Folklor

[mini| *[Nizozemske poslovice* Pietera Breueghela Starijeg, 1559.]]

**Folklor** jest naziv za različite aspekte izražajne kulture koju dijeli određena grupa ljudi, kultura ili potkultura. Ovo uključuje usmene tradicije kao što su priče, mitovi, legende, poslovice, pjesme, vicevi i druge usmene tradicije. Ovo također uključuje materijalnu kulturu, kao što su tradicionalni stilovi gradnje zajednički za grupu. Folklor obuhvata i običaje, radnje za narodna vjerovanja, te oblike i rituale proslava kao što su Božić, vjenčanja, narodne igre i inicijacijski obredi.

Svaki od njih, pojedinačno ili u kombinaciji, smatra se folklornim artefaktom ili tradicionalnim kulturnim izrazom. Jednako bitna kao i forma, folklor također uključuje prijenos ovih artefakata iz jednog kraja u drugi ili s koljena na koljeno. Folklor nije nešto što se obično može dobiti iz formalnog školskog programa ili studija likovne umjetnosti. Umjesto toga, ove tradicije se neformalno prenose s jedne osobe na drugu, bilo kroz verbalnu pouku ili demonstraciju. 

Akademski studij folklora naziva se folklorne studije ili folkloristika, a može se izučavati na dodiplomskim, diplomskim i doktorskim studijama.

## Pregled 
[desno|mini| Indijsko narodno bogosluženje u [Pećine Batu|pećinama Batu, Selangor Malezija.]]
[desno|mini| Narodni plesovi, [Plovdiv Bugarska.]]
[desno|mini| Srpska folklor grupa. Grupa izvođača koji dijele tradicionalnu srpsku narodnu muziku na ulicama [Beograda, Srbija.]]
Riječ *folklor*, spoj folk (*narod*) i lore (*predaja*), skovao je 1846. Englez William Thoms, koji je smislio termin kao zamjenu za savremenu terminologiju "popularnih antikviteta" ili "popularne književnosti". Druga polovina riječi, '''', dolazi od staroengleskog lār 'instrukcija'. To je znanje i tradicija određene grupe, koja se često prenosi s koljena na koljeno.

Koncept ''* se vremenom mijenjao. Kada je Thoms prvi put stvorio ovaj termin, *narod* se odnosio samo na seoske, često siromašne i nepismene seljake. Modernija definicija *folka* je društvena grupa koja uključuje dvoje ili više ljudi sa zajedničkim osobinama koji svoj zajednički identitet izražavaju kroz različite tradicije. "Narod je fleksibilan koncept koji se može odnositi na naciju kao u američkom folkloru ili na jednu porodicu." Ova proširena društvena definicija *naroda* podržava širi pogled na materijal, tj. predanje, koje se smatra *folklornim artefaktima*. To sada uključuje sve "stvari koje ljudi prave riječima (usmena predaja), stvari koje naprave svojim rukama (materijalna znanja) i stvari koje naprave svojim postupcima (uobičajeno znanje)". Folklor se više ne smatra ograničenim na ono što je staro ili zastarjelo. Ovi narodni artefakti se i dalje neformalno prenose, po pravilu anonimno, i uvijek u više varijanti. Folklorna grupa nije individualistička; zasniva se na zajednici i njeguje svoje znanje u zajednici. "Kako se pojavljuju nove grupe, stvara se novi folklor... surferi, motociklisti, računarski programeri". Za razliku od elitne kulture, gdje je svako pojedinačno djelo imenovanog umjetnika zaštićeno zakonom o autorskim pravima, folklor je funkcija zajedničkog identiteta unutar zajedničke društvene grupe. 

Nakon što je identificirao narodne artefakte, profesionalni folklorista nastoji razumjeti *značaj* ovih vjerovanja, običaja i predmeta za grupu, jer se te kulturne jedinice ne bi prenosile osim ako nisu imale stalnu važnost unutar grupe. To značenje se, međutim, može mijenjati i transformirati; na primjer, proslava Noći vještica u 21. vijeku nije noć svih svetih u srednjem vijeku i čak stvara vlastiti skup urbanih legendi nezavisnih o historijskoj proslavi; Rituali čišćenja pravoslavnog judaizma su prvobitno bili dobro javno zdravlje u zemlji sa malo vode, ali sada ovi običaji za neke ljude označavaju identifikaciju pravoslavnih Jevreja. Poređenja radi, uobičajena radnja kao što je pranje zuba, koja se prenosi i unutar grupe, ostaje praktična higijena i zdravstveni problem i ne podiže se na nivo tradicije koja definira grupu. Tradicija je u početku zapamćeno ponašanje; jednom kada izgubi svoju praktičnu svrhu, nema razloga za dalje prenošenje osim ako nije prožeto značenjem izvan početne praktičnosti radnje. Ovo značenje je u osnovi folkloristike, proučavanja folklora.

Sa rastućom teorijskom sofisticiranošću društvenih nauka, postalo je očigledno da je folklor prirodna i neophodna komponenta svake društvene grupe; zaista je svuda oko nas. Folklor ne mora biti star ili zastario; nastavlja se stvarati i prenositi, a u bilo kojoj grupi se koristi za razlikovanje između "nas" i "njih".

## Definicija 
desno|mini| Prijatelji na farmi.
[desno|mini| Folklorno pozorište u [Mansura|Mansuri, Egipat.]]
Narod 19. vijeka, društvena grupa identificirana u izvornom terminu "folklor", okarakteriziran je ruralnim, nepismenim i siromašnim. Bili su to seljaci koji su živjeli na selu, za razliku od gradskog stanovništva u gradovima. Tek krajem veka urbani proletarijat (na tragu marksističke teorije) postao je uključen u seosku sirotinju kao narod. Zajednička karakteristika ove proširene definicije naroda bila je njihova identifikacija kao niža klasa društva. 

Krećući se naprijed u 20. vijek, u tandemu s novim razmišljanjima u društvenim naukama, folkloristi su također revidirali i proširili svoj koncept folklorne grupe. Do 1960-ih godina shvatilo se da su društvene grupe, tj. folklorne grupe, svuda oko nas; svaki pojedinac je upleten u mnoštvo različitih identiteta i njihovih pratećih društvenih grupa. Prva grupa u kojoj se svako od nas rađa je porodica, a svaka porodica ima svoj jedinstveni porodični folklor. Kako dijete odrasta u pojedinca, njegovi identiteti se također povećavaju i uključuju godine, jezik, etničku pripadnost, zanimanje, itd. Svaka od ovih grupa ima svoj folklor, a kako ističe jedan folklorista, to nije "prazna spekulacija... Decenije terenskog rada su uvjerljivo pokazali da ove grupe imaju svoj folklor." U ovom modernom shvaćanju, folklor je funkcija zajedničkog identiteta unutar bilo koje društvene grupe. 

Ovaj folklor može uključivati šale, izreke i očekivano ponašanje u više varijanti, koje se uvijek prenose na neformalan način. Uglavnom će se naučiti posmatranjem, imitacijom, ponavljanjem ili ispravljanjem od strane drugih članova grupe. Ovo neformalno znanje se koristi za potvrđivanje i jačanje identiteta grupe. Može se koristiti i interno unutar grupe za izražavanje njihovog zajedničkog identiteta, na primjer u ceremoniji inicijacije za nove članove. Ili se može koristiti eksterno da se grupa razlikuje od autsajdera, poput demonstracije narodnog plesa na festivalu u zajednici. Za folkloriste ovdje je važno da postoje dva suprotstavljena, ali podjednako valjana načina da se ovo koristi u proučavanju grupe: možete započeti s identificiranom grupom kako biste istražili njen folklor, ili možete identificirati folklorne predmete i koristiti ih za identifikaciju društvena grupa.

Počevši od 1960-ih godina, kroz proučavanje folklora počela je da se odvija daljnja ekspanzija pojma narodnog. Pojedinačni istraživači su identifikovali folklorne grupe koje su prethodno bile zanemarene i ignorisane. Jedan značajan primjer ovoga nalazi se u broju časopisa *Journal of American Folklore*, objavljenom 1975, koji je posvećen isključivo člancima o ženskom folkloru, s pristupima koji nisu dolazili iz muške perspektive. Druge grupe koje su istaknute kao dio ovog proširenog razumijevanja folklorne grupe bile su netradicionalne porodice, profesionalne grupe i porodice koje su se bavile proizvodnjom narodnih predmeta tokom više generacija.

Folklorista Richard Dorson je 1976. objasnio da se proučavanje folklora *"zaokuplja proučavanje tradicionalne kulture, ili nezvanične kulture", odnosno narodne kulture, "za razliku od elitne kulture, ne radi dokazivanja teze, već radi naučite o masi [čovječanstva] koju konvencionalne discipline zanemaruju."''

## Također pogledajte 
* Primijenjeni folklor
* Kostumbrizam
* Nematerijalna kulturna baština
* Memetika

## Napomene 
## Reference 
### Bibliografija 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
** 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
** 
**  in .
**  in .
** 
** 
** 
** 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Kultura
Kategorija:Folklor