open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kasna jura

**Gornja jura**, **malm** ili **malmij** epoha je iz geološkog perioda jura.

U geološkoj vremenskoj skali, ovo razdoblje je u opsegu od prije 161,2 ± 4,0 do 145,5 ± 4,0 miliona godina.
To je najkraće stratigrafsko razdoblje jure, jer su lijas i dodžer duže.

## Potpodjela 
Malm je podijeljen na tri kata (u milionima godina) :

## Paleogeografija
]]
Superkontinent Pangea podijelio se na dva superkontinent, Laurazija na sjeveru i Gondvana na jugu. Sjeverni Atlantik počeo se formirati na kraju trijasa, ali do tada ostaje prilično usko područje.

## Životni oblici 
Ovo doba je okarakterisano pojavom niza dinosaura, uključujući mnoge sauropside, najveće kopnene biljojede koji su ikada postojali, Ornithopoda, Plesiosauria itd. Tokom malmea evoluirale su i prve ptice.
**Camarasaurus*, *Brachiosaurus*, *Diplodocus*, *Supersaurus*; biljojedni sauropodi iz Sjeverne Amerike,
* *Dicraeosaurus*, velika afrička sauropoda,
* *Allosaurus*, najčešći četveronožac kasne jure, donje krede i rane gornjeg krede iz Sjeverne Amerike, Portugala, Tanzanije i Australije
* *Epanterias*, veliki četveronožni mesožder  iz Sjeverne Amerike
* *Ceratosaurus*, mesožder iz Afrike i Sjeverne Amerike,
* *Compsognathus*, evropski četveronožac  i *Yanchuannosaurus*, veliki azijski teropod,
* *Tuojiangosaurus*, Thyreophora iz Azije, *Stegosaurus* i *Gargoyleosaurus* u Sjevernoj Americi,
* *Dryosaurus*, *Camptosaurus * iz Sjeverne Amerike,
* *Archeopteryx.* prva poznata ptica, u Evropi,
* *Rhamphorhynchus*, iz Pterosauria iz Evrope.
* *Ophthalmosaur*, vrlo uobičajeni Ichthyosaurus,
* *Liopleurodon*, Plesiosauria iz mora Sjeverne Evrope,
* *Pterodactylus*, Pterosaurus leteći oblik iz Evrope.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*3
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Paleontologija
Carigradski mir

**Carigradski mir** može se odnositi na:
* Carigradski mir (907) – između Bizantijskog Carstva i Kijevske Rusije nakon Bizantijsko-ruskog rata (907)
* Carigradski mir (911) – između Bizantijskog Carstva i Kijevske Rusije kao dopuna prethodnog sporazuma
* Carigradski mir (945) – između Bizantijskog Carstva i Kijevske Rusije nakon Bizantijsko-ruskog rata (941)
* Carigradski sporazum (1082) – trgovački sporazum između Bizantijskog Carstva i Mletačke Republike
* Nikejsko-mletački sporazum (1219) – trgovački sporazum između Nikejskog Carstva i Mletačke Republike
* Carigradski sporazum (1454) – između Osmanskog Carstva i Mletačke Republike
* Carigradski mir (1479) – između Osmanskog Carstva i Mletačke Republike nakon Mletačko-osmanskog rata (1463–1479)
* Carigradski mir (1533) – između Osmanskog Carstva i Nadvojvodstva Austrije nakon Mohačke bitke
* Carigradski mir (1562) - između Osmanskog Carstva i Svetog Rimskog Carstva
* Carigradski mir (1570) – između Osmanskog Carstva i Ruskog Carstva
* Carigradski sporazum (1590) – između Osmanskog Carstva i Safavidske Perzije nakon Osmansko-safavidskog rata
* Carigradski mir (1700) – između Osmanskog i Ruskog Carstva nakon Rusko-turskog rata 
* Carigradski sporazum (1724) – između Osmanskog Carstva i Ruske Imperije; podijeljene velike teritorije Perzije
* Carigradski mir (1736) – između Osmanskog Carstva i Afšaridske Perzije nakon Osmansko-afšaridskog rata
* Carigradski mir (1782) – između Osmanskog Carstva i Španske Imperije
* Carigradski sporazum (1800) – odobrenje prvog Ustava Jonske Republike (kao tributarne države u odnosu na Osmansko Carstvo) od osmanskog sultana
* Carigradski sporazum (1832) – između Osmanskog Carstva i velikih sila nakon Grčkog rata za nezavisnost
* Carigradska (Novopazarska) konvencija (1879) – između Osmanskog Carstva i Austro-Ugarske
* Carigradska konvencija (1881) – između Osmanskog Carstva i Kraljevine Grčke
* Carigradska konvencija (1888) – regulirano pitanje kontrole nad Sueskim kanalom
* Carigradski mir (1897) – između Osmanskog Carstva i Kraljevine Grčke nakon rata iz 1897.
* Carigradski mir (1913) – između Osmanskog Carstva i Bugarske nakon Drugog balkanskog rata
* Carigradski mir (1914) – između Osmanskog Carstva i Kraljevine Srbije

Kategorija:Istanbul
Kategorija:Sporazumi
Kategorija:Historijski dokumenti
Gornji dio grada

**Gornji dio grada** (ćir. *Горњи дио града*) je naseljeno mjesto na užem gradskom području Bijelog Polja u sastavu općine Bijelo Polje, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Bijelo Polje. Kao samostalno naselje nastalo je pred popis stanovništva 2011. godine podjelom bivšeg naselja Bijelo Polje.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Gornji dio grada je imao 1.621 stanovnika.

**Napomena**: *Pred popis 2011. nastalo ukidanjem naselja Bijelo Polje i njegovom podjelom na više novih naseljenih mjesta.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
Za ranije popise pogledati pod Bijelo Polje.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Titonij

**Titonij** – u geološkoj vremenskoj skali – je  posljednje  doba  gornjojurske epohe. Vremenski raspon mu je bio između prije 152,1 ± 4  i 145.0 ± 4 miliona godina. Nastavio se na kimeridžij, a iza njega slijedio je  beriasijski stadij (dio krede).

## Stratigrafske definicije
Termin titonij je u naučnu literaturu uveo je  njemački stratigraf Albert Oppel 1865. Ime je neobično u imenima geoloških etapa jer je izvedeno iz grčke mitologije. Titon je bio sin Laomedona iz Troje. Zaljubio se u Eosu, grčku božicu zore, a nalazi svoje mesto u stratigrafiji, jer se ovaj stadij pojavio u  zoru krede.

Baza titonija nalazi se u osnovi amonitska biozona *Hybonoticeras hybonotum*. Globalna referentna tačka (GSSP ili zlatni šiljak) za bazu titonija još nije bila uspostavljena ni 2009.
Vrhunav titonija  (i baza berisija i krednog  sistema) obilježena je prvom pojavom malih kuglastih kalpionelida vrste *Calpionella alpina*, u podnožju alpske podzone.

## Potpodjela 
Titonij je često podijeljen na donji / rani, srednji i gornji / kasni podstadij ili poddoba. Kasni titonij jednak je portlandijskom stadiju britanske stratigrafije.

Titonijev stadij sadrži sedam amonijskih biozona u tetiskog domena, od vrha do baze:
* zona *Durangites*
* zona *Micracanthoceras micranthum*
* zona *Micracanthoceras ponti* ili *Burckardticeras peroni*
* zona *Semiformiceras fallauxi*
* zona *Semiformiceras semiforme*
* zona *Semiformiceras darwini*
* zona *Hybonoticeras hybonotum*

## Litofacije
U Tetiskom okeanu, u titoniju nastale su krečnjačke  sedimentne facije s tipskom faunom glavonožca. Južna Njemačka je poznata po fosilima (posebno praptica *Archeopteryx*), je iz titonijskog doba.

## Palaeontologija
### †Ankylosaurus
### Theropoda
### †Heterodontosaurus
### †Ceratopsia
### †Ornithopoda i bazne Neornithischia
### †Plesiosauria
### †Pterosauria
### †Stegosaurus
### †Sauropods
### †Thalattosuchia
### †Belemniti
## Reference 
## Dopunska literatura
*Gradstein, F.M.; Ogg, J.G. & Smith, A.G. (2004): A Geologic Time Scale 2004, Cambridge University Press.
*Oppel C.A. 1865: Die Tithonische Etage, Zeitschrift der Deutschen Geologischen Gesellschaft, 1865: pp 535–558.

## Vanjski linkovi
*GeoWhen Database - Titonij
*Jurassic-Cretaceous timescale, at the website of the subcommission for stratigraphic information of the ICS
*Stratigraphic chart of the Upper Jurassic, at the website of Norges Network of offshore records of geology and stratigraphy


*03
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Paleontologija
Holothele

***Holothele***  je  rod porodice *Theraphosidae*, red Araneae, razred Arachnida, koljeno Arthropoda.  Prvi ga je opisao Ferdinand Anton Franz Karsch, 1879.

Izvorno je smješten u porodicu * Dipluridae*,  mrežasti pauci, a u *Theraphosidae*  premješten je 1980.

## Vrste
Marta 2020., rod je imao pet vrsta, nađenih i zapadnim Karibima i sjevernom dijelu Južne Amerike:
**Holothele culebrae* (Petrunkevitch, 1929) – Portoriko
**Holothele denticulata* (Franganillo, 1930) – Kuba
**Holothele longipes* (L. Koch, 1875) (tipska vrsta) – Panama, Venecuela, Bolivija, Trinidad i Tobago, Gvajana, Surinam, Francuska Gvajana, Brazil
**Holothele shoemakeri* (Petrunkevitch, 1926) – US Virgin Islands (St. Thomas)
**Holothele sulfurensis* Maréchal, 2005 – Guadeloupe

**Sinonimi:**
**H. ludwigi* (Strand, 1907) = *Holothele longipes* (L. Koch, 1875)
**H. ravida* (Simon, 1889) = *Holothele longipes* (L. Koch, 1875)
**H. recta* Karsch, 1879 = *Holothele longipes* (L. Koch, 1875)
**H. rondoni* (Lucas & Bücherl, 1972) = *Holothele longipes* (L. Koch, 1875)
**H. sanguiniceps* (F. O. Pickard-Cambridge, 1899) = *Holothele longipes* (L. Koch, 1875)

Kladogram, prema Katalogu života:

## Također pogledajte
*Pauci

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Beskičmenjaci
Kategorija:Arthropoda
Jedrenski mir (1829)

[mini|250px|[Moskovska trijumfalna kapija u Sankt Peterburgu sagrađena je u znak sjećanja na pobjedu Rusije u Rusko-turskom ratu 1828–1829.]]
mini|250px|Teritorijalne promjene od Jedrenskog mira 1829.

**Jedrenski mir** jest mirovni sporazum kojim je okončan Rusko-turski rat 1828–1829. Potpisan je u Jedrenu (danas Edirne) 14. septembra 1829. između Ruske Imperije i Osmanskog Carstva. Njegovi uvjeti favorizirali su Rusku Imperiju, koja je dobila pristup ušću Dunava te novu teritoriju na Crnom moru, a Osmansko Carstvo moralo je dati autonomiju Kneževini Srbiji, koja je osnovana nakon Drugog srpskog ustanka, na osnovama Bukureštanskog mira iz 1812, kao i Grčkoj.

S ruske strane sporazum su potpisali grof Aleksej Fjodorovič Orlov i Fjodor Palen, a s osmanlijske Abdulkadir-beg i Mehmed Sadik-efendija.

Osmansko Carstvo dalo je Ruskoj Imperiji pristup tvrđavama Ahalcihe i Ahalkalaki u Gruziji. Sultan je priznao rusko posjedovanje Gruzije (s Imeretijom, Mingrelijom, Gurijom) te Jerevanskog i Nahičevanskog kanata, koje je caru ustupila Perzija Turkmenčajskim mirom godinu ranije. Također su otvoreni Dardaneli za sva trgovačka plovila, omogućivši tako trgovinu žitaricama, stokom i drvom. Međutim, tek je Hunkar-iskelesijskim sporazumom (1833) konačno riješeno pitanje turskih moreuza između ta dva carstva.

Jedrenskim mirom Ruskoj Imperiji dozvoljeno je da okupira Moldaviju i Vlašku dok Osmansko Carstvo ne plati veliku odštetu; ta odšteta kasnije je dosta smanjena nakon potpisivanja Hunkar-iskelesijskog sporazuma. Također je utvrđena granica između Osmanskog Carstva i Vlaške na talvegu Dunava, predajući Vlaškoj vlast nad rajama Turnu, Giurgiu i Brăila.

Glavne odredbe sporazuma su bile:
# Kao znak priznanja Londonskog mira, prihvaćena je nezavisnost Grčke ili autonomija pod osmanlijskim sizerenstvom.
# Osmansko Carstvo zadržalo je nominalno sizerenstvo nad Moldavijom i Vlaškom, ali su one praktično bile nezavisne.
# Ruska Imperija preuzela je kontrolu nad gradovima Anape i Poti u Maloj Aziji.
# Ruski trgovci u Osmanskom Carstvu stavljeni su pod jurisdikciju ruskog ambasadora.

## Također pogledajte 
* Internacionalizacija Dunava
* Londonski mir (1827)

## Reference 
## Dodatna literatura 
* Anderson, M. S. *The Eastern Question, 1774-1923: A Study in International Relations* (1966) na internetu
* Ciachir, Nicolae, "The Adrianople Treaty (1829) and Its European Implications" u: *European Politics 1815–1848*, "Routledge", 2017, str. 95–113.
* Kerner, Robert J., "IV. Russia's New Policy in the near East after the Peace of Adrianople; Including the Text of the Protocol of 16 September 1829", *Cambridge Historical Journal* 5.3, 1937, str. 280–290.
* Šedivý, Miroslav, "From Adrianople to Münchengrätz: Metternich, Russia, and the Eastern Question 1829–33", *International History Review* 33.2, 2011, str. 205–233.
* 

Kategorija:1829. u Evropi
Kategorija:1829. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:Edirne
Kategorija:Historija Moldavije
Kategorija:Historija Vlaške
Jedrene 1829.
Jedrene 1829.
Kategorija:Osmansko-ruski sporazumi
Kategorija:Rusko-turski ratovi
Jedrene
Jedrene 1829.
Kategorija:1829. u Ruskoj Imperiji
Kategorija:Historijski dokumenti
Aptijsko izumiranje

**Aptijsko izumiranje** bilo je događaj izumiranja ranog krednog perioda. Datirano na prije oko 116 ili 117 miliona godina, u sredini aptijske faze geološke vremenske skale, a ponekad je nazvano I "događajem izumiranja sredinom aptija".

Klasificiran je kao manji događaj izumiranja, a ne kao glavni događaj poput čuvenog kredno-paleogenskog izumiranja, koje je okončalo kraj vladavine dinosaura, I vodenim, kopnenim i zračnim ekosistemima, označavajući I kraj mezozojske ere. Aptijski događaj se najčešće otkriva u morskim, a ne u kopnenim fosilnim ležištima. Bez obzira na to, Archangelsky konstatira: "Sa paleobotaničke perspektive, događaj izumiranja u aptiju je epizoda od važnosti, zaslužujući viši status među ostalim manjim događajim."

Aptijski događaj možda je uzročno povezan s epizodom Rahjamalijskih zamki vulkanske epizode u bengalskoj regiji Indije, povezan s Kerguelenskim žarištem vulkanske aktivnosti. (U to vrijeme, prije oko 116–117 miliona godina, Indija je bila u južnom Indijskom okeanu; tektonika ploča još nije pomaknula indijsku kopnu u svoj današnji položaj.)
Treba imati na umu da je stegosaurska grupa dinosaurua izumrla u to vrijeme. * Wuerhosaurus*, vjerovatno posljednji od stegosaura, živio je u to vreme.

## Reference
Kategorija:Izumiranje
Kategorija:Kreda (period)
Kategorija:Paleontologija
Rijeke (čvor)

*Rijeka, veliki prirodni vodotok, obično svježe vode

:

* Rijeke (Han-Pijesak), naselje u općini Han-Pijesak

:

* Rijeke (Bijelo Polje), gradsko naselje Bijelog Polja, općina Bijelo Polje

## Također pogledajte
* Rijeka (čvor)
Toarcij

**Toarcij** – u geološkoj vremenskoj skali Međunarodne komisije za stratigrafiju – je doba i stadij u ranoj ili donjoj juri. Vremenski raspon bio mu je između prije 182,7 i  174,1 miliona godina. Uslijedio je nakon plinsbahija, a iza njega je počeo alenij

Toarcijsko doba počelo je tarcijskim obrtom, izumiranjem  fosilne faune koja se razlikuje od one iz prethodnog plinsbahijskog doba.

## Stratigrafske definicije 
Toarcij je imenovan po gradu Thouars, južno od Saumur a, u Dolini Loare u Francuskoj. U neuku ga  je uveo francuski paleontolog Alcide d'Orbigny, 1842., nakon što je istražio slojeve stijena ovog doba u kamenolomu blizu Thouarsa.

U Evropi je ovo razdoblje predstavljeno gornjim dijelom Lijasa.
Baza toarcija definirana je kao mjesto u stratigrafskom zapisu na kojem se prvi put pojavljuje amonitski  rod * Eodactylites *. Globalni referentni profil (GSSP) za bazu je nalazi se u Penicheu, Portugal. Vrhunac  ovog doba  je na prvom pojavljivanju amonitskog  roda *Leioceras*.
U tetiskom domenu, torcij ima slijedeće amonitne   biozone, obilježene vrstama:
**Pleydellia aalensis*
* *Dumortieria pseudoradiosa*
* *Phlyseogrammoceras dispansum*
* *Grammoceras thouarcense*
* *Haugia variabilis*
**Hildoceras bifrons*
**Harpoceras serpentinum*
**Dactylioceras tenuicostatum*

## Palaeontologija
### Amphibia
* *Siderops*
*]]

### †Ichthyosauria
* *Stenopterygius*
* *Temnodontosaurus*

### †Ornithischia
**Emausaurus*

### †Plesiosauria
**Bishanopliosaurus*
*]]
*]]
*]]
*]]
*]]
*]]
**Hauffiosaurus*
**Hydrorion*
**Lusonectes*
**Meyerasaurus*
**Microcleidus*
***M. homalospondylus*
***M. macropterus* 
***M. tournemirensis* 
***M. melusinae*
**Plesiopterys*
**Rhomaleosaurus*
**Seeleyosaurus*
**Sthenarosaurus*

### Sauropoda
**Barapasaurus*
**Rhoetosaurus*
**Tazoudasaurus*

### †Thalattosuchia
**Mystriosaurus*
*]]
*]]
*]]
**Peipehsuchus*
**Pelagosaurus*
**Platysuchus*

### Theropoda
**Asfaltovenator*
**Berberosaurus*
**Condorraptor*
**Magnosaurus*

## Reference 
## Dopunska literatura
*Gradstein, F.M.; Ogg, J.G. & Smith, A.G.: **2004**: *A Geologic Time Scale 2004*, Cambridge University Press.
d´Orbigny, A.C.V.M.D.}}; **1842**: *Paléontologie française. 1. Terrains oolitiques ou jurassiques*, Bertrand, Paris.

## Vanjski linkovi
*GeoWhen Database - Toarcian
*Lower Jurassic timescale, at the website of the subcommission for stratigraphic information of the ICS
*Stratigraphic chart of the Lower Jurassic, at the website of Norges Network of offshore records of geology and stratigraphy


Kategorija:Jura
Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Paleontologija
Oksfordij

**Oksfordij** – u geološkoj vremenskoj skali Međunarodne komisije za stratigrafiju – najranije doba kasnojurske epohe ili najniži stratigrafski stadij gornjojurske serije. Vremenski raspon mu je bio od prije 163,5 ± 4 do157,3 ± 4 miliona godina. Oksfordij je prethodio kaloviju, a iza njega slijedio je kimeridžij.

## Stratigrafske definicije
a (svijetlo, mnogo kompetentniji) i lapor/glina slojevi oksfordijskog doba u ‘Péry-Reuchenette, u blizini Tavannesa, Jurske planine, Švicarska.]]
 
William Smith (1815–1816) je 1818., oksfordijski stadij nazvao je „sklop gline i škriljaca“. W. Buckland opisao ih je pod neugodnim naslovom "Oxford, šuma ili močvarna glina". Termin okfordij uveo je Alcide d'Orbigny 1844. Ime je izvedeno iz naziva engleskog grada Oxforda, u značenju oksfordski, gdje su ležišta dobro razvijena, ali gotovo neprekidno se pružaju od Dorseta do obale Jorkšira, uglavnom tvoreći niske široke doline. Dobro su izloženi u Weymouthu, Oxfordu, Bedford, Peterboroua, kao i na liticama u Scarboroughu, Red Cliffu i Gristhorpe Bayu. Stijene ovog doba nalaze se i u Uigu i Skyeu.

Baza oksfordijske faze definirano+a je kao tačka u stratigrafskom zapisu gdje se prvo pojavljuje amonitska vrsta *Brightia thuouxensis*. Globalni referentni profil za bazu (GSSP) u 2009. godini još nije bio dodijeljen. Vrhunac oksfordija (baza kimeridžija) nalazi se pri prvom pojavljivanju amonitske vrste *Pictonia baylei*.

U tetiskom domenu, oksfordij ima šest amonitskih biozona:
*zona *Epipeltoceras bimammatum*
*zona *Perishinctes bifurcatus*
*zona *Gregoryceras transversarium*
*zona *Perisphinctes plicatilis*
*zona *Cardioceras cordatum*
*zona *Quenstedtoceras mariae*

## Također pogledajte
*Kasna jura

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Jura
Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Geološke epohe
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Paleontologija
Gospođa ministarka (1989)

**Gospođa ministarka** je jugoslavenski televizijski film snimljen u produkciji Radio-televizije Beograd 1989. godine prema istoimenoj komediji Branislava Nušića iz 1929. godine. Reditelj je Zdravko Šotra dok je direktor fotografije Branislav Kuzmanović, scenograf Marina Milin, kostimograf Boris Čaksiran, kompozitor Dušan Kaurović i montaža Petar Putniković.
## Uloge
## Reference
## Vanjski linkovi
* Gospođa ministarka (RTS Kulturno-umjetnički program - Zvanični kanal)
* Gospođa ministarka na IMDB
Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1989.
Kategorija:Filmovi u režiji Zdravka Šotre
Sumnjivo lice (1989)

**Sumnjivo lice** je jugoslavenski televizijski film snimljen u produkciji Radio-televizije Beograd 1989. godine prema istoimenoj komediji Branislava Nušića iz 1888. godine. Reditelj je Arsa Milošević dok je direktor fotografije Milan Pavlović, scenograf Žak Kukić, kostimograf Milanka Berberović i montaža Slobodan Bajkić.
## Uloge
## Reference
## Vanjski linkovi
* Sumnjivo lice na IMDB
Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1989.
Ožalošćena porodica (1990)

***Ožalošćena porodica*** jest jugoslavenski televizijski film snimljen u produkciji Radio-televizije Beograd 1990. prema istoimenoj komediji Branislava Nušića iz 1931. Reditelj je Milan Karadžić dok je direktor fotografije Miroslav Milanović, scenograf Snežana Petrović, kostimograf Angelina Atlagić, kompozitor Enco Lesić i montaža Miroslav Nikolov.

## Uloge 
* Mihailo Miša Janketić – Agaton Arsić
* Vera Čukić – Šarka (udovica)
* Gorica Popović – Gina (Prokina žena)
* Ljiljana Dragutinović – Vida (Tanasijeva žena)
* Katica Želi – Simka (Agatonova žena)
* Goran Sultanović – Tanasije Dimitrijević (trgovac)
* Radoslav Rale Milenković – Proka Purić
* Branimir Brstna – Mića Stanimirović
* Milutin Mima Karadžić – Trifun Spasić 
* Marica Vuletić – Danica
* Milorad Mandić Manda – Advokat Petrović

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1990.
Glava šećera (film)

***Glava šećera*** je jugoslavenski televizijski film snimljen u produkciji Televizije Beograd 1991. godine prema istoimenoj pripovijetci Milovana Glišića iz 1875. godine. Reditelj je Dejan Ćorković dok je scenario adaptirao Jovan Radulović, direktor fotografije Miroslav Vorkapić, scenograf Slobodan Rundo, kostimograf Svetlana Zojkić, kompozitor Zoran Hristić i montažer Ivanka Pravica.

## Sadržaj filma
Radnja je smeštena u srpsko selo krajem 19. veka i prati nesrećnu sudbinu seljaka **Radana** (Aleksandar Berček). Radan se zadužuje kod bogatog zelenaša **Davida Uzlovića** kako bi platio porez i druge obaveze. Kada ne uspeva da vrati dug sa ogromnom kamatom, njegovo imanje biva prodato na licitaciji.

Paralelno, mesni kapetan **Maksim Sarmašević** i njegov pandur Đuka stiču bogatstvo korupcijom: savetuju seljacima da kapetanu donose "poklon" u vidu glave šećera (za njegovu decu), ali zapravo neprekidno preprodaju istu glavu šećera, zarađujući na račun naivnih seljaka.

Radan, po kapetanovom nalogu, kupuje glavu šećera, ali na putu kući nailazi na natprirodni događaj – vidi **crno dete** (simbol nesreće i đavola iz narodnog verovanja), koje se penje na njegova kola i odlama komad od glave šećera, čineći je "okrnjenom". Ova okrnjena glava postaje izgovor za dalje probleme: kapetan je odbija, Radan gubi poverenje i dodatno tone u dugove.

Kapetan zatim poželi Radanovu livadu, što dovodi do daljeg progona i propasti glavnog junaka. Priča ističe teme korupcije vlasti, lihvarstva, siromaštva seljaka, klasne nejednakosti i dužničkog ropstva, sa elementima narodnog verovanja i simbolike (crno dete kao predznak zle kobi).

Film traje oko 62 minuta i predstavlja kritiku društvenih prilika tog vremena, ali sa univerzalnim porukama koje odjekuju i danas.

## Uloge
## Reference
## Vanjski linkovi
* Glava šećera (RTS Kulturno-umjetnički program - Zvanični kanal)
* Glava šećera na IMDB

Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1991.
Kategorija:Jugoslavenski dramski filmovi
Kategorija:Filmovi u režiji Dejana Ćorkovića
Tipski lokalitet (geologija)

**Tipski lokalitet** ili **tipsko područje**, zvano i **tipski odjel**, je lokalitet gdje je prvi puta identificirana određena vrsta stijena, stratigrafska jedinica ili vrste minerala. Ako je stratigrafska jedinica na nekom lokalitetu slojevita, naziva se stratotip, dok je referentni standard za slojevite stijene tipski lokalitet.

Termin je sličan nazivu tipsko mjesto u arheologiji ili izrazu tipski primjerak u biologiji.

## Primjeri geoloških tipskih lokaliteta 
### Stijene i minerali 
* Aragonit: Molina de Aragón, Guadalajara, Španija
* Autunit: Autun, Francuska
* Benmoreit: Ben More (Mull), Škotska
* Blairmorit: Blairmore, Alberta, Kanada
* Boninit: Boninski otoci, Japan
* Dunit: Dunska planina, Novi Zeland.
* Fajalit: Horta, Fajalski otok, Azori, Portugal
* Harzburgit: Bad Harzburg, Njemačka
* Islandit: Thingmuli (Þingmúli), Island
* Ijolit: Livaara, Kuusamo, Finska
* Kimberlit: Kimberley, Sjeverni Cape, Južnoafrička Republika
* Komatiit: Komati River, Južnoafrička Republika
* Kumingtonit: Cummington, Massachusetts, Labrador, Kanada
* Labradorit: Paulov otok Komendit: Comende, ostrvo San Pietro, Sardinija
* Lerzolit: Étang de Lers, Francuska (stara varijanta bila je : Étang de Lherz.)
* Portlandit: Scawt Hill, Ballygalley, Larne, County Antrim, Sjeverna Irska
* Rodingit: Roding River, Novi Zeland
* Sovit: Norsjø, Norveška
* Strontianit: Strontian, Škotska (ime elementa stroncij izvedeno iz naziva minerala)
* Temagamit: Rudnik Copperfields, Temagami, Ontario, Kanada
* Tonalit: Tonale Pass
* Trondhjemit: Follstad, Støren, Norveška
* Uraninit: Joachimsthal, Austrougarska (sada Jáchymov, Češka)
* Vebsterit: Webster, Sjeverna Karolina.
* Vidgiemultalit: Widgiemooltha, Zapadna Australija

### Formacije 
* Formacija Bearpaw: Planine Bear Paw Mountains, Montana, SAD
* Burgess Shale: Prelaz Burgess, planina Burgess, Alberta-Britanska Kolumbija, Kanada
* Formacija Calvert: Litica Calvert, State Park, Maryland, SAD
* Formacija otoka Chapel: Chapelsku otok , Newfoundland, Kanada
* Chattanooga Shale: Chattanooga, Tenesi, SAD
* Formacija Chazy: Chazy, New York, SAD
* Formacija Fort Payne: Fort Payne, Alabama, SAD
* Formacija Gault: Copt Point, Folkestone, Ujedinjeno Kraljevstvo
* Ste. Genevieve Limestone: Ste. Genevieve, Missouri, SAD
* Formacija Gornji Greensand: Weald, Sussex, Hampshire, Engleska
* Holston Formation: Holston River, Tenesi, SAD
* Jacobsville Sandstone: Jacobsville, Michigan, SAD
* St. Louis Limestone: St. Louis, Missouri, SAD
* Formacija Temple Butte: Temple Butte, Grand Canyon, SAD
* Waulsortian mudmound: Waulsort, Namur, Belgija

## Također pogledajte
*Stratotip
*GSSP

## Reference

Kategorija:Stratigrafija
Narodni poslanik (1990)

***Narodni poslanik*** je jugoslavenski televizijski film snimljen u produkciji Radio-televizije Beograd 1990. godine prema istoimenoj komediji Branislava Nušića iz 1883. godine. Reditelj je Slavenko Saletović dok je direktor fotografije Aleksandar Zlatanović, scenograf Slobodan Rundo, kostimograf Hajdana Bulajić i montaža Sava Anđelković.
## Uloge
## Reference
## Vanjski linkovi
* Narodni poslanik (RTS Kulturno-umjetnički program - Zvanički kanal) 
* Narodni poslanik na IMDB

Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1990.
Ćukovac (Bijelo Polje)

**Ćukovac** (ćir. *Ћуковац*) je naseljeno mjesto na užem gradskom području Bijelog Polja u sastavu općine Bijelo Polje, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazio se u sastavu stare općine Bijelo Polje. Kao samostalno naselje nastalo je pred popis stanovništva 2011. godine podjelom bivšeg naselja Bijelo Polje.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Ćukovac je imao 682 stanovnika.

**Napomena**: *Pred popis 2011. nastalo ukidanjem naselja Bijelo Polje i njegovom podjelom na više novih naseljenih mjesta.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
Za ranije popise pogledati pod Bijelo Polje.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Otrivij

**Hauterivij**  je – u geološkoj vremenskoj skali – geološko doba i stratigrafski stadij u epohi rane krede ili serija donje krede. Trajao je između prije 132,9 ± 2 i 129,4 ± 1,5  miliona godina. Prethodio mu je valanginij a iza njega je slijedio enbaremij.

## Stratigrafske definicije
Hauterivij je u naučnu literaturu uveo švicarski geolog Eugène Renevier, 1873. Imenovan je po švicarskom gradu Hauterive na obali jezera Neuchâtel.

Baza hauterivija definirana je kao mjesto u stratigrafskom stupcu gdje se prvo pojavljuje amonitski rod * Acanthodiscus *. Referentni profil za bazu (GSSP) u 2009. godini još nije uspostavljen. Vrhunac hauterivija (baza baremija) je na prvom pojavljivanju amonitske  vrste  *Spitidiscus hugii*.

U amonitskoj biostratigrafiji tetiskog domena, hauterivij ima  sedam amonitskih biozona:
*  *Pseudothurmannia ohmi*
* *Balearites balearis*
*  *Plesiospitidiscus ligatus*
*  *Subsaynella sayni*
* *Lyticoceras nodosoplicatus*
*  *Crioceratites loryi*
*  *Acanthodiscus radiatus*

## Palaeontologija
### Ptice (četveronožne)
[thumb|left|200px|*[Iberomesornis* ]]
**Iberomesornis*
### Crocodylomorpha 
**Machimosaurus*
***Machimosaurus rex*
[thumb|left|200px|*[Sarcosuchus*]] 
**Sarcosuchus*
***Sarcosuchus hartti*

### †Ornithischians
**Psittacosaurus*
[thumb|left|200px|*[Psittacosaurus* ]]
[thumb|left|200px|*[Valdosaurus*]]
* *Valdosaurus*

### Mammalia
**Eobaatar*

### †Plesiosauria
**Leptocleidus*
[thumb|left|200px|*[Leptocleidus*]]

### †Pterosauria
**Amblydectes*
**Dendrorhynchoides*

### †Sauropods
**Aragosaurus*
**Histriasaurus*

### †Theropoda (neptičje)
**Harpymimus*
**Kinnareemimus*
**Ligabueino*
**Siamotyrannus*

### †Amoniti
**Abrytasites*
**Acanthodiscus*

## Reference 
### Dopunska literatura
*Gradstein, F.M.; Ogg, J.G. & Smith, A.G.}}; (2004): A Geologic Time Scale 2004, Cambridge University Press.

## Vanjski linkovi
*GeoWhen Database - Hauterivian
*Mid-Cretaceous timescale, at the website of the subcommission for stratigraphic information of the ICS
*Stratigraphic chart of the Lower Cretaceous, at the website of Norges Network of offshore records of geology and stratigraphy
*Hauterivian Microfossils: 25+ Datotekas of Foraminifera


* 03
Kategorija:Geološka razdoblja
Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Paleontologija
Gitega

**Gitega** je glavni grad Burundija. Nalazi se centralnom dijelu te afričke države. Drugi je po veličini grad u zemlji. Sjedište je istoimene provincije. Nalazi se oko 80 kilometara istočno od najvećeg grada u državi Bujumbure, na nadmorskoj visini od 1500 metara.
Gitegu su 1912. osnovali Nijemci.

## Historija 
Gitega je svojevremeno bilo sjedište Kraljevine Burundi i ostao je glavni grad kraljeva Burundija do 1966. godine. Nijemci su osnovali grad Gitega 1912. godine. U martu 2007. godine predsjednik Burundija Pierre Nkurunziza objavio je da Burundi planira vratiti svoj glavni grad u Gitegu rekavši da je to bolja lokaciju za glavni grad od Bujumbure. 24. decembra 2018. godine Nkurunziza je objavio da će Gitega postati glavni grad Burundija, čekajući samo odobrenje parlamenta. Očekivana parlamentarna suglasnost (s obzirom na ugodnu većinu predsjedničke stranke CNDD-FFD u oba doma) stigla je glasanjem 16. januara 2019. godine.

## Geografija 
Gitega je također glavni grad provincije *Gitega*, jedne od osamnaest provincija Burundiju. Nalazi se centralnom dijelu zemlje, na približno istoj udaljenosti između komercijalnog glavnog grada, Bujumbura na jezeru Tanganjika na zapadu, tanzanijske granice prema istoku - oba na oko 62 kilometra - i granice sa Ruandom, oko 72 kilometra prema sjeveru. Leži na širokoj visoravni okruženoj brdima, nekoliko kilometara jugozapadno od ušća rijeka Ruvyironza i Rurubu. Nacionalni park Ruvubu, najveći zemlje, nalazi se na 26 kilometara istočno.

## Obrazovanje 
Univerzitet u Gitegi je osnovan 2014. godine.

## Kultura 
Grad je dom Nacionalnog muzeja Gitega. Na ovom se području nalazi nekoliko svetišta, kao i *ibwami* (kraljevski dvor). 29. aprila 1972. godine u Gitegi je ubijen *Ntare V od Burundija*, posljednji kralj Burundija.

## Poznate ličnosti 
* Évariste Ndayishimiye, 9. predsjednik Burundija
* Rosa Paula Iribagiza, princeza Kraljevine Burundi
* Jeanjos Parfait, umjetnik

## Reference 
Kategorija:Glavni gradovi afričkih država
Kategorija:Gradovi u Burundiju
Valanginij

**Valanginij** – u geološkoj vremenskoj skali – jest geološko doba ili stratigrafski stadij rane ili donje krede. Trajao je između prije 139,8 ± 3,0 i 132,9 ± 2,0 miliona godina. Nastupio je iza berisija, a iza njega slijedio je hauterivijski stadij donje krede.

## Stratigrafske definicije 
Valanginij je prvi put opisao i imenovao Édouard Desor, 1853. Imenovao ga je je po Valanginu, malom gradu sjeverno od Neuchâtela u Jurskim planinama u Švicarskoj.

Baza valanginija nalazi se pri prvom pojavljivanju kalpionelidne vrste *Calpionellites darderi* u stratigrafskom stupcu. Globalni referentni profil (GSSP) u 2009. godini još nije bio imenovan.

Vrhunac valanginija (baza hauterivija) nalazi se prvom pojavljivanju amonitskog roda *Acanthodiscus*.

### Potpodjela 
Valanginij je često podijeljen na donji i gornji podstadij. Gornji započinje sa prvom pojavljivanjem amonitne vrste *Saynoceras verrucosum*  i glavne morske transgresije Va3.

U tetiskom domenu, valanginijska faza sadrži pet amonitnih biozona:

** Criosarasinella furcillata *
** Neokomiti peregrinus *
** Saynoceras verrucosum *
** Busnardoites campylotoxus *
** Tirnovella pertransiens *

## Paleontologija 
### † Ankilosauria 
[thumb|left|200px|*[Hylaeosaurus*]]
* *Hylaeosaurus*

### Ptice (ptičje theropoda)
* *Gallornis*
 [thumb|left|200px|*[Enaliosuchus*]]
* *Enaliosuchus*
* *Xenoposeidon*

### †Stegosauria
[thumb|left|200px|*[Wuerhosaurus*]]
* *Craterosaurus*
**Paranthodon*
**Wuerhosaurus*

### †Theropoda (neptičji)
[thumb|left|200px|*[Nqwebasaurus*]]
* *Kinnareemimus*
* *Nqwebasaurus*
* *Phaedrolosaurus*
* *Siamotyrannus*
* *Valdoraptor*
* *Xinjiangovenator*

## Reference 
## Dopunska literatura
*Gradstein, F.M.; Ogg, J.G. & Smith, A.G. (2004): A Geologic Time Scale 2004, Cambridge University Press.

## Vanjski linkovi
*GeoWhen Database - Valanginian
*Mid-Cretaceous timescale and ühttp://stratigraphy.science.purdue.edu/charts/Timeslices/5_JurCret.pdf Jurassic-Cretaceous timescale], at the website of the subcommission for stratigraphic information of the ICS
*Stratigraphic chart of the Lower Cretaceous, at the website of Norges Network of offshore records of geology and stratigraphy


* 02
Kategorija: Geohronologija
Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Paleontologija
Petnjica (čvor)

:

* Petnjica, naselje i općina u sjeveroistočnom dijelu zemlje
* Petnjica (Šavnik), naselje u općini Šavnik
Svirač (film)

***Svirač*** je jugoslavenski televizijski film snimljen u produkciji RTS - Televizije Beograd 1998. godine prema istoimenoj pripovijetci Milovana Glišića. Reditelj je Dejan Baja Ćorković dok je scenario adaptirao Jovan Radulović, direktor fotografije Života Neimarević, scenograf Jasna Dragović i kostimograf Dušan Jovanović.
## Sadržaj filma
Ovo je istinita priča o gazdi koji je pokušao da iskoristi svog slugu i njegovo znanje da svira na ćemanu. Gazda Milun je sa Sretenom sačinio ugovor na njegovu štetu, tako što će Sreten morati da mu daje sve dukate koje on svojim umjećem zaradi. Milun je računao da ga njegovo bogatstvo štiti i pred sudom kako je u to vrijeme uglavnom bilo, ali tako ne misli Strahinja mladi pisar kod tamošnjeg kapetana.

## Uloge
## Reference
## Vanjski linkovi
* Svirač (RTS Kulturno-umjetnički program - Zvanični kanal)
* Svirač na IMDB

Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1998.
Kategorija:Jugoslavenski dramski filmovi
Bešić

* Adil Bešić (1964–1992), bosanskohercegovački oficir 
* Alija Bešić (1975), luksemburški nogometaš
* Muhamed Bešić (1992), bosanskohercegovački nogometaš
* Mustafa Bešić (1961), slovenski hokejaš

## Također pogledajte 
* Bešići (čvor)

Kategorija:Prezimena
Aerodrom Tampere-Pirkkala

**Aerodrom Tampere–Pirkkala** () jest međunarodni aerodrom u Finskoj Pirkkali. Glavni je aerodrom u Tampereu, drugo najveće gradsko područje Finske. Zračna luka uključuje dva terminala.

## Historija 
Zračna luka Tampere osnovana je 1936. godine u kvartu Härmälä, koji se nalazi 6 kilometara od centra Tampere. Aerodrom je u to vrijeme bio povezan sa Helsinkijem, Vaasom, Ouluom i Kemijem Aero O/Y (sada Finnair). Prva zgrada terminala izgrađena je 1941. Karhumäki Airways počeo je letjeti za Stockholm 1950-ih. Pista je popločena 1958. Između 1936. i 1979, aerodrom Härmälä opsluživao je 1,5 miliona putnika. Godine 1979, aerodrom Härmälä je zatvoren, a otvorena je nova zračna luka Tampere–Pirkkala.

Trenutna zgrada terminala 1 dovršena je 1996. Ryanair je započeo letove za Tampere–Pirkkala u aprilu 2003. godine. Njegova prva odredišta bila su Stockholm-Skavsta, London-Stansted, Frankfurt-Hahn i Riga. To je učinilo aerodrom jednim od najbrže rastućih aerodroma u Finskoj i povećao godišnji broj putnika s 256.380 na 709.356 između 2000. i 2008. Godine 2011. Ryanair je imao 13 destinacija iz Tampere-Pirkkala. Wizz Air odletio je u Gdanjsk tokom ljeta 2010 i 2011. airBaltic je nastavio letove za Rigu u martu 2017. godine.

Niskobudžetni avio-terminal 2 obnovljen je u periodu 2014–2015. Međutim, u aprilu 2015. godine, Ryanair je najavio da će otkazati sve rute iz Tamperea za zimsku sezonu 2015–16 zbog nedostatka aviona. Tada su se na proljeće 2016. nastavile samo rute do Bremena i Budimpešte.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  sajt aerodroma

Tampere
Prvi neolitski usjevi

**Prvi neolitski usjevi** ili *neolitski pokretački usjevi* ili *osam primarnih usjeva*, naziv je za osam biljnih vrsta koje su pripitomljene u pretkeramičkom neolitu A i pretkeramičkom neolitu B) od strane zemljoradničkih zajednica u regionu "Plodnog polumeseca" jugozapadne Azije (obuhvata Natufijensku i Zawi Chemi
- Shanidar zajednicu). Tako je stvorena osnova sistematske poljoprivrede na Bliskom istoku, Sjevernoj Africi, Indiji, Persiji i kasnije Evropi.

Prve poznate domesticirane biljke na svijetu su četiri mahunarke, tri žitarice i jedna je vlaknasta kultura..

**Žitarice**
* Dvozrna pšenica (*Triticum dicoccum* od divlje *T. dicoccoides*, engl. *Emmer wheat*), osnova neolitske zemljoradnje i prehrane bronzanog doba.
* Jednozrna pšenica, sitni pir (*Triticum monococcum*, od divlje *T. boeoticum*, engl. *Einkorn wheat*)
* Ječam (*Hordeum vulgare/sativum*, od divljeg *H. spontaneum*, engl. *Barley*)

U Aziji je pripitomljena riža.

Triticum dicoccum ear, bruinkafemmertarwe aar (2)bewerkt.jpg|Dvozrna pšenica
Triticum monococcum0.jpg|Jednozrna pšenica
Barley J1.jpg|Ječam

Raži, domesticirana vrsta (*Secale cereale*) se javlja u finalnom epipaleolitskom sloju u Tell Abu Hureyra u Siriji, ali bila je beznačajna u neolitskom periodu jugozapadne Azije, postaće češća tek sa širenjem zemljoradnje u sjevernu Evropu nekoliko milenija kasnije.

**Mahunarke**
* Leća (sočivo, *Lens culinaris*, engl. *Lentil*)
* Grašak (*Pisum sativum*, engleski *Pea*)
* Leblebija, slanutak, naut, *Cicer arietinum*, engl. *Chickpea*)
* Urov (*Vicia ervilia*, engl. *Bitter vetch*)

Lens culinaris Sturm8.jpg|Leća
88 Pisum sativum L.jpg|Grašak
Chickpea pods.jpg|Slanutak u mahunama
Vicia ervilia Sturm7.jpg|Urov

**Biljka sa vlaknima**
* Lan (*Linum usitatissimum*, engl. *Flax*)

Lins matures..jpg|Zreli lan

## Reference
## Vanjske veze
* Arheobotanička bašta Muzeja Vojvodine . muzejvojvodine.org.rs

Kategorija:Poljoprivreda
Kategorija:Neolit
Sanmiguelia

***Sanmiguelia*** je rod fosilnih biljaka, određen na osnovu otisaka palmolikih listova iz trijaskog geološkog perioda (prije 251 do 199,6 miliona godina). Pronađeni su u stijenama iz Kolorada. Možda je bio među prvim angiospermama ili cvjetnicama. 

Prema tim podacima, pripadao je mogućoj porodici cvjetnica *Sanmigueliaceae*,  nepoznatog reda, u razredu Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Listovi su bili elipsoidni i nabrani, dugi do 40 cm i široki 25 cm, a bili  su na vrhu sužene ili vretenaste stabljike.

## Također pogledajte
*Cvjetnica

## Referennce
Kategorija:Biljke
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Fosili
Kategorija:Izumiranje
Aleksa Šantić (serija)

***Aleksa Šantić*** je jugoslovenska televizijska serija, jedna od posljednjih snimljenih pred raspad Jugoslavije 1991. i originalno emitovana u proljeće 1992. godine na programu Televizije Beograd na samom početku rata u Bosni i Hercegovini.

Po žanru je biografska i bavi se životom bosanskohercegovačkog pjesnika Alekse Šantića čiji lik tumači Branislav Lečić. Scenario za seriju napisali su Đorđe Lebović i Josip Lešić prema Lešićevom romanu "Aleksa Šantić-roman o pjesnikovom životu“. Dramaturgiju su radili Abdulah Sidran, Tarik Haverić i Bojana Andrić, dok je direktor serije bila Olja Varagić. Reditelj je Aleksandar Jevđević. Pjesme Alekse Šantića otpjevao je pjevač Dragan Stojnić. Smatra se za jednu od najboljih historijsko-biografskih serija snimljenih na prostorima Jugoslavije u 20. vijeku. Serija je snimana 282 dana. U njoj je bilo angažovano 126 glumaca, 47 epizodista i 7453 statista.
## Spisak epizoda 
## Uloge 
## Vanjski linkovi 
* Aleksa Šantić (TV serija) na IMDB
Kategorija:Jugoslavenske TV-serije iz 1990-ih
Kategorija:Jugoslavenske TV-serije sa početkom prikazivanja 1992.
Kategorija:Jugoslavenske dramske serije iz 1990-ih
Boraginoideae

**Boraginoideae** je  potporodica cvjetnica iz  porodice *Boraginaceae*, red Boraginales *s.s*, sa oko 42 roda. U sistemu Grupe za filogeniju angiospermi (APG), ova porodica definirana je u mnogo širem smislu (Boraginaceae s.l. APG nije odredio nikakav  potporodični rang  unutar * Boraginaceae* s.l.

## Taksonomija 
Neki su taksonomi, u Bginoraoideae stavili su rodove *Codon* i * Wellstedia*. Drugi postavljaju jednu ili obje ove u odvojene, monogeneričke potporodice. "Codon" se dugo smatrao neobičnim članom Hydrophylloideae, ali 1998. molekularno filogenetička Istraživanja  sugerirala su da je bliži Boraginoideae.  Nisu su uključene u modernije klasifikacije.
Drugi su predložili reviziju ranijih APG sistema u kojoj su Boraginaceae uključene kao neplasirana porodica (tj. nisu uključene u određeni red) unutar lamiidnog kladusa eudikotiledona. U tom sistemu, Boraginaceae je definirana široko (Boraginaceae *sensu lato* ili *s.l.*). Umjesto toga, oni su predložili prepoznavanje pet do osam porodica u zasebnom redu, Boraginales. U tom sistemu Boraginaceae se tretira u  smislu (*sensu stricto* ili ''ss '). Nakon toga, redu Boraginales dodana je revizija iz 2016. (APG IV) po kojoj se Boraginaceae podižum na razinu reda, u kojem je to bila jedina porodica.

Konsenzus je bio da se široka upotreba nastavi, a ne da se dijeli na odvojene porodice, na osnovu njihovog monofiletskog sastava. Potporodična struktura odnosi se isključivo na 's.s.' Boraginaceae, koja uključuje oko 1.600 do 1.700 vrsta podijeljenih u oko 90 rodova.	

### Potpodjela
Poređenja sekvenci DNK kladističkim metodima, predložena je podjela Boraginoideae u četiri plemena: Echiochileae, Boragineae, Lithospermeae i Cynoglosseae.  To je kasnije razriješeno u samo dva plemena, Boragineae i Lithospermeae (25 rodova). Boragineae je zatim podeljena na dva potplemena, Boragininae (15 rodova) i Moritziinae (2). 

### Rodovi 
Rodovi I približan broj vrsta (u zagradama) u sistemu po Chacon et al (2016): 
* Pleme Boragineae
* Potplema Boragininae (140)
*Anchusa*, *Anchusella*, *Borago*, *Brunnera*, *Cynoglottis*, *Gastrocotyle*, *Hormuzakia*, *Lycopsis*, *Melanortocarya*, *Nonea*, *Pentaglottis*, *Phyllocara*, *Pulmonaria*, *Symphytum*, *Trachystemon*
* Subtribe Moritziinae (6)
*Moritzia*, *Thaumatocaryon* 
* Tribe Lithospermeae (460 species)
*Aegonychon*, *Alkanna*, *Ancistrocarya*, *Arnebia*, *Buglossoides*, *Cerinthe*, *Cystostemon*, *Echiostachys*, *Echium*, *Glandora*, *Halacsya*, *Huynhia*, *Lithodora*, *Lithospermum*, *Lobostemon*, *Maharanga*, *Mairetis*, *Moltkia*, *Moltkiopsis*, *Neatostema*, *Onosma*, *Paramoltkia*, *Podonosma*, *Pontechium*, *Stenosolenium*

Sljedeći popis rodova sastoji se od roda  * Codon * plus oni koji su navedeni za Boraginoideae u Mreži informacijskih resursa za gerplazme.

## Reference 
## Dopunska literatura 
* 
* 
* 
* 
* Distribution Map  Genus list  Boraginaceae  Boraginales  Trees  APweb  Missouri Botanical Garden


Kategorija:Asteride
Prvi put s ocem na jutrenje (1992)

Baba je rekla sta sad radis u KUČ fabrici i on je rekao radim kajmak

***Prvi put s ocem na jutrenje*** je jugoslavenska televizijski film snimljen u produkciji Televizije Beograd 1992. godine prema istoimenoj pripovijetci Laze K. Lazarevića iz 1879. godine. Reditelj je Dejan Baja Ćorković, a scenario je adaptirao On.

## Sadržaj film 
Ugledni trgovac i dečak Mitar postaje zavistan od kockanja kajmaka i postepeno gubi svoje bogatstvo. Njegove karakteristike su veče dok je kockao kajmak sa društvom u svojoj kući, naizmjenično gubeći i dobijajući, neslušajući molbe supruge da prekine, da bi do jutra izgubio kuću i sav svoj imetak. Nakon što je društvo otišlo, on pukušava da digne ruku na sebe i da se ubije, ali ga u tome sprječava njegova supruga, govoreći mu da je on hranitelj porodice, da je još sposoban da povrati sve što je izgubio. Na Mitra djeluju reči ljubavi i utjehe njegove supruge, i on skupa sa malim sinom odlazi u crkvu da se pomoli i započne život ispočetka.

## Uloge 
## Također pogledaj
* Aleksa Šantić (serija)
## Vanjski linkovi
*Prvi put s ocem na jutrenje (RTS Kulturno-umjetnički program - Zvanični kanal)
* Prvi put s ocem na jutrenje  na IMDB

Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1992.
Kategorija:Filmovi u režiji Dejana Ćorkovića
Paleomagnetizam

[mini|300px|Promjene [magnetna deklinacija|magnetnih deklinacija od 1590. do 1990.]]
mini|200px|Promjena Zemljine magnetne polarbosti u posljednjih pet miliona godina. Tamna područja predstavljaju normalnu polarnost (istu kao i danas), a svijetla – obrnutu polarnost.

**Paleomagnetizam** ili **remanentni magnetizam** je zaostali  prirodni magnetizam koji je  sačuvan u stijenama,  mineralima koji sadrže željezo, nastalima u geološkoj prošlosti, u  toku hlađenja i kristalizacije lave ili prekristalizacijom metamorfnih stijena, pri čem je njihov magnetni dipol ostao usmjeren prema onovremenom  magnetnom polu Zemlje. Pošto se magnetni pol Zemlje u njenoj prošlosti pomicao, iz poznate starosti stijena može se to pomjeranje rekonstruirati mjerenjem paleomagnetizma osjetljivim magnetometrima. Kada se odredi ovisnost položaja Zemljinog magnetnog pola o vremenskom rasponu, moguć je i obrnut postupak, odnosno određivanje vremena nastanka zaostalog magnetizma tla koii je više ili nmanje vezano za lokalne pojave. To je moguće zato što se javlja, naprimjer,  na mjestima udara groma pa i u pečenoj glini na mjestima nekadašnjih ognjišta, što se ponekad koristi za apsolutna datiranja u arheologiji.

Posebno se proučava nekadašnje magnetno polje mjerenjem orijentacije magnetskih minerala u stijenama, uspostavljene u vrijeme njihovog nastanka (remanentna magnetizacija), a zatim primjenjuju metodi, slični onima prema geomagnetizmu, za određivanje moguće konfiguracije  Zemljinog magnetoog polja koja je mogla usmjeriti  proučavanu orijentaciju.

## Oblasti
.]]
Paleomagnetska proučavanja imaju nekoliko oblasnih usmjerenja, zavisno od obima proučavanja:
* *Sekularne varijacije* –  obuhvataju promjene u pravcu i intenzitetu djelovanja magnetog polja, sitnih razmjera. Sjeverni magnetski pol se konstantno relativno pomjera u odnosu na os Zemljine rotacije. Magnetizacija je vektor, što omogućava da se i magnetno polje može odrediti mjerenjem paleopravaca magnetne deklinacije i inklinacije, kao i paleointenziteta magnetnog polja.
* *Magnetostratigrafija reverzija* –odnosi se na posmatranje periodične reverzije polarizacije magnetskog polja Zemlje. Reverzije se ponavljaju u nepravilnim vremenskim intervalima tokom geološke prošlosti. Trajanje i ostala obilježja ovih reverzija određuju se proučavanjem zona širenja Zemljine kore i datiranja vulkanskih stijena. 

## Osnovi remanentne magnetizacije 
Paleomagnetska proučavanja su moguća zahvaljujući činjenici da minerali bogati željezom, kao što je magnetit, mogu "zapamtiti" nekadašnje pravce Zemljinog magnetmnog polja. Paleomagnetska svojstva se u stijenama mogu sačuvati na tri načina: 
*termoremanentnom magnetizacijom, 
*hemijskom remanentnom magnetizacijom i 
*izotermnom remanentnom magnetizacijom.

## Također pogledajte
*Apsolutna geohronologija

## Reference 
## Vanjski linkovi 

Kategorija:Historijska geologija
Kategorija:Geohronološke metode datiranja