutim, nekoliko ljudskih urođenih poremećaja rezultira rođenjem osoba s kloakom, uključujući upornu kloaku i sirenomeliju (sindrom sirene).

## Gmizavci 
Kod gmizavaca, kloaka se sastoji od *urodeuma*, *proktodeuma* i *koprodeuma*. Neke vrste imaju modificirane kloake radi povećane razmjene plinova. Tu se odvija i reproduktivna aktivnost.

## Disanje na kloaku
Neke kornjače, posebno one specijalizirane za ronjenje, u velikoj su mjeri ovisne o kloaknom disanju tokom ronjenja. To postižu tako što imaju par pomoćnih zračnih mjehura povezanih s kloakom koji mogu apsorbirati kisik iz vode. Razne ribe, kao i polihentni crvi, pa čak i rakovi, specijalizirani su za iskorištavanje stalnog protoka vode kroz kloakno respiratorno stablo morskih krastavaca dok istovremeno sticanje zaštite u morskom krastavcu. U potrazi za hranom, noću mnoge od ovih vrsta izlaze iz anusa morskog krastavca.

## Također pogledajte
* Mokraćni sistem
*Probavni sistem

## References
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Mokraćni sistem
Kategorija:Spolni organi
Kategorija:Reproduktivni sistem
Kategorija:Probavni sistem
Kategorija:Životinjski reproduktivni sistem