open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Myodocarpaceae

***Myodocarpaceae*** je manja porodica cvjetnica  u redu Apiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Myodocarpus*.

U dva roda, *Delarbrea* i *Myodocarpus*, ima nekih 19 vrsta, sa područja jugozapadnog Pacifika:  Nova Kaledonija, istočno od Malzije i u Australiji. To su najčešće  grmovi s vrlo karakterističnim cvjetovima i plodovima.

Ova porodica prepoznata je i u modernim klasifikacijskim sistemima, poput APG III sistema iz 2009. Ranije su rodovi koji čine ovu porodicu bili organizirani u *Araliaceae*, ali filogenetičke analize  molekulskih podataka pokazuju da njene vrste predstavljaju monofiletki kladus, koji  bi trebalo smatrati zasebnom porodicom.

## Opis 
Drvenaste biljke, sa jednostavnim ili složenim listovima, s cjelovitim ili nazubljenim rubovima. Cvijet je sa zglobnim peteljkama, sa čašicom i ugrađenim vijencem. U rodu  *Myodocarpus* plod je suh i krilast, sa sekretornim vezikulama na mezokarpu i endokarp sa uljnim kanalima.

## Rodovi 
* *Delarbrea* Vieill.
* *Myodocarpus* Brongn. & Gris

## Reference
Kategorija:Apiales
Molluginaceae

***Molluginaceae*** je manja  porodici cvjetnica  u redu Caryophyllales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. Imenovana je po tipskom rodu  *Mollugo*.

Ova porodica ima  90–tak vrsta u 18 rodova iz  tropskih oblasti podsaharske Afrike i Južne Amerike

## Rodovi 
Porodica ima slijedeće rodove,
 u kladogramu prema Katalogu života:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Caryophyllales
Myristicaceae

***Myristicaceae*** je porodica cvjetnica, muškatnih oraha, u redu Magnoliales , razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Myristica*.

Ova porodica ima preko 500 vrsta u 21 rodu.

Vjeruje se da su muškatovi orasi porojeklom sa Molučkih otoka, a rasprostranjeni su u tropima Starog i Novog svijeta.

Plodovi su općepoznati kao muškatni oraščić čija je sjemenka obavijena arilusom. Svjež arilus je crven, a sušenjem požuti. Poznat je kao droga macis, a upotrebljava se za začin i lijek.

## Rodovi i filogenija
* *Bicuiba* 
* *Brochoneura* 
* *Cephalosphaera* 
* *Coelocaryon* 
* *Compsoneura* 
* *Doyleanthus* 
* *Endocomia* 
* *Gymnacranthera* 
* *Haematodendron* 
* *Horsfieldia* 
* *Iryanthera* 
* *Knema* 
* *Mauloutchia* 
* *Myristica* 
* *Osteophloeum* 
* *Otoba* 
* *Paramyristica* 
* *Pycnanthus* 
* *Scyphocephalum* 
* *Staudtia* 
* *Virola* 

Filogenetičke odnose i veze *Myristicaceae* u redu Magnoliales prikazuje ovaj kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi


Kategorija:Magnoliopsida
Myrothamnus

***Myrothamnus*** je  mali rod u  zasebnoj porodici *Myrothamnaceae*,  cvjetnica  u redu Gunnerales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

U Cronquistovom sistemu, *Myrothamnaceae* je uključena u red Hamamelidales.

Sistematske studije na molekulskoj razini, međutim,  sugeriraju da *Myrothamnus* nije usko povezan sa *Hamamelidaceae*, niti bilo kojom drugom porodicom koja je uključena u tu porodivu, već je usko srodan sa rodom *Gunnera*. U APG II sistemu (2003), rod je uključen u porodicu *Gunneraceae* ili neobavezno priznatu posebnu porodicu *Myrothamnaceae*. 
 U APG III (2009) i APG IV sistemu (2016) poželjno je uže obuhvatanje, a ove dvije porodice smatraju se različitim.
 
Ovaj rod kserofitskih grmova ima dvije priznate vrste u Africi, uključujući i Madagaskar.

## Vrste 
* *Myrothamnus flabellifolia* Welw.
* *Myrothamnus moschata* Baill.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gunnerales
Moringa

***Moringa***  je rod u  porodici *Moringaceae*,  cvjetnica  u redu Brassicales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta,..

Ovaj rod ima desetak vrsta stablašica iz tropske Azije i Afrike; najpoznatija vrste je  *Moringa oleifera*.

## Vrste 
* *Moringa arborea* Verdc.
* *Moringa borziana* Mattei
* *Moringa concanensis* Nimmo ex Dalzell & A.Gibson
* *Moringa drouhardii* Jum.
* *Moringa hildebrandtii* Engl.
* *Moringa longituba* Engl.
* *Moringa oleifera* Lam.
* *Moringa ovalifolia* Dinter & A.Berger
* *Moringa peregrina* (Forssk.) Fiori
* *Moringa pygmaea* Verdc.
* *Moringa rivae* Chiov.
* *Moringa ruspoliana* Engl.
* *Moringa stenopetala* (Baker f.) Cufod.

## Galerija

Moringa.JPG|alt=esta son las hojas de la moringa |*Moringa*
Moringa - മുരിങ്ങ തൈ.JPG
Semillas_de_moringa.jpg 
Moringa-ovalifolia.jpg miniaturadeimagen]

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Propiedades & benefits of Moringa 
* Moringa 

Kategorija:Brassicales
Kategorija:Jestive biljke
Myricaceae

[thumb|250px|*[Myrica califirnica*]]
* 
***Myricaceae*** je malehna porodica cvjetnica  u redu Fagales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. Imenovana je po tipskom rodu *Myrica*.

Ova porodica ima četiri roda i ukupno  47 vrsta .Plod nekoliko vrsta mirike sadrže vosak koji se uobičajeno koristi za izradu svijeća, a dobija se kuhanjem  plodova u vodi.

Vrste ove porodice rastu  u obje Amerike, te u Africi, Aziji i Evropi, kao  grmovi visoki oko jednog metra  pa do stablašica koje dosžu i visiene do oko  20 metara.  Uključuje  rodove:
* *Canacomyrica* Guillaumin
**Comptonia'' L'Hér. ex Aiton
**Morella* Lour.
**Myrica* L.

Filogenetski položaj porosdice u redu Fagales, pokazuje ovaj  kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Fagales
Monimiaceae

***Monimiaceae*** (nom. cons.) je porodica cvjetnica  u redu Laurales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Monimia*.
 
Ova porodica ima oko 260 priznatih vrsta u tri potporodice i 28 rodova.

Vrste porodice *Monimiaceae* rasprostranjene su  u tropima i suptropima, uglavnom na Južnoj hemisferi: jugoistočna Azija, Australija, Okeanija i Južna Amerika. Oprašuju ih insekti, najčešče muhe i tvrdokrilci.

## Rodovi 
* *Austromatthaea* L.B.Sm.
* *Carnegieodoxa* G.Perkins
* *Decarydendron* Danguy
* *Ephippiandra* Decne.
* *Faika* Philipson
* *Grazielanthus* Peixoto & Per.-Moura
* *Hedycarya* J.R.Forst. & G.Forst.
* *Hemmantia* Whiffin
* *Hennecartia* J.Poiss.
* *Hortonia* Wight ex Arn.
* *Kairoa* Philipson
* *Kibara* Endl.
* *Kibaropsis* Vieill. ex Jérémie
* *Laureliopsis* Schodde
* *Lauterbachia* Perkins
* *Levieria* Becc.
* *Macropeplus* Perkins
* *Macrotorus* Perkins
* *Matthaea* Blume
* *Mollinedia* Ruiz & Pav.
* *Monimia* Thouars
* *Palmeria* F.Muell.
* *Parakibara* Philipson
* *Peumus* Molina
* *Steganthera* Perkins
* *Tambourissa* Sonn.
* *Wilkiea* F.Muell.
* *Xymalos* Baill.

Kladogram reda Laurales:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Laurales
Montiniaceae

***Montiniaceae*** je omanja porodica cvjetnica  u redu Solanales, razred Magnoliopsida, divizija Magnoliophyta, carstvo Plantae. Imenovana je po tipskom rodu  *Montinia*

U ovoj porodici, priznato je sedam vrsta u tri roda.. Prema Takhtajanovom sistemu, jedan od ovih rodova, *Kaliphora*, predstavlja samostalnu porodicu *Kaliphoraceae*.

Sve vrste ove porodice rasprostranjene  su u Africi.

## Rodovi i filogenija
* *Grevea* Baill.
* *Kaliphora* Hook. f.
* *Montinia* Thunb.

Kladogram  reda Solanales, prema Katalogu života:

## Galerija 

RMM 475 Montiniaceae-Kaliphoraceae Grevea madagascariensis Baill. Maintirano, Phot. PG 27 02 08 IMG 2900.JPG
RMM 475 Montiniaceae-Kaliphoraceae Grevea madagascariensis Baill. Maintirano, Phot.PG 04 03 08 IMG 3036.JPG 
Montinia caryophyllacea (Montiniaceae) (23854745238).jpg

	
## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Solanales
Nelumbo

*Nelumbo nucifera* ]]
***Nelumbo*** je malehni  je rod u  zasebnoj porodici *Nelumbonaceae*, cvjetnica  u redu Proteales, razred Magnoliopsida, divizija Magnoliophyta.

Ovaj rod vodenih biljaka liči na lotose i lokvanje, sa kojima nije u srodstvu već čini zasebnu porodicu. Ima dvije priznate vrste: *Nelumbo lutea*, sa žutim cvijetovima, samoniklo  raširena u Sjevernoj i Srednjoj Americi, i *Nelumbo nucifera* ili indijski lotos.

Korijen ovih bilkaka je člankovit, više-manje zadebljao i bijel. Dok su mladi, listovi plutaju po površini vode a kasnije mogu izrasti i dva metra u visinu, a široki i preko 50c m. Okrugli su i krajnje hidrofonni, po rubovima lahko valoviti. Peteljke su obrasle bodljama. Cvjetovi mogu biti promjera  i oko 15 – 20&nbsp;cm, kod američkog žuti,  a kod indijskog ružičasti. Mogu se zagrijati i do 30&nbsp;°C, nakon što se zatvore, što pogoduje oprašivačima – insektima.

## Reference
## Vanjski linkovi

Little Africa - lotuses - old seed pods - P1100032.JPG|Stare sjemenke američkog lotosa
American Lotus (Nelumbo lutea) 01.jpg|Cvijet američkog žutog lotosa
Nelumbo nucifera-beijing.JPG|Habitus
LotusEffect1.jpg|List
Lotus fg01.jpg| Vernacija 
Nelumbo nucifera lutea0.jpg|Površina lista *Nelumbo nucifera* 
Nelumno nucifera open flower - botanic garden adelaide2.jpg|*Nelumbo nucifera*

Kategorija:Proteales
Neuradaceae

***Neuradaceae*** je mala porodica cvjetnica  u redu Malvales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Neurada*.

Ovo je porodica jednogodišnjih biljki, rjeđe trajnica, sa  tri roda raširena od Afrike, pa kroz južnu Aziju sve do Indije. Opisana je još 1835. godine.

## Rodovi i filogenija
* *Grielum* L.
* *Neurada* L.
* *Neuradopsis* Bremek. & Oberm.

Kladogram pozicije porodice *Neuradaceae* u redu Malvales:

## Reference 
Kategorija:Malvales
Tovaria

***Tovaria*** (nom. cons.) je  mali rod u  zasebnoj porodici *Tovariaceae* cvjetnica  u redu Brassicales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Poznate su samo dvije vrste ovog roda-porodice: *Tovaria pendula* raste od Meksika na sjeveru, na jug do Perua i Bolivije,  te  *Tovaria diffusa* endem sa Jamajke.

## Opis
Ovo su jednogodišnje ili višegodišnje biljke  i  grmovi.  Listovi su naizmjenični, cjeloviti, mirisni. Stomni aparati paracitnog tipa. Sekundarno debljanje izaziva aktivnost kambija. U ksilemu nalaze se  libriformna vlakna. Ovo su jednodomne biljke. 

Cvasti su u vidu konusne i izdužene četverougaone četkice. Nemaju slobodnog hipantija. Parovi zaperaka su dvostruki, čašica i krunica su međusobno odvojene. Prašinici su pričvršćene na dnu (u obliku strelice). Ginecij je  sinkarpan (karperle srasle). Plod je mesnata bobica. Sjemenke su male, s dobro razvijenim endospermom, bogatim mastima. Embrion je dobro diferenciran, sa dva kotiledona. 

## Vrste 
* *Tovaria diffusa* (Macfad.) Fawc. & Rendle
* *Tovaria pendula* Ruiz & Pav.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Brassicales
Ticodendron incognitum

***Ticodendron incognitum*** je vrsta monotipskog  roda *Ticodendron* u zasebnoj, monotipskoj porodici *Ticodendraceae*,  cvjetnica  u redu Fagales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ova vrsta – rod – porodica nađena je u vlažnim zapadnoatlantskim nizijama Hondurasa, Meksika (Veracruz, Oaxaca, Chiapas), Nikaragve i Paname.. 

*Ticodendron  incognitum* je stablašica koja doseže visinu do 20, pa i 30 metara.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Fagales
Thurniaceae

[thumb|250px| *[Prionium serratum*]]
***Thurniaceae*** je mala porodica cvjetnica  u redu Poales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Thurnia*.

Trave  ove porodica monokotiledona imaju četiri vrste višegodišnjih biljaka koje su rasprostranjene u vlažnim staništima Južne Amerike i juga Afrike. 
## Rodovi i filogenija
* *Prionium* E. Mey.
* *Thurnia*	Hook. f.

Kladogram reda Poales:

## Reference 

Kategorija:Poales
Musaceae

***Musaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Zingiberales , razred Liliopsida, divizija Magnoliophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Musa*.
 
Ova tropska porodica ima  dva roda: *Musa* i *Ensete*, dok je *Musella* je po nekima sinonim za *Ensete*.  Pripadajuće vrste imaju jestive ili nejestive plodove; jestivi se upotrebljavaju kao ljudska ili životinjska  hrana. Pored toga, banana se uzgaja i kao ukrasna baštenska ili sobna biljka.  Prema upotrebi za ishranu, banana je četvrta biljka u svijetu, nakon riže, pšenice i kukuruza. Porijeklom je iz Jugoistočne Azije, ali raste u svim tropskim područjima svijeta: Južna i Jugoistočna Azija, najveći dio Afrike, Srednja i najveći dio Južne Amerike).

Kako je sada ograničena, porodica uključuje tri roda. Svi rodovi i vrste porijeklom su iz tropskih dijelova Starog svijeta. Najveći i ekonomski najvažniji rod u obitelji je * Musa *, poznat po bananama i Plantain. Rod *Musa* formalno je osnovan u prvom izdanju Linnaeusovog djela *Species Plantarum* 1753. – publikaciji koja obilježava početak ove formalne botaničke nomenklature. U vrijeme kada je pisao *Species Plantarum*, Linnaeus je iz prve ruke poznavao samo jednu vrstu banane, koju je lično imao priliku vidjeti kako raste pod staklom u vrtu gospodina Georgea Clifforda, u blizini Haarlema u Nizozemskoj.

Prije 1753. godine, rod je već opisao prelineovski (botaničar) Georg Eberhard Rumphius, a sam Linnaeus je opisao bananu koju je vidio kao *Musa cliffortiana* 1736. godine (to bi se moglo opisati kao "pred-lineovsko" lineovsko ime). Naziv iz 1753. *Musa paradisiaca* L. za *Plantain*  i *Musa sapientum* L. za desertne banane). U taksonomiji roda *Musa* hibridizacija i poliploidija bili su uzrok velike zabune koja nije bila riješena do 40-ih i 1950-ih.

U ovom raščišćavanju  taksonomije, Ernest Entwistle Cheesman 1947. oživio je ime roda *Ensete* koje je Horaninow objavio 1862., ali nije bilo prihvaćeno.

*Musa* sekciju *Musella* Franch. podigao je na rang roda H.W. Li,  1978. za kinesku vrstu * Musella lasiocarpa *, koja je prvobitno opisana u *Musa* 1889., a Cheesman 1948. preimenovao u *Ensete* v kombinirajući obilježja  poput nabubrene stabljike *Ensete* s klonskim sposobnostima roda *Musa* dok ostali izvori sumnjaju u ovakvo viđenje., dok se u rodu  Ensete nalazi 8 vrsta.

## Filogenija
Porodicu su taksonomi praktično univerzalno prepoznali, iako s različitim obuhvatanjima. Stariji opisi porodice  obuhvatali su rodove koji su sada uključeni u *Heliconiaceae* i *Strelitziaceae*.

APG III sistem, of 2009 (nepromijenjen APG sistem, 1998), prihvatio je  *Musaceae* u  red Zingiberales, kladus  Commelinide u monokotiledonama.

Filogenetski položaj uže porodice u redu prikazuje ovaj  kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Zingiberales
Kategorija:Voće
Nitrariaceae

***Nitrariaceae***  je porodici cvjetnica u redu Sapindales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Nitraria*.

Ova porodica ima najmanje tri ili više rodova sa najmanje 19 vrsta. U nju su naknadno uvršteni  i rodovi *Peganum*  i *Tetradiclis*,  koji su ranije, sa rodom *Malacocarpus*,  činili bivšu porodicu *Tetradiclidaceae*.

Rod *Malacocarpus* klasificira se i u *Tetradiclidaceae* i *Zygophyllaceae*  Glavni dio areala  porodice je u sušnim i polusušnim regijama, od Srednje Azije zapadno do sjeverne Afrike i juga Evrope, ali postoje i vrste u istočnom  Meksiku i južnoj Australiji.

## Galerija

RO_BZ_Berca_Mud_Volcanoes_nitraria_schoberi_fruit.JPG
Nitraria_billardierei.jpg

## Reference
## Vanjski linkovi
* Family Images  siystem Cronquist
* https://web.archive.org/web/20060428185908/http://132.236.163.181/index.html Plant Systematics

Kategorija:Sapindales
Nyctaginaceae

***Nyctaginaceae***  je  porodica cvjetnica  u redu Caryophyllales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Nyctago*, ranije označavan kao *Mirabilis* (=čudnovati).

Monotipskom rodu *Nyctaginia*, čiji je jedini predstavnik *Nyctaginia capitata*, cvijet je grimizne boje koji je nađen u Teksasu i Novom Meksiku.  Ovdje pripada i  *Nyctaginia jalapa*  (*Mirabilis jalapa*) koju su zbog ljepote i ljekovitosti uzgajali i Asteci.

Porodica ima  34 priznata roda, sa arealima od južne Kanade do centralne Argentine, u većem djelu tropske Afrike sa Madagaskarom, južnoj Aziji, Australiji i Okeaniji i. Na tim područjima rastu kao jednogodišnje biljke, grmovi,  stablašice i neke lijane.

U porodicu ubrajaju se i plemena  *Caribeeae* (*Caribea litoralis*)  sa Kube, *Leucastereae* iz Južne Amerike, posebno Brazila, u kojem je rod *Leucaster*.  *Boldoeae* je  sa Antila i od Meksika do Bolivije,  *Colignonieae* sa rodom *Colignonia* sa Anda Južne Amerike. Pleme *Nyctagineae* sa sinonimima *Allioniaceae* (po rodu *Allionia*) i *Mirabilidaceae* (po rodu *Mirabilis*) uključuje i rodove *Boerhavia* i *Abronia*. Pleme * Bougainvilleeae* obuhvata lijane sa rodom *Bougainvillea* iz centralne i tropske Južne Amerike i jugozapadne Afrike, te  *Pisonieae*  sa rodovima *Neea*, *Guapira* i *Pisonia*.

## Rodovi
## Galerija

(Bougainvillea glabra) at Bakkannapalem.JPG|*Bougainvillea glabra*
Trailing Windmills - Flickr - treegrow (5).jpg|*Allionia incarnata* 
Bougainvillea_glabra.JPG|*Bougainvillea glabra*

## Reference 
## Vanjski linkovi
Nyctaginaceae
Kategorija:Caryophyllales
Nartheciaceae

*]]
***Nartheciaceae*** porodica cvjetnica  u redu Dioscoreales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. Imenovana je po tipskom rodu *Narthecium*

Ovio je porodica močvarnih trajnica iz zapadne i sjeverozapadne Evrope, jugozapadne Azije, sa istočnih i zapadnih obala Sjedinjenih Država. Ima  tridesetak vrsta u pet rodova.

## Rodovi i filogenija
* *Aletris*
**Lophiola*
* *Metanarthecium*
* *Narthecium*
* *Nietneria''

Kladogram reda Dioscoreales:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Dioscoreales
Nothofagaceae

***Nothofagaceae*** ili **južne bukve**  je  porodica cvjetnica  u redu Fagales, razred Magnoliopsida, divizija Magnoliophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Nothofagus*.

Ova  porodica stablašica ima jedini rod notofagus (južna bukva, sjajnolisna bukva, antarktička bukva), koji je nekada uključivan u  bukve porodice *Fagaceae*. Imenovan je prema  grčkom prefiksu νόϑος – *nortos* = lažan + fagus = bukva.  Rod – porodica  ima oko 40 vrsta 

Rod  je opisao nemačko-nizozemski botaničar Karl Ludwig von Blume, još 1850.,  a porodicu Ludmila Kuprianova (Людмила Андреевна Куприянова).

Vrste ove porodice rasprostranjene su na Južnoj hemisferi,  u Južnoj Americi, Australija, Novom Zelandu i Tasmaniji. 

Kao i bukovo, drvo se  koristi u stolarstvu, bačvarstvu, proizvodnji furnira, papira i kao drugi građevinski materijal.

## Vrste 
* *Nothofagus aequilateralis* (Baum.-Bod.) Steenis
* *Nothofagus alessandrii* Espinosa
* *Nothofagus alpina* (Poepp. & Endl.) Oerst.
* *Nothofagus antarctica* (G.Forst.) Oerst.
* *Nothofagus × apiculata* (Colenso) Cockayne
* *Nothofagus balansae* (Baill.) Steenis
* *Nothofagus baumanniae* (Baum.-Bod.) Steenis
* *Nothofagus betuloides* (Mirb.) Oerst.
* *Nothofagus × blairii* (Kirk) Cockayne
* *Nothofagus brassii* Steenis
* *Nothofagus carrii* Steenis
* *Nothofagus cliffortioides* (Hook.f.) Oerst.
* *Nothofagus codonandra* (Baill.) Steenis
* *Nothofagus crenata* Steenis
* *Nothofagus cunninghamii* (Hook.) Oerst.
* *Nothofagus discoidea* (Baum.-Bod.) Steenis
* *Nothofagus dombeyi* (Mirb.) Oerst.
* *Nothofagus flaviramea* Steenis
* *Nothofagus fusca* (Hook.f.) Oerst.
* *Nothofagus glauca* (Phil.) Krasser
* *Nothofagus grandis* Steenis
* *Nothofagus gunnii* (Hook.f.) Oerst.
* *Nothofagus × leoni* Espinosa
* *Nothofagus macrocarpa* (A.DC.) F.M.Vázquez & R.A.Rodr.
* *Nothofagus menziesii* (Hook.f.) Oerst.
* *Nothofagus moorei* (F.Muell.) Krasser
* *Nothofagus nitida* (Phil.) Krasser
* *Nothofagus nuda* Steenis
* *Nothofagus obliqua* (Mirb.) Oerst.
* *Nothofagus perryi* Steenis
* *Nothofagus pseudoresinosa* Steenis
* *Nothofagus pullei* Steenis
* *Nothofagus pumilio* (Poepp. & Endl.) Krasser
* *Nothofagus resinosa* Steenis
* *Nothofagus rubra* Steenis
* *Nothofagus rutila* Ravenna
* *Nothofagus solandri* (Hook.f.) Oerst.
* *Nothofagus × solfusca* Allan
* *Nothofagus starkenborghiorum* Steenis
* *Nothofagus stylosa* Steenis
* *Nothofagus truncata* (Colenso) Cockayne
* *Nothofagus womersleyi* Steenis

## Galerija

Nothofagus moorei Cobark.jpg|*Nothofagus moorei* 
Ruil Habito 01.jpg|*Nothofagus alessandrii*
Action du vent PN.jpg|*Nothofagus antarctica*
Concha y Toro old ruili barrels.jpg|Burad od drveta vrste *Nothofagus alpina*
Nothofagus_obliqua.jpg|*Nothofagus obliqua*
Nothofagus_betuloides.jpg|*Nothofagus betuloides*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Fagales
Opiliaceae

***Opiliaceae*** je porodica cvjetnica u redu Santalales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Opilia*.

Ova porodica stablašica, grmova i drtvenastih penjačica, ima  nekoliko rodova sa tridesetak vrsta. Tipski rodd *Opalia* rasprostranjen je po tropskoj Africi, uključujući i Madagaskar,  Indijskom portkontinentu, velikim dijelovima Australije  i Indoneziji.

## Rodovi  i filogenija
* *Agonandra* Miers ex Benth.
* *Cansjera* Juss.
* *Champereia* Griff.
* *Gjellerupia* Lauterb.
* *Lepionurus* Blume
* *Melientha* Pierre
* *Opilia* Roxb.
* *Pentarhopalopilia*  (Engl.) Hiepko
* *Rhopalopilia* Pierre
* *Urobotrya* Stapf
 
Kladogram reda Santalales, prema Katalogu života:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Santalales
Olacaceae

*]]
***Olacaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Santalales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Olax*.

*Olacaceae* imaju  180 vrsta u  90 rodova, ali je mnogo veći **broj opisanih**.

To su drvenaste biljke porijeklom  iz tropskih regiona svijeta. U APG sistemu, 1998. i APG II sistemu, 2003, raspoređene su u red Santalales,  kladus jezgarne eudikotiledone. Prije pojave molekularnih podataka, opisi porodice *Olacaceae* uveliko su  se razlikovali, ovisno o različitim autoritetima. Među tim različitim klasifikacijama, u porodici  bilo je oko 30 rodova. Informacijska mreža o resursima  gerplazme (*Germplasm Resources Information Network*)  prepoznalaje  15 *Olacaceae*.

Rezultati filogenetskih istraživanja, objavljeni 2008. nalaze sedam kladusa koji su bili dobro podržani molekularnim i morfološkim obilježjima, ali nije predložena formalna taksonomska reorganizacija porodice. Zato je *Olacaceae* u širem smislu usvojio sistem APG III. Nickrent i saradnici objavili su formalnu konfiguraciju ove porodice (kao i ostatak reda iz Santalalesa) u 2010. a ovaj koncept je prikazan dolje. Olacaceae je u širem smislu podijeljene su na sedam porodica, a rod *Schoepfia * postavljen je sa *Arjona* i *Quinchamalium* (o bje ranije u *Santalaceae*) u porodicu *Schoepfiaceae*.

## Taksonomija i filogenija
; Olacaceae * sensu stricto *
* * Dulacia * – 13 vrsta iz Južne Amerike
* * Olax * –  otprilike 40 vrsta u tropima  Starog svijeta
* * Ptychopetalum * –  2 vrste iz tropske Južne Amerike i 2 vrste iz zapadne i centralne Afrike
; Aptandraceae
* * Anacolosa * – 16 vrsta tropa Starog svijeta
* * Aptandra * – 3 vrste u tropskoj Americi i jedna vrsta u Africi
* * Cathedra) * – 5 vrsta Južne Amerike
* * Chaunochiton * – 3 vrste tropske Amerike
* * Harmandia * – jedna vrsta u jugoistočnoj Aziji
* * Hondurodendron * - jedna vrsta u Hondurasu
* * Ongokea * – jedna vrsta u Africi
* * Phanerodiscus * – 3 vrste sa  Madagaskara
; Ximeniaceae
* * Curupira) * – jedna vrsta u amazonskom Brazilu
* * Douradoa * – jedna vrsta u Brazilu
* * Malania * – jedna vrsta u Kini
* * Ximenia * – 10 vrsta tropskog Starog svijeta
; Coulaceae
* * Coula * – jedna vrsta u tropskoj zapadnoj Africi
* * Minquartia * – jedna vrsta u tropskoj Americi
* * Ochanostachys * –  jedna vrsta u zapadnoj Maleziji
; Strombosiaceae
* * Diogoa * – 2 vrste tropske Afrike
* * Engomegoma * –  jedna vrsta tropske Afrike
* * Scorodocarpus * – jedna vrsta u tropskoj Aziji
* * Strombosia * – 3 vrste tropske Azije i 6 vrsta tropske Afrike
* * Strombosiopsis * – 3 vrste tropske Afrike
* * Tetrastylidium * – 2 vrste Južne Amerike
; Erythropalaceae 
 *]]
* * Erythropalum * – jedna vrsta u Indomalaji
* * Heisteria * – otprilike 33 vrste tropske Amerike i 3 vrste u Africi
* * Maburea * – jedna vrsta u Gvajani
;Octoknemaceae
**Octoknema* – 14 vrsta tropske  Afrike
;Neklasificirani rod
**Brachynema* – morfološka  kladistička analiza smješta ga u Ericales, a genetičke studije još uvijek nisu objavljane.

Filogenetski položaj porodice u redu Santalales, prikazuje sljedeći  kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Santalales
Tetrachondraceae

[thumb|250px|*[Polypremum procumbens*]]
***Tetrachondraceae*** je mala porodica cvjetnica  u redu Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Tetrachondra*.

Ova porodica ima samo dva roda sa ukupno tri priznate vrste, nađene u  Sjevernoj i Južnoj Americi

## Rodovi i filogenija
* *Polypremum* L.
* *Tetrachondra* Petrie ex Oliv.
Kladogram filogenetskih veza i odnosa u redu Lamiales:

## Reference
Kategorija:Lamiales
Ognjen Jovanov

**Ognjen Jovanov** (rođen 24. oktobra 1994) jest srbijanski rap muzičar, kompozitor i tekstopisac.
Rođen je u Zrenjaninu. Muzikom je počeo da se bavi u osnovnoj školi, kada je i snimio svoje prve demo pjesme.

U aprilu 2018. godine, u saradnji sa svojim bratom (poznatim pod pseudonimom 'Damien Alter'), snimio je prvi singl – naslovljen "Brz je grad", koji je objavila izdavačka kuća Hazze. Nakon nastupa na muzičkom festivalu EXIT, snimio je još dvije pjesme ("Lanci", "Tempera"), koje je objavila ista izdavačka kuća. Jovanov postaje poznatiji publici i dobija ponudu od Bube Corellija (Amar Hodžić) da se pridruži izdavačkoj kući Imperia, čiji je osnivač Hodžić zajedno sa Jalom Bratom (Jasminom Fazlićem).

Sredinom aprila 2019. godine, Jovanov objavljuje prvu pjesmu za bosanskohercegovačku izdavačku kuću Imperia – pod naslovom "Siena". Ovu pjesmu je pratio i prvi video spot snimljen u istoimenom gradu u Italiji, u kojem je učestvovala i manekenka Jovana Švonja. Video spot je snimao i režirao Igor Zečević.
Nakon toga, Jovanov nastupa u Skenderiji u Sarajevu i na "Belgrade Music Week festivalu" na Ušću u Beogradu pred više desetina hiljada ljudi, kao i na "Sea Dance Festivalu" u Budvi.

Slijedi saradnja sa pjevačicom pod pseudonimom Angellina u pjesmi naslova "Hemija" i saradnja sa Inasom u pjesmi "High k’o zmaj", koje su postale hitovi sa više miliona pregleda. Jovanov je gostovao u emisijama kao što su *Netkulturno* i *Ami G Show*. *MAC Music Awards* je nominovao Jovanova za nagrade u više kategorija.

Okušao se kao kompozitor i tekstopisac, pri čemu je za srbijansku pop pjevačicu Nikoliju napisao pjesmu naslovljenu "Nakit".

## Diskografija 
;Singlovi

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1994.
Kategorija:Biografije, Zrenjanin
Kategorija:Srbijanski muzičari
Kategorija:Hip hop
Kategorija:Srbijanski kompozitori
Kategorija:Živi ljudi
Mazaceae

[250px|thumb|*[Mazus pumilus*]]
***Mazaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Mazus*.

Ovo je porodica jednogodišnjih biljki i puzećih trajnica iz Azije i Australazije. Ima  tri roda sa oko 40 vrsta.
## Rodovi i filogenija
* *Dodartia* Tourn. ex L.
* *Lancea* Hook.f. & Thomson
* *Mazus* Lour.

Prema Katalogu života, njihov položaj u redu Lamiales pokazje ovaj kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi
Mazaceae
Kategorija:Lamiales
Tapisciaceae

***Tapisciaceae*** je mala porodica cvjetnica  u redu, Huerteales,  razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Tapiscia*.

Ova porodica zimzelenih stablašica  i grmova ima dva roda.  *Tapiscia*  je monotipski rod iz Azije (Kina, Vijetnam, Laos), a *Huertea* ima  četiri vrste iz Srednje i Južne Amerike

## Rodovi i filogenija
* *Huertea* Ruiz & Pav.
* *Tapiscia* Oliv.

Kladogram šrema Katalogu života:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Huerteales
Gerrardina

***Gerrardina*** je malehni rod u zasebnoj  porodici *Gerrardinaceae*, cvjetnica  u redu  *Huerteales*, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ovaj  rod  ima dvije priznate vrste grm i stablašicu, obje iz Afrike

## Vrste 
* *Gerrardina eylesiana* Milne-Redh., Malavi, Mozambik, Tanzanija, Zimbabve 
* *Gerrardina foliosa* Oliv., Južnoafrička Republika i Svazi

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Huerteales
Guamatela

***Guamatela*** je monotipski  rod u zasebnoj porodici *Guamatelaceae*, cvjetnica u redu  Crossosomatales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Jedina vrsta roda – porodice je *Guamatela tuerckheimii*, zimzeleni  grm iz Meksika (Oaxaca, Chiapas), Gvatemale i Hondurasa

## Taksonomski status
Rod je izvorno opisan po primjerku iz Gvatemale i klasificiran u pleme *Neillieae*, porodica Rosaceae. U zasebnu porodicu *Guamatelaceae* raspoređena  je nakon analize sekvenci  DNK iz dva herbarijska primjerka *G. Tuerckheimii*,  od kojih je jedan prikupljen u meksičkoj državi Oaxaca, 1969., a drugi u gvatemalskom okrugu El Progreso, 2000. Filogenetske analize hloroplastnih gena *rbcL*, *atpB* i *matK* snažno podržavaju guamatelu kao pripadnika reda Crossosomatales,  na osnovu čega je predložena nova potodica *Guamatelaceae* za taksonomski rang ovog roda.
## Opis
Biljke ovog roda – porodice  su niski zimzeleni  grmovi.  Listovi su nasuprotni, s nazubljenom ivicom i imaju pregibe. Venacija je  palmatna. Donja strana lista prekrivena je gustim ispucalim bijelim filcem. Vaskularni snopovi u peteljkama su prstenasti.
Cvjetovi imaju čašicu i nimbus (dvostruko ocvijeće). Iste su veličine.  Imaju plodne listove (karpele) sa 10 zrna i tri fuge, razdvojene samo u području stigme. Ovule su zatvorene među šavovima. Formira se mnogo sjemenki u kojima, međutim, nema endosperma.
Embriologija i biohemija ove vrste gotovoje  nepoznata, kao ni broj hromosoma.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Crossosomatales
Stegnosperma

[250px|thumb| *[Stegnosperma halimifolium*]]
***Stegnosperma*** je maleni rod u zasebnoj  porodici *Stegnospermataceae*, cvjetnica u redu Caryophyllales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Vrste ovog roda imaju areale u  Srednjoj Americi i na Velikim Antilima.

Rod – porodica ima četiri priznate vrste

## Kladogram vrsta 
Prema Katalogu života rod ima slijedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Caryophyllales
Stylidiaceae

***Stylidiaceae*** (nom. cons.)  je porodica cvjetnica  iz  reda Asterales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Stylidium*.
 
Ova porodica ima blizu 300 priznatih vrsta u šest rodova. Sam rod  *Stylidium* uključuje   280 vrsta sa Indijskog potkontinenta, jugoistočne Azije i Australazije.

## Rodovi i broj vrsta 
* *Donatia* • 2  
**Forstera* • 7    
**Levenhookia* • 10    
**Oreostylidium* • 1 
**Phyllachne* • 4 
**Stylidium* • 280

## Filogenija
Prema Katalogu života položaj ove porodice u redu Asterales pokazuje ovaj  kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Asterales
Talinaceae

[thumb|250px|*[Talinum fruticosum*]]
***Talinaceae***  je  porodica cvjetnica  iz  reda Caryophyllales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Talinum*.

Ova  porodica  ima dvadesetak vrsta zimzelenih trajnica, lijana i polugrmova. 
To su jednogodišnje ili višegodišnje zeljaste biljke. Vrste oda *Talinella* penju se po grmlju. Manje ili više su listopadne. Neke vrste formiraju gomolje kao organe za skladištenje hrane. Alternativni listovi su često pomalo mesnati. Imaju plod kapsulu.

Imaju ćelije koje sadrže tanin. Neke vrste imaju metabolizam CAM, a druge C3. Hromosomski broj im je *n* = 8.

Vrste ovih rodova raširene su po Južnoj Americi, Africi, uključujuči i  Madagaskar.

## Rodovi 
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Caryophyllales
Peltanthera

***Peltanthera*** je mali rod u  zasebnoj  porodici cvjetnica *Peltantheraceae*, red Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Rod peltantera, Izvorno je bio klasificiran u porodicu *Loganiaceae* i od tada je različito smještan, u *Buddlejaceae*,*Scrophulariaceae*, *Gesneriaceae*, ili sopstvenu **Peltantheraceae**. Međutim,  2016., Grupa za filogeniju angiospermi izmješta ih iz svih porodica, ali ostavlja u redu Lamiales.
;Lamiales

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Lamiales
Surianaceae

***Surianaceae*** (nom. cons.) je porodice  cvjetnica  iz  reda Fabales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Suriana*.

Ova porodica ima devet priznatih vrsta u pet rodova. Većina ih je iz Australije, a rod *Recchia* je iz Meksika.

## Rodovi, broj vrsta i filogenija
* *Cadellia* F. Muell. • 1  
**Guilfoylia* F. Muell. • 1    
* *Recchia*  Sessé & Moc. ex DC. • 4   
**Stylobasium*  Desf. • 2  
* *Suriana*  L. • 1

Kladogram reda  Fabales, prema Katalogu života:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Surianaceae
Kategorija:Fabales
Tamaricaceae

[250px|right|*[Tamarix ramosissima*]]
***Tamaricaceae*** je  porodice cvjetnica  iz  reda Caryophyllales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Tamarix*.

Ova porodica ima pet rodova i stotinjak vrsta. U Bosni i Hercegovini i susjednim balkanskim područjima, kao ukrasne biljke, rasprostranjene su *Tamarix dalmatica* i *Tamarix gallica*

## Kladogram rodova
## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Caryophyllales
Stemonaceae

[thumb|250px|*[Croomia heterosepala*]]
***Stemonaceae*** (nom. cons.)  je  porodica cvjetnica  u redu Pandanales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta.

Predstavnici ove porodice rasprostrnjeni su u krajevima sa sezonskim klimatima, širom jugoistočne Azije i tropske Australije. Jedna autohtona vrsta nađena je i u Sjedinjenim Državama. U ranijim klasifikacijskim sistemima, ova porodica se nazivala *Roxburghiaceae*, prema rodu  *Roxburghia*, sada *Stemona*.

## Opis 
Stabljika  je ponekad je uspravna ili polegla, zelena ili žutozelena ili u nekim slučajevima crvenkasta. Listovi su tamnozeleni i naizmjenični se kod većine vrsta. Cvjetovi u kratkim roku cimama nastali iz donjih dijelova biljke. Sjeme je elipsoidno ili loptasto.

Kao i kod ostalih članova roda Pandanales, morfologija cvijeta u *Stemonaceae* izrazito je razvijena i prilično atipska za ostale monokotiledone. U većini vrsta cvjetovi su tetramerni (sastavljeni od četiri identična dijela) ili ponekad dimerni.  Imaju po četiri diferencirana prašnik.  Većina ima četiri  tepala . Oni su glatki ili ponekad papilirani, što je vjerovatno zato što djeluju kao sastojci koji stvaraju miris (osmofor). Međutim, u rodu  *Pentastemona* cvjetovi su pentamerni, sa pet prašnika. Mikrosporogeneza je sukcesivna. Reproduktivne strukture obojene su u nijanse ljubičaste, bordo, zelene ili žute. Oponašaju leševe i ponekad ispuštaju takav miris, što privlači muhe kao oprašivače.

Ova porodica monokotiledona ima 37 priznatih vrsta u četiri roda.

## Rodovi i filogenija
* *Croomia* Torr.
* *Pentastemona* Steenis
**Stemona* Lour.
**Stichoneuron* Hook. f.

Kladogram,  prema  Katalogu života:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Pandanales
Napoleonaea egertonii

***Napoleonaea egertonii***  je vrsta cvjetnica u  monotipskoj  porodici Lecythidaceae divizija Tracheophyta.

Neki autori, njen rod izdvajaju je  u zasebnu porodicu *Napoleonaceae*.

Ovo je  drvenasta biljka nađena u Kamerunu, Gabonu i Nigeriji. Njeno prirodno stanište je suptropska ili tropska vlažna nizijska šuma. Prijeti joj gubitak staništa.

## Reference
## Vanjski linkovi
egertonii
Kategorija:Flora Afrike
Stilbaceae

[thumb|mini|*[Bowkeria verticillata*]]
***Stilbaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Stilbe*.

Ova  porodica ima 13 rodova sa četrdesetak vrsta..

Predstavnici porodice imaju paleotropsko rasprostranjenje: uobičajeni su u Africi, uključujući i Madagaskar, na Maskaranskim otocima i Arapskom poluotoku.
[mini||*[Nuxia floribunda*]]
[mini|*[Retzia capensis*]]

## Rodovi  I filogenija
* *Anastrabe*
*  *Bowkeria*
* *Brookea*
*  *Campylostachys*
* *Charadrophila*
*  *Euthystachys*
*  *Halleria*
*  *Ixianthes*
*  *Kogelbergia*
*  *Nuxia*
*  *Retzia*
*  *Stilbe*
* *Thesmophora*

Prema Katalogu života, ova porodica ima slijedeći položaj u redu Lamiales:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Lamiales
Staphyleaceae

[thumb|250px|Ilustracija *[Staphylea pinnata*]]
***Staphyleaceae*** (nom. cons.) je porodica cvjetnica u redu Crossosomatales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Staphylea*.

Vrste ove porodice rasprostranjene su na Sjevernoj hemisferi  i Južnoj Americi.

## Rodovi i filogenija
* *Dalrympelea* Roxb.
**Euscaphis* L.
* *Staphylea* L.
* *Turpinia* Vent.
Kladogram, prema Katalogu života:

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Crossosomatales
Stemonuraceae

[250px|thumb|*[Lasianthera apicaulis*]]
***Stemonuraceae*** je porodica cvjetnica  u redu Aquifoliales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Stemonurus*.

Ova porodica ima  78 priznatih vrsta u 12 rodova.

*Stemonuraceae* su tropske biljke raširene u Južnoj Americi (bazen Amazonije), Africi (uz Gvinejski zaliv), na Madagaskaru i u jugoistočnoj Aziji, te na poluotoku York u Australiji.

## Rodovi i filogenija
* *Cantleya* Ridl.
* *Codiocarpus*  R.A. Howard
* *Discophora* Miers
* *Gastrolepis* Tiegh.
* *Gomphandra* Wall. ex Lindl.
* *Grisollea* Baill.
* *Hartleya* Sleumer
* *Irvingbaileya* R.A. Howard
* *Lasianthera* 	P. Beauv.
* *Medusanthera* Seem.
* *Stemonurus* Blume
* *Whitmorea* Sleumer

Kladogram položaja porodice u redu Aquifoliales:

## Reference
## Vanjski linkovi
Stemonuraceae
Kategorija:Aquifoliales
Thomandersia

***Thomandersia*** je mali rod u zasebnoj porodici *Thomandersiaceae*, cvjetnica u redu  Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ovsj rod ima šest priznatih vrsta grmova i stablašica  koje  u zapadnoj tropskoj Africi.
Rod – porodica  imenovan je po škotskom botaničaru Thomasu Andersonu (1832. – 1870.)

Na osnovu morfoloških obilježja, nekoliko autora, uključujući i APG I sistem 1998. i APG II, 2003., vrste ovog roda uobičajeno  su smještane u porodicu *Acanthaceae*.  Filogenetska analiza. svih dostupnih dokaza na bazi analiza genetičkog materijala, stavila je,  2005. i 2007, tomandersiju u red Lamiales, ali van porodice *Acanthaceae*, u  koju je ranije obično uvrštavana . Pokazalo se čak da je *Thomandersia*  morfološki izdvojena grupa, izvan svih porodica koje se uključuju u red Lamiales.. Predlaženo je reimenovanje  porodice *Thomandersiaceae*, koja je opisana još 1977. godine na temelju anatomije lista i morfologije antera.

## Kladogram vrsta 
Kladogram prema  Katalogu života:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Botanical Journal, Floral anatomy of Thomandersia (Lamiales), ...


Kategorija:Lamiales
Styracaceae

[thumb|250px|*[Styrax officinalis*]]

***Styracaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Ericales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Styrax.

Ovo je porodica listopadnih i zimzelenih  grmova i stablašica. Tipski  rod Styrax (=mirisna smola),  sa 120 vrsta, luči  tečnost koja se stvrdne nakon  zarezivanja kore.  Mirisna smola primjenjuje se  kao ekspektorans (lijek koji pomaže iskašljavanju i izbacivanju plućne  sluzi) , a upotrebljava se i u proizvodnji parfema.

Od 120 vrsta iz 12 rodova ove porodice,  u Bosni i Hercegovini i okolnim područjima raste samo obični *Styrax officinalis*.

## Rodovi i filogenija
* *Alniphyllum*
* *Bruinsmia*
* *Changiostyrax*
* *Halesia*
* *Huodendron*
* *Melliodendron*
* *Parastyrax*
* *Perkinsiodendron*
* *Pterostyrax*
* *Rehderodendron*
* *Sinojackia*
* *Styrax

Kladogram, prema Katalogu života:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ericales
Strasburgeriaceae

***Strasburgeriaceae*** je  porodica cvjetnica  u redu *Crossosomatales*, razred Rosopsida, divizija Magnoliophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Strasburgeria*.

Ova porodica ima  dva monotipska roda sa Okeanije: *Ixerba* je endem  Sjevernog otoka , a *Strasburgeria* je također endem ali sa Nove Kaledonije

## Rodovi  i filogenija
* *Ixerba* A.Cunn.
* *Strasburgeria* Baill.

Kladogram prema Katalogu života:

## Galerija

Angiospermes arbre8.svg

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Crossosomatales
Strelitziaceae

'''*Strelitziaceae* je mala porodica cvjetnica  u redu Zingiberales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Strelitzia*.

Ova porodica ima tri roda sa  sedam priznatih vrsta koje su rasprostranjene na tropskom području Madagaskara, južne Afrike i Južne Amerike.
Od sedam vrsta čak pet pripada tipskom rodu Strelitzia, ia po jedna rodivima Phenakospermum i Ravenala.

Rod Ravenala sa jednom vrstom (*Ravenala madagascariensis*) nalazi se na Madagaskaru. Phenakospermum  također ima samo  jednu vrstu (*Phenakospermum guyannense*) u Južnoj Americi. Po morfologiji, južnoamerička vrstaliči na Ravenalu, pa je svojevremneno i bila smještna u rod Ravenala pod nazivom *Ravenala guyannensis*.
Ostalih 5 vrsta su sa juga Afrike:
* *Strelitzia alba* (L.f.) Skeels
* *Strelitzia caudata* R.A.Dyer
* *Strelitzia juncea* (Ker Gawl.) Link
* *Strelitzia × kewensis* S.A.Skan; status još nije riješen
* *Strelitzia nicolai* Regel & K.Koch
* *Strelitzia reginae* Banks

## Filogenija
Kladogram prema  Katalogu života:

## Galerija 

Strelitzia alba003.jpg|*Strelitzia alba*
Starr 060909-8798 Strelitzia nicolai.jpg|*Strelitzia nicolai*
Strelitzia reginae20140104 015.jpg|*Strelitzia reginae*
Penang Malaysia Ravenala-madagascariensis-02.jpg|*Ravenala madagascariensis*

## Reference 
## Vanjski linkovi

Kategorija:Zingiberales
Symplocaceae

*]]
***Symplocaceae*** je porodica  cvjetnica  iz  reda Ericales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Symplocos*.

Ova  porodica ima preko 260 priznatih vrsta listopadnih i zimzelenih grmova i stablašica, od kojih samo dva rodu *Cordyloblaste*, a ostali tipskom rodu *Symplocos*. 

Areali vrsta ove porodice su u tropskim područjima jugoistočne Azije, jugoitoka Sjedinjenih Država, u Južnoj Americi i Australiji. 

## Opis 
Listovi vrsta porodice *Symplocaceae* su općenito jednostavni, naizmjenično ili spiralno postavljeni. Rub je ili nazubljen, žljezdasto nazubljen ili cjelovit. U peteljkama listova nedostaju dlačice u podnožju.

Cvjetovi  su u cvastima koje su uglavnom pazušne, ali povremeno mogu biti i terminalne. Cvast je bodljikava, racemozna, kompaktna cima ili metlica. Latice se javljaju u više varijanti,  od tri, pet ili jedanaest, a postoje i tri do pet čašičnih listila. Latice su najčešće bijele, ali u neobičnim okolnostima mogu biti žute. 

Plod je suha drupa, sa  lignificiranim endokarpom zvanim "kamen", po kojem se često mogu uočiti ključni detalji prilikom razlikovanja usko povezanih vrsta *Symplocaceae*. Endokarpi su otvoreni na vrhu, s više komora u rasponu od jednog do pet, ali uglavnom s tri komore. Ove komore čuvaju sjeme i štite ga od oštećenja. Većina ima sedlo na površini i baznu jamu nasuprot otvorenom vrhu.

## Upotreba
Iako nisu glavni proizvod u bilo kojem velikom tržištu, Symplocaceae neke grupe koriste u posebne svrhe. Jedan primjer upotrebe vrste je da se kora koristi kao izvor žute boje u dijelovima Južne Amerike. Druga upotreba je da se korijenje nekih vrsta porodice koristi za pravljenje tonika.

## Rodovi 
* *Cordyloblaste*
* *Symplocos''

## Reference 
## Vanski linkovi
Kategorija:Ericales
Džamija u Kazancima

mini|316x316piksel|Ostaci džamije Osman-paše Kazanca
**Džamija u Kazancima** (Džamija Osman-paše Kazanca) nalazila se na samoj granici sa Crnom Gorom, nedaleko od izvora pitke vode Oko i Stubanj, dvadeset kilometara jugoistočno od Gacka, Bosna i Hercegovina. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 30. avgusta do 5. septembra 2003. godine, donijela je odluku da se džamija proglasi za  nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo (predsjedavajuća) i Tina Wik.

## Historija 
Osmanska vlast na području Gacka i okolnih mjesta uspostavljena je 1465. godine. Kazanci sa okolinom bili su u sastavu raznih kadiluka: fočanskog, cerničkog i gatačkog. U naselju stalno bio je stacioniran izvjestan broj vojnika. Za vrijeme Kandijskog rata (1645-1669. god.), a i poslije njega, Mlečani su stalno upadali na bosansku teritoriju, prodirući u istočnu Hercegovinu sve do Gacka. Pri tome su angažovali plaćene uskočko-hajdučke četa sa prostora Crne Gore, čija je glavna baza bila u Perastu.
 
U Kazancima je 1620. god. rođen Osman-paša Kazanac. Kao adžami-oglan, odveden je u Istanbul, gdje je 1671. godine postao begler-beg od Anadola. Godine 1675. je imenovan vezirom u Šamu, a 1683. godine je postao vezir u Bosni. Sljedeće godine je premješten u Egar u Mađarskoj, gdje je 1685. godine poginuo.
 
Džamija u Kazancima je zadužbina Osman-paše Kazanca, uz koju je sagradio mekteb, medresu i šadrvan. Osnova džamije je bila kvadratnog oblika, a dimenzije objekta, iznosile su 10 X 10 metara. Bila je građena od pravilno tesanih kamenih blokova i pokrivena krovom pod pločom. Munara džamije je bila prigrađena, i jedina je ostala u današnje vrijeme. Svaki kamen munare je međusobno povezivan metalnim spojnicama i zaliven olovom i zato je vjerovatno ostao do dana današnjih. Cijela lokacija je zapuštena i ne održava se.

Kotorski providur Antonije Zeno je angažirao 1684. godine Baju Pivljanina, davši mu oružje, opremu i hranu, koji je skupio 700 hajduka iz Crne Gore i napao selo Kazance. Oni su do temelja spalili naselje, razorili džamiju, medresu, kule i dućane. Od objekata iz osmanskoga doba u Kazancima su ostali samo munara do šerefe, temelji džamije i džamijski harem u kojem nema nišana. Tom prilikom ubijeno je mnogo muslimanskog stanovništva, a jedan dio je izbjegao u obližnja mjesta (Brkovići, Čustovići, Hasanbegovići, Tanovići, Pašići, Sarići, Zvizdići i drugi).

Njemački historičar Franc Babinger u doktorskoj tezi "Doprinos istoriji o istraživanju Bliskog istoka u 18. vijeku" piše i o Osman-paši. 
## Literatura 
* Novak Mandić - Gacko kroz vijekove, Prilozi istoriji Gacka, Trebinje, 1985.
* Hivzija Hasandedić - Muslimanska baština u istočnoj Hercegovini, El-Kalem, Sarajevo, 1990.
* Tahir Tanović - Ključka kapetanija u Hercegovini i porodica Tanović, Des, Sarajevo, 2000
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Munara u Hercegovini tri i po stoljeća prkosi vremenu

Kategorija:Nacionalni spomenici u Gacku
Kategorija:Džamije u Gacku
Savica (čvor)

:
* Trnjanska Savica, zagrebačko gradsko naselje (kvart)

:
* Savica, naselje u općini Bohinj, regija Gorenjska
* Sava Bohinjka, jedna od sastavnica Save (do utoka u Bohinjsko jezero zove se Savica)
* Savica (vodopad), vodopad na izvoru Save Bohinjke
Pelliciera

***Pelliciera***   je monotipski je rod u  porodici Tetrameristaceae,  cvjetnica  u redu Ericales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ovaj rod ranije je bio u zasebnoj porodici *Pellicieraceae*. Njegova jedina vrsta: *Pelliciera rhizophorae* je su stablašica, koja potiče iz Srednje Amerike, od Kostarike i Hondurasa do Ekvadora.

## Opis 
Stablo je uglavnom zimzeleno; biljke su  dvospolne . Listovi su  naizmjenični, jednostavni, sa pjegavim rebrima, i sekundarna nervatura je neprimjetna; bez stipula. Cvijet je samotan, pazušni (terminalni izgled), pravilan, svaki obuhvaćen sa dvije braktejice; ima pet čašičnih listića, slobodno ugrađenih; latica ima takođe pet slobodnih prašnika,   naizmjenično s laticama, utisnute u utorima plodnice tučka, antere   longitudinalne, plodnica nadrasla, s dvije povezane dvolohkolarne  karpele, aksijalna posteljica, jedna ovula po lokululi (od kojih je jedna prazna), tučak  s puntiformnim žigom. Plod je suh i kožast, nedehiscentan s po  jednom lokulom i sjemenkom.

## Filogenija
## Reference
## Bibliografija
*Fl. Pan. 54: 45–47. 1967; C. Kobuski. Studies in the Theaceae, XXIII. The genus Pelliciera. J. Arnold Arbor. 32: 256–262. 1951; R. Thorne. Proposed new realignments in the angiosperms. Nordic J. Bot. 3: 85–117. 1983; R. Dahlgren. General aspects of angiosperm evolution and macrosystematics. Nordic J. Bot. 3: 119–149. 1983.

## Vanjski linkovi
Kategorija:Tetrameristaceae
Kategorija:Ericales
Jedrenski mir

**Jedrenski mir** može se odnositi na nekoliko mirovnih sporazuma potpisanih u Edirneu (nekadašnjem Adrijanopolju / Jedrenu):

* Segedinski mir (1444), između Osmanlijskog Carstva i Ugarske (dvodijelni sporazum; jedan dio potpisan je u Jedrenu)
* Jedrenski mir (1547), između Osmanlijskog i Svetog Rimskog Carstva
* Jedrenski mir (1568), između Osmanlijskog i Svetog Rimskog Carstva
* Jedrenski mir (1713), između Osmanlijskog i Ruskog Carstva
* Jedrenski mir (1829), između Osmanlijskog i Ruskog Carstva

Kategorija:Sporazumi
Kategorija:Edirne