Mužjak

[mini|Simbol [Rimskog boga Marsa često se upotrebljava za predstavljanje muškog spola.]]
**Mužjak** ili organizam **muškog spola** je fiziološki spol koji proizvodi spermu. Svaki spermatozoid se može spojiti s većim ženskim gametom, ili jajnom ćelijom, istovrsnih organizama, u procesu oplodnje. Mužjaci ne mogu ući u spolno razmnožavanje bez pristupa barem jednog ženskog jajašceta, ali se neki organizmi mogu reproducirati i seksualno i bespolno. Većina sisarskih mužjaka, uključujući mužjake čovjeka, imaju Y hromosom, koji kodira proizvodnju veće količine testosterona za razvoj muških spolnih organa.

Sve vrste nemaju jednako određivanje spola. Kod većine životinja, uključujući i ljude, spol je određen genetički, ali kod nekim vrsta može biti određen društvenim, ekološkim i drugim faktorima. Tako, naprimjer, neki mijenjaju spol ovisno samo o broju prisutnih ženki u blizini.

## Pregled
Izgleda da je postojanje dva spola nastajalo neovisno u različitim evolucijskim lozama, tj. konvergentnom evolucijom. Istovjetni su gameti u spolnoj reprodukciji izogamnih  vrsta sa dva ili više tipova polnim ćelijama identičnog oblika i ponašanja (ali je drugačije na molekulskoom nivou). Kod anizogamnih vrsta gameti su morfološki i funkcionalno različiti: muški su i ženski. Oogamne vrste imaju  mnogo veće ženske gamete od muških. Ženski gameti nemaju sposobnost kretanja.

Postoje argumenti da je ovaj obrazac nastao zbog  fizičkih ograničenja, usmjeravan takvim  mehanizmima u kojima su za spolnu reprodukciju potrebna dva nejednaka gameta. U skladu s tim, spol se operativno definira širom date  vrste po tipu proizvodnje spolnih ćelija (npr. spermatozoida i jajašaca) i razlike između mužjaka i ženki  u jednoj lozi nisu uvijek prediktivne za razlike u drugom.

Spolni dimorfizam mužjak/ženka između organizama ili reproduktivnih organa različitog spola nije ograničen samo na životinje jer muške gamete proizvode i jednostavni organizmi kao što su kremene alge diatomeje, a i kopnene  biljke, između ostalih. Kod kopnenih biljaka,  nisu dređena samo spolno obilježeni organizmi koji proizvode samo ženske ili muške gamete i strukture, nego  i strukture sporofita od kojih nastaju muške i ženske jedinke.

## Simbol 
Zajednički simbol za predstavljanje muškog pola je simbol Mars, ♂ (Unicode: U + 2642 Alt kodovi: Alt + 11), kruga sa strelicom u pavcu  sjeveroistoka. Simbol je identičan sa planetrnim simbolom Marsa. Za oznaku spola, po prvi puta ga je upotrebio Carolus Linnaeus, 1751. Simbol se često naziva i stiliziranim prikazom Rimskog boga Marsa, sa štitom  i kopljem. Međutim, svi historijski dokazi idu u prilog tome da je izveden iz θρ (grč. *teta* *ro*), skraćenice grčkog naziva planete Tauros.

## Određivanje spola 
Spol određenog organizma može odrediti niz faktora. To mogu biti genetičke ili okolinski ili se može prirodno promijeniti u toku života organizma. Iako većina vrsta sa muškoim i ženskim spolom imaju jedinke koji su (alternativo) muške ili ženske, hermafroditne životinje, kao što su crvi, imaju i muške i ženske reproduktivne organe.
### Genetička determinacija 
Većina sisara, uključujući i ljude,  ima genetički određene spolove putem  XY modela,  gdje su muškarci heterogametska  XY, za razliku od  ženskih homogametske XX kombinacije spolnih  hromosoma. Također je moguće u različitim vrstama, uključujući i ljudska bića, da se pojavi i XXY ili neki drugi interseksualni / hermafroditni oblik (oko 2% populacije).  U procesu  reprodukcije,  mužjaci tvore X ili Y spermatozoide, dok ženke proozvode samo X jajne ćelije. Pajanjem Y spermatozoida  i X jajne ćelije nastaju  mužjaci, dok  X sperma oplodnjom  X nastaju ženke.

U dijelu Y hromosoma koji je odgovoran za muškost, spolno je određujuća  regija SRY. SRY aktivira Sox9, koji čini  petlju sa FGF9 i PGD2 u gonadama, omogućavajući ovim genima dovoljno visoku produkciju za razvoj muškog spola.

*X0 mehanizam određivanja spola, kod nekih insekata, naprimjer, također podrazumijeva pokavu geterogametnih xx ženki i heterogametnih X0 mužjaka.
*U ZW  modelu određivanja spola, mužjaci imaju kombinaciju ZZ (za razliku od ženskih ZW) spolnih hromosoma. Javlja se  kod  ptica i  nekih insekata (uglavnom leptira) i drugih organizama.

Kod predstavnika reda opnokrilci (*Hymenoptera*), kao što su mravi  i pćele, spol je često određen cijelom  haplodiploidnom hromosomskom garniturom, gdje je većina mužjaka haploidna, a  ženke i  neki sterilni mužjaci su diploidni.

### Okolinska determinacija 
Kod nekih vrsta gmizavaca, uključujući i aligatore, spol određuje  temperatura na kojoj se inkubiraju jaja. Druge vrste, kao što su neki puževi, postoji  promjena spola: odrasli počinju kao mužjaci, koji zatim postaju ženke. Kod  tropskih  klovn riba, dominantna jedinka u grupi postaje ženka, dok su ostali mužjaci. 
U nekim zglavkarima, spol određuju infekcije. Bakterije roda *Wolbachia* mijenjajunjihovu seksualnosti; neke vrste se sastoje isključivo od ZZ jedinki.

## Reference
## Također pogledajte
*Ženka
*Spol

Kategorija:Spol
Kategorija:Klasična genetika