open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Riton

mini|200px|Keramička kultna posuda (riton) sa četiri (životinjske) noge koja se koristila u Danilskoj kulturi.
**Riton** je keramička posuda iz srednjeg neolita, pronađena na brojnim lokalitetima Sredozemnog mora i bližoj unutrašnjosti. Istraživanja neolitskog naselja Danilo u Hrvatskoj dala su na desetine ovakvih predmeta.

Prvi nalazi ritona u Bosni i Hercegovini iskopani su na lokalitetu Kakanj 1947. i 1954. god.  Do tada su bili pronađeni na dvije lokacije u sjevernoj Grčkoj i u okolini Trsta. 
I 
Riton je zatim pronađen u Zelenoj pećini i Obre I i na još nekoliko nalazišta u Dalmaciji. Alojz Benac i Josip Korošec, istraživači ovih lokaliteta, su zaključili da se radi o kultnoj vazi, upotrebljavanoj u religijskim i magijskim obredima. Korošec je smatrao da se radi o kultu vode, dok je Benac smatrao da se radi o kultu plodnosti. Bile su rasprostranjene od Korinta u Grčkoj do Trsta.

Na osnovu kasnijih istraživanja zaključeno je da neolitske kulture nisu bile izolovane, u sebe zatvorene zajednice. Postojali su živi kontakti između srednje Bosne i Jadrana, kao i duž svih obala Sredozemnog mora. Jesu neolitske kulture bile sjedilačke, ali su pojedinci putovali, upoznavali se, razmjenjivali materijalna dobra i ideje i stvarali duhovno jedinstvo.

Ritoni iz Kaknja i Obre I su posude na četiri zadebljale noge, sa širokim kosim otvorom i velikom drškom iznad ovog otvora. Unutrašnji dio ovih posuda, prostor među nogama i donja površina drške obojeni su u crvenu boju koja je nanošena poslije pečenja posude. Na nogama ritona dosta često su urezani motivi bodljikave žice, koji u nekim slučajevima zatvaraju tzv. Sunčev kolut.

## Reference 
Kategorija:Bosna i Hercegovina u kamenom dobu
Kategorija:Neolit
Vrhovi Irana

[thumb|desno|280px|[Damavand je najviša planina u Iranu, a nalazi se u provinciji Mazandaran.]]
Oko 54/5% površine Irana čine planinski vijenci i brdovita područja. Vijenci se prostiru na 4 strane: sjevernu, zapadnu, istočnu i južnu, te po središnjem dijelu Irana. Na vrhu vijenaca se nalazi na desetine visokih vrhova koji obično dosežu i do preko 3500 metara. 

Neki vrhovi poput **Damavanda, Alam Kuha i Sabalana** stalno ili tokom većeg dijela godine bivaju prekriveni snijegom. Preostale planine su od izuzetnog značaja za okolinu zbog izvora pitke vode, koji se slijevaju niz njih. Većina ovih planina se koristi za planinarenje i turizam. 

Sedamnaest vrhova sa visinom od preko 4000 m na četiri iranska vijenca imaju sljedeće karakteristike: 

1-	**Damavand** 5628 metara i nalazi se 27 km sjeverno od grada Damavand (provincija Mazandaran)

2-	**Alam-kuh** 4650 m, nalazi se 24 km južno od Bahteri Kelardašta (provincija Mazandaran)

3-	**Sabalan** (Sultan Savalan) 4811 m, nalazi se 39 km od područja Ardebila (provincija Ardebil)

4-	**Taht-e Sulejman** 4643 m, nalazi se 24 km južno od područja Kelardašt (provincija Mazandaran)

5-	**Hezar** 4465 m, nalazi se 19 km južno od područja Rajn Kerman (provincija Kerman)

6-	**Dana** 4409 m, nalazi se 39 km sjeverno od Jasuđa  (provincija Kahgiluje i Bujrahmad) 

7-	**Palan Gardan** (Halnu) 4375 m, nalazi se 22 km od havar Gačsera (provincija Teheran)

8-	**Lalezar**(Kuhšah) 4351 m, nalazi se 28 km sjeverno od Havari Bafta (provincija Kerman)

9-	**Palvar** 4233 m, nalazi se 43 km južno od Havarija Kerman (provincija Kerman)

10-	**Zardkuh** 4221 m, nalazi se 73 km od područja Šahre Kurda (provincija Čahar Mahal i Bahtijari) 

11-	**Garmabasr** 42220 m, nalazi se 17 km južno od područja Kelar Dašt (provincija Mazandaran)

12-	**Džupar** 4135 m, nalazi se 42 km južno od Havarij Kermana (provincija Kerman)

13-	**Kahar Bozorg** 4108 m, nalazi se 24 km od područja Gačsar (provincija Teheran)

14-	**Gare Dag** (Alborz) 4076 m, nalazi se 15 km sjeverno od Havari Damavand (provincija Teheran)

15-	**Širkuh** 4050 m, nalazi se 19 km južno od područja Azna (provincija Lorestan)

16-	**Šahankuh** 4040 m, nalazi se 20 km južno od područja Ferejdun Šahr (provincija Isfahan)

17-	**Mišine Marg** 4022 m, nalazi se na sjeveru područja Firuzkuh (provincija Mazandaran).

## Reference 
Kategorija:Planine u Iranu
Car

[mini| [Simeon I|Simeon I Bugarski, prvi bugarski car, i prva osoba koja je nosila naziv "Car"  ]]
mini|Prijem cara Rusije u moskovskom Kremlju, autor Ivan Makarov
**Car** ( ili ; Staroslavenski: ц︢рь [obično napisano tako sa naslovom ] ili car, carʹ), također napisano ***car***, naziv je koji se koristi za označavanje istočno i južnoslavenskih monarha ili vrhovnih vladara istočne Evrope, izvorno bugarskih monarha od 10. stoljeća nadalje. Kao sistem vladavine u carstvu Rusije i Ruske imperije, poznat je kao caristička autokracija, odnosno carizam. Izraz je izveden iz latinske riječi *Cezar*, koja je u evropskom srednjovjekovnom smislu trebala značiti "car" - vladar s istim rangom kao rimski imperator, držeći ga uz odobrenje drugog cara ili vrhovnog crkvenog službenika (pape ili ekumenskog patrijarha ) - ali zapadni Evropljani su obično smatrali da je ekvivalentan kralju ili da je donekle između kraljevskog i carskog ranga. 
mini|Simeon Saxe-Coburg-Gotha jedina je živa osoba koja je (kao Simeon II) nosila titulu "cara".
[mini| [Nikola II, car Rusije|Nikola II, posljednji car Rusije . ]]

## Reference 
Kategorija:Carevi
Kategorija:Poglavari država
Referendum o nezavisnosti Hrvatske

**Referendum o hrvatskoj samostalnosti** održan je 19. maja 1991. godine. Na tom su referendumu građani Republike Hrvatske  odlučivali o budućnosti Hrvatske odgovarajući na dva ponuđena pitanja. Predsjednik Republike Hrvatske Franjo Tuđman donio je 25. aprila 1991. godine *Odluku o raspisu referenduma u Republici Hrvatskoj za dan 19. maja 1991. godine*, a u vezi s pregovorima o razrješenju državne krize u SFRJ.

## Referendumska pitanja
Na referendumu su građani odgovarali na sljedeća pitanja: 

Na oba pitanja građani su odgovarali zaokruživanjem  "ZA" ili "PROTIV".

## Rezultati 
Na referendum je izašlo 83,56% birača. Njih 94,17% izjasnilo potvrdno na prvo pitanje. Za ostanak Republike Hrvatske u Jugoslaviji kao jedinstvenoj saveznoj državi, što je bila druga ponuđena opcija, glasalo je 1,2% birača.

Predsjednik Republike objavio je 23. maja 1991, na temelju izvješća Republičke komisije za provedbu referenduma od 22. maja 1991, da su na referendumu građani Republike Hrvatske donijeli Odluku: "*1. Republika Hrvatska, kao suverena i samostalna država, koja jamči kulturnu autonomiju i sva građanska prava Srbima i pripadnicima drugih nacionalnosti u Hrvatskoj, može stupiti u savez suverenih država s drugim republikama. 2. Republika Hrvatska ne ostaje u Jugoslaviji kao jedinstvenoj saveznoj državi.*".

Sukladno tome, Sabor Republike Hrvatske donio je 25. juna 1991. Ustavnu odluku o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske, u kojoj se utvrđuje da "*ovim činom Republika Hrvatska pokreće postupak razdruživanja od drugih republika i SFRJ. Republika Hrvatska pokreće postupak za međunarodno priznavanje*". Na istoj je sjednici sva tri vijeća, Sabor donio i Deklaraciju o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske.  Ishod referenduma bio je polazište donošenja i Odluke o raskidu državno-pravne sveze sa ostalim republikama i pokrajinama SFRJ koju je Hrvatski sabor usvojio 8.  oktobra iste godine, čime je Republika Hrvatska i formalno-pravno postala samostalna i suverena država.

## Reference 
Kategorija:1991. u Hrvatskoj
Kategorija:1991. u Jugoslaviji
Kategorija:Referendumi u Hrvatskoj
Hrvatska
Kategorija:1991. u međunarodnim odnosima
Kategorija:Historija SR Hrvatske
Kategorija:Referendumi u 1991.
Kategorija:Politika SFRJ
Kategorija:Rat u Hrvatskoj
Hrvatska
Paleogen

**Paleogen** (paleo + -gen) je geološki period, najstariji od tri stratigrafska dijela kenozojske ere, koji je tjaja  u interval između prije 66 i 23 miliona godina. Paleogen je riječ  grčkog porijekla koja približno znači  „drevno rođeno“, a uključuje 
*paleocensku  (prijee oko 66 do 56 miliona godina), 
*eocensku,  (prije 56 do 33,9 miliona godina) i 
*oligocensku epohu (prije 33,9 do 23 miliona godina).

Termin paleogen osmišljen je u Evropi, kako bi se naglasile sličnosti morskih fosila koji su pronađeni u stijenama prve tri kenozojske epohe, za razliku od kasnijih fosila neogenskog razdoblja (prije 23 do 2,6 miliona godina) i kvartarnog razdoblja (2,6 milijuna) godina do danas). U Sjevernoj Americi kenozoik je tradicijski podijeljen samo na tercijarni (prije 66 do 2,6 miliona godina) i kvartarni period. Međutim, ideja da se tercijar treba zamijeniti oznakama paleogen i neogene postaje sve raširenija.

## Flora i fauna 
U ovom periodu. sisari  su započeli brzu diverzifikaciju bioraznolikosti. Nakon događanja masovnog izumiranja između  krede i paleogena, koje donijelo nestajanje neprilagođenih neletećih dinosaura, sisari su se transformirali  iz nekoliko malih i generalizovanih oblika koji su počeli da evoluiraju u većinu modernih taksona  koje danas poznajemo. Neki od ovih sisara razvili su se u velike oblike koji su mogli dominiralti kopnom, dok su drugi postali sposobni za život u moru, specijaliziranim kopnenim  i zračnim okruženjima. Oni koji su odlazili u okeane postali su moderni kitovi, dok su oni koji su se usmjerili  na drveće postali primati, grupa kojoj pripadaju i svi ljudi dsnsšnjice. Ptice, koje su do kraja krede već bile dobro uspostavljene, takođe su imale adaptivnu radijaciju, dok su preuzimale nebo koje je ostalo prazno do danas izumrlih pterosaura.

Izrazito zahlađenje u oligocenu, dovelo je do masovnog uspona cvjetnica, a za to vrijeme nastale su i mnoge današnje biljke. Trave (*Poaceae*) i biljke poput  roda *Artemisia* (pelini), počele su se pojavljivati na štetu tropskih biljaka, koje su počele propadati. Šume Pinophyta (četinara)  razvile su se u planinskim predjelima. Ovaj trend hlađenja nastavio se, sa velikim fluktuacijama, sve do kraja pleistocena. Dokazi za ovu promjenu kod cvjetnica nalaze se u palinološkim fosilnim zapisima.

## Također pogledajte
*Tercijar

## Reference
Kategorija:Paleogen
Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Kenozoik
Kategorija:Geološki periodi
RTL Kockica

**RTL Kockica** je prvi hrvatski specijalizirani TV kanal za djecu, mlade i obitelj. U vlasništvu je RTL Grupe. RTL Kockica počela je s emitiranjem 11. januara 2014. godine u 11:01 sati.

### Serije i emisije 
### Program za djecu 
## Reference 
Kategorija:Mediji u Zagrebu
HRT 2

**HRT 2** (**Hrvatska radiotelevizija 2** ili **HTV 2**) jest drugi televizijski program Hrvatske radiotelevizije. Od 14. januara 2011. program se emitira danonoćno. Na programu je emisija Noćni muzički program koja svaki dan ima drugi žanr muzike, uz muzičke spotove te snimke koncerata i festivala.  Program se emitira u MUX-u A na području Hrvatske te putem satelita Eutelsat 16A na frekvenciji 10721&nbsp;GHz H 27500.

Urednik HRT-a 2 je Tomislav Štengl.

## Program 
### Emisije 
* Školski sat - školski program
* Nulti sat - školski program
* Art Attack - emisija za umjetnike
* Nora fora - dječja emisija
* Veliki odmor - školski program
* TV vrtić - dječja emisija
* Žutokljunac - dječja emisija
* Učilica - dječja emisija
* Briljanteen - emisija za mlade

### Sportske emisije 
* Petica
* Stadion

### Informativne emisije 
* Vijesti na drugom - informativna emisija
* Vijesti za gluhe (Vijesti na drugom) - informativna emisija za gluhe
* Vrijeme - informativna emisija
* Hrvatska danas - regionalna informativna emisija
* Županijska panorama - regionalna informativna emisija
* Zagrebačka panorama (Županijska panorama) - regionalna informativna emisija
* Regionalni dnevnik - regionalna informativna emisija

### Muzički programi 
* Vip DJ
* Vip Music Club
* Vip Music Club LP
* Ritam tjedna
* Snimka koncerta
* Noćni glazbeni program
* Garaža

### Strane serije 
* Tračerica
* Dr. House
* Doctor Who
* Nove avanture stare Christine
* Čarolija
* Muškarci na stablima
* Mankelov inspektor Wallander
* Bez traga
* Urednica tabloida
* Nepokoreni grad
* Zločinački umovi
* Fawlty Towers
* Pregovarači
* Život s Derekom
* Pseća ophodnja
* Pripovjedač
* Umorstva u Midsomeru
* Inspektor Monttalbano
* Inspektorica Irene Huss

## Reference
Doma TV

**Doma TV** je hrvatska komercijalna televizija s nacionalnom pokrivenošću, koja je s emitiranjem počela 2. januara 2011. u 18:00. Program je započeo emisijom *Dobrodošli doma*, koju su vodili Mia Kovačić i Igor Mešin, a gošća je bila Nina Badrić.

Doma TV svakodnevno nudi programe američkih studija kao što su Warner Bros i Sony, te evropskih produkcijskih kuća kao što su BBC, Mediaset, ITV (Granada) i RDF, te hrvatsku domaću produkciju.

## Program 
### Serije 
* *Klub otpisanih*
* *Tudori*
* *Opasna igra*
* *Slatke male lažljivice*
* *Hitna Miami*
* *Ptice umiru pjevajući*
* *Prijatelji*
* *Prijateljice*
* *Moje kćeri*
* *Novi život*
* *Početak*
* *Seks i grad*
* *Vještice iz Eastwicka*
* *Robinson Crusoe*
* *Zaboravljene duše*
* *Hank*
* *Flash Gordon*
* *Prošli život*
* *Christopher Columbus*
* *Tajne Avalona*
* *Sjajna vremena*
* *Potjera*
* *Na tajnom zadatku*
* *Hellcats*
* *Djevojke na zadatku*
* *Zakon brojeva*
* *Živa meta*
* *Nikita*
* *Posjetioci*
* *Mike i Molly*
* *Vampirski dnevnici*
* *Gilmorice*
* *U dvoje je bolje*
* *Televizijska posla*
* *Frikovi*
* *Smallville*
* *Puna kuća*
* *Mr. Bean*
* *Seinfeld*
* *Na putu prema dolje*
* *Pravednik*
* *Besramnici*
* *Rookie*

### Trenutno 
* *Tuđi život*
* *Autocesta kroz pakao*
* *Kosti*
* *Mentalist*
* *Prijatelji*

### Domaće 
* *Pod sretnom zvijezdom*
* *Zakon ljubavi*
* *Hitna 94*
* *Naša mala klinika*
* *Cimmer fraj*

#### Sapunice 
### Turske 
* *Strasti Orijenta*
* *Suze Bospora*
* *Sjene prošlosti*
* *Gumuš*
* *Asi*
* *Moja majka*

### Latinoameričke 
* *Zamka*
* *Kameleoni*
* *Rebelde*
* *Valeria*
* *Elena*
* *Ukleta Mariana*
* *Magična privlačnost*
* *Esmeralda*
* *Rosalinda*
* *U ime ljubavi*
* *Vatreno srce*
* *Kraljica juga*
* *Otimačica*
* *Eva Luna*
* *Doña Bárbara*
* *Marisol*
* *Ljubav bez granica*
* *Oluja u raju*
* *Za tvoju ljubav*
* *Labirint strasti*
* *Istinska ljubav*
* *Plamen ljubavi*
* *Oprezno s anđelom*
* *Rosario*
* *Pobjeda ljubavi*
* *Rubi*
* *Zauvijek zaljubljeni*
* *Divlja u srcu*

### Ostale 
* *Ana*
* *Mala nevjesta*

### Reality program 
* *Znate li plesati?*
* *Savršena nevjesta*
* *Doktor s Beverly Hillsa*
* *Dom iz snova*
* *Pod nož*
* *Jamie Oliver*

### Domaći 
* *Doma IN*
* *Zadovoljna*
* *Koktel*
* *ZelenJava*
* *Flash Vijesti*
* *Ne zaboravi stihove*
* *Supertalent*
* *Okusi Hrvatske*
* *Miss Universe Dalmacije*

### Show 
* *Nate Berkus show*

### Dječji 
* *Ptica trkačica*
* *Harvey Toones*
* *Neustrašivi Scooby-Doo*

## Reference
Momčilo Otašević

**Momčilo Otašević** (Cetinje, 20. februar 1990) crnogorski je pozorišni i televizijski glumac.

## Životopis 
Rođen je 20. februara 1990. u Cetinju, gdje je završio osnovnu i srednju školu, kao i Fakultet dramskih umjetnosti. U Hrvatskoj je postao poznat po raznim ulogama u televizijskim serijama, posebno u ulozi Damira Gavrana u seriji "Kud puklo da puklo".

Član je Crnogorskog narodnog pozorišta te Narodnog pozorišta u Beogradu.

## Filmografija 
* *Drugo ime ljubavi* kao Saša Krpan (2019–2020)
* *Ljepotice i genijalci* kao gost emisije (2019)
* *Na granici* kao Krešo Butigan (2018–2019)
* *Čista ljubav* kao Ranko Novak (2017–2018)
* *Saga o 3 nevina muškarca* kao Zoran (2017)
* *Kud puklo da puklo* kao Damir Gavran (2014–2016)
* *Budva na pjenu od mora* kao Luka Radmilović (2014)
* *Dječaci iz ulice Marksa i Engelsa* kao Stanko mlađi (2013)
* *Zora dubrovačka* kao Filip (2013–2014)
* *Jagode* kao mladić (2013)
* *Ravna gora* kao narednik (2013)
* *Led* kao Milivoje (2012)
* *As pik – Loša sudbina* (2012)
* *Mali ljubavni bog* kao otac (2011)
* *Malo para puno želja* kao Batko (2010)

## Reference 
Kategorija:Biografije, Cetinje
Kategorija:Rođeni 1990.
Kategorija:Crnogorski glumci
Asim Ugljen (glumac)

**Asim Ugljen** (rođen 30. januara 1983) hrvatski je glumac.

## Biografija 
U rodnom je Zagrebu završio osnovnu školu i klasičnu gimnaziju. Godine 2005. dobija malu ulogu u diplomskom filmu Gorana Devića i tada se opredjeljuje za glumu: sljedeće godine upisuje studij Glume i lutkarstva u Osijeku, a 2007. polaže prijemni ispit na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu, gdje tri godine poslije i diplomira u klasi Franke Perković.

## Filmografija 
* 2007 – *Rastanak*, režija: Irena Škorić
* 2007 – *Crnci*, režija: Goran Dević i Zvonimir Jurić
* 2008 – *Recikliranje* (dio omnibusa *Zagrebačke priče*), režija: Branko Ištvančić
* 2008 – *9. ožujak*, režija: Irena Škorić
* 2008 – *Demon iz Kragujevca*, režija: Irena Škorić
* 2008 – *Tjelesne tekućine*, režija: Dario Lonjak
* 2009 – *Prosjaci*, režija: Neda Radić
* 2009–2014 – "Tajni dnevnik patke Matilde" kao pačić Janko i magarac Oskar
* 2010 – *Rastanak 2*, režija: Irena Škorić
* 2010 – *Odraz*, režija: Martin Zenić
* 2011 – *Generacija ’71*, režija: Boštjan Slatenšek (Slovenija)
* 2011 – *Prva dama Dubrave*, režija: Barbara Vekarić
* 2011 – *7 seX 7*, režija: Irena Škorić
* 2011 – *Djeca jeseni*, režija: Goran Rukavina
* 2012 – *Carver je mrtav!*, režija: Vanja Vascarac
* 2012 – *Bashkim*, režija: Vanja Vascarac
* 2012 – *Igra uhođenja*, režija: Mario Vrbančić
* 2012 – *Dupence*, režija: Tomislav Šestan
* 2013 – *Most na kraju svijeta*, režija: Branko Ištvančić
* 2013 – *Ubiti vepra*, režija: Ivica Mušan
* 2014 – *Broj 55*, režija: Kristijan Milić
* 2014–danas — *In Magazin*
* 2014/2016 – *Kud puklo da puklo*, uloga: Josip Tepavac
* 2015/2019 – *Crno-bijeli svijet*, uloga: brkati novinar
* 2015/2016 – "Samo ti pričaj", uloga: David Šimić
* 2018 – "Volim Hrvatsku", uloga: Asim Ugljen (natjecatelj)
* 2018 – "Dragi susjedi", uloga: Luka
* 2018/2019 – "Na granici", uloga: Ante Štiglić

## Pozorišne uloge 
* 2010/2011 – *Fortinbras se napio*, Janusz Glowatzky, redatelj: Vjeran Zuppa (Satiričko kazalište Kerempuh)
* 2011 – *Lažeš, Melita*, Ivan Kušan, redatelj: Zlatko Sviben (Gradsko kazalište Žar ptica)
* 2012 – *Kako je Dunda spasila domovinu*, Slobodan Šnajder, redateljica: Snježana Banović (Istarsko narodno kazalište)
* 2012 – *Scottstown*, Luke Barnes, redateljica: Morana Foretić (Teatar &TD)

## Reference 
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 1983.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski glumci
Nina Erak

**Nina Erak-Svrtan** (Zagreb 12. februar 1956–9. august 2025) bila je hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* *Na granici* kao Zorka Skorupović (2018)
* *Počivali u miru* kao Janka Katunarić (2017)
* *Crno-bijeli svijet* kao tajnica Večernjaka (2016)
* *Stipe u gostima* kao Višnja (2010)
* *Zakon!* kao Božena (2009)
* *Stipe u gostima* kao prodavačica (2008)
* *Dirigenti i mužikaši* kao Mica (1990)
* *Putovanje u Vučjak* kao Jozefina (1986)
* *Kiklop* kao Danica (1983)

### Filmske uloge 
* *Ko te šiša* kao gospođa (2016)
* *Kauboji* kao Javorova mama (2013)
* *Kotlovina* kao ljekarka (2011)
* *Zagorski specijalitet* kao Đurđa (2010)
* *Čovjek ispod stola* kao gradonačelnica (2009)
* *Duga mračna noć* (2005)
* *Potonulo groblje* kao Ana Fuchs (2002)
* *Djed i baka se rastaju* kao Ruža (1996)
* *Bunda* (1987)
* *Horvatov izbor* (1985)
* *Ljubavna pisma s predumišljajem* kao fizioterapeutkinja (1985)
* *Za sreću je potrebno troje* (1985)
* *Ambasador* kao Markova supruga (1984)
* *Zadarski memento* (1984)
* *Treći ključ* (1983)
* *Kiklop* kao Danica (1983)

### Sinhronizacija 
* *Korgi: Kraljevski pas velikog srca* kao kraljica Elizabeta II (2019)
* *Petar Zecimir* kao Tika-Pika (2018)

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1956.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatske glumice
Kategorija:Umrli 2025.
Chromium (preglednik)

**Chromium** je otvorena kodna baza koja se može kompajlirati u internetski preglednik. Projekt je kojeg uglavnom razvijao Google. Potpuno je funkcionalan preglednik i sadrži veliku većinu izvornog koda za preglednik Google Chrome koji je proširen s dodatnim mogućnostima.

Izvorni kod Chromiuma se široko koristi od strane drugih proizvođača vlastitih preglednika, kao što su Opera i Microsoft Edge i mnogi drugi.

Korisnički interfejs je minimalistički jer je Google želio da se njihov pretraživač *osjeća lagano (kognitivno i fizički) i brzo*.

## Licenca 
Chromium je potpuno besplatan softver otvorenog koda. Dio sa autorskim pravom Google je objavio pod BSD licencom. Ostali dijelovi podliježu raznim licencama, uključujući MIT, LGPL, Ms-PL i MPL/GPL/LGPL. 
[mini| Rana alfa verzija Chromium 3.0 za Linux, koja pojašnjava odvajanje od [Google Chrome|Google Chrome-a . ]]

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Internet
Kategorija:Google
Kategorija:Osnivanja u 2008.
Dino Rogić

**Dino Rogić** (rođen 8. maja 1984) jest hrvatski pozorišni, filmski i televizijski glumac.

## Biografija 
Rogić je rođen 8. maja 1984. u njemačkom gradu Kölnu. Diplomirao je glumu na Akademiji scenskih umjetnosti u Sarajevu. Uz pozorišne uloge, ostvario je i zapaženiju ulogu u filmu *Superglued*. Televizijskoj publici predstavio se ulogom mladog radnika Mate Škopljanca u telenoveli *Larin izbor*.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* *Volim Hrvatsku* kao takmičar (2019)
* *IN Magazin* kao gost u rubrici "Kuhanje je IN" (2019)
* *I godina nova 2019.* kao Jure Penava (2018)
* *Na granici* kao Jure Penava (2018–2019)
* *Der Kroatien Krimi* kao Pavel Marić (2018–2020)
* *Kud puklo da puklo* kao Ivica Brkić (2015)
* *Počivali u miru* kao Igor Aris (2015)
* *Stella* kao konobar Mislav (2013)
* *Larin izbor* kao Mate Škopljanac (2011–2013)

### Filmske uloge 
* *Broj 55* kao Kovač (2014)
* *Cezar* (2012)
* *Larin izbor: Izgubljeni princ* kao Mate Škopljanac (2012)
* *Da vam nacrtam* (2011)

## Reference 
Kategorija:Biografije, Köln
Kategorija:Rođeni 1984.
Kategorija:Hrvatski glumci
IN Magazin

***IN magazin*** je hrvatski televizijski zabavni show, koji je s emitiranjem krenuo 26. januara 2009. godine. Voditelji ove televizijske emisije su Mia Kovačić i Renata Končić Minea. Voditelji se tokom sedmice mijenjaju kao npr. 28. novembra 2016. godine kada su emisiju vodili Minea, a onda Mia.

## Koncept emisije 
*IN magazin* je zabavna emisija Nove TV koja se bavi temama iz svijeta bogatih i slavnih, pretresa društvene teme dana, te donosi dnevne domaće i strane vijesti. Emisija ima i nekoliko stalnih rubrika posvećenih uređenju doma, kulinarskim umijećima i savjetima. Voditelji emisije do danas su bili: Ivo Perkušić, Nikolina Pišek i Ana Stunić.

## Raspored emitiranja 
Emisija je svoju premijeru doživjela 26. januara 2009. godine na programu Nove TV u 18.30 sati. *IN magazin* emitira se od ponedjeljka do petka u 17.30.

## Reference 
Kategorija:Hrvatske TV-emisije
Neprekidno napajanje

mini|Prikaz Offline UPS: Zelena linija prikazuje protok električne energije. Tipično vrijeme zaštite: 5–20 minuta.   |alt=
**Neprekidno napajanje** ili **UPS** (*skraćenica od eng. **uninterruptible power source** - što znači **neprekidni izvor napajanja***) je električni uređaj koji obezbjeđuje napajanje strujom uslijed nestanka struje. UPS se razlikuje od pomoćnog ili pričuvnog napjanja ili strujnih agregata u stanju pripravnosti po tome što pruža trenutnu zaštitu od nestanka struje ili kratkorajnih strujnih prekida.

UPS se obično koristi za zaštitu hardvera poput računara, podatkovnih centara, telekomunikacijske opreme ili druge električne opreme gdje neočekivani prekid napajanja može prouzrokovati ozljede, poremećaj poslovanja ili gubitak podataka. UPS-ovi se prave i za zaštitu jednog računara za koji treba oko 200 volt-ampera do ogromnih jedinica koje napajaju čitave podatkovne centre ili zgrade. Najveći svjetski UPS jest 46 MW akumulatorski električni sistem koji se nalazi u Fairbanks, Aljaska i napaja čitav grad i obližnje ruralne zajednice ukoliko nestane struje.

## Tehnologije 
Tri glavne kategorije modernih UPS sistema su *on-line*, *line-interactive* i *standby*:

* On-line UPS najčešće koristi metodu "dvostrukog pretvaranja". UPS prihvati izmjeničnu struju, ispravlja je na istosmjernu struju koja prolazi kroz punjivu bateriju, koja se ispravlja nazad u izmjeničnu struju napajući opremu i u tom procesu ispravljajući sve strujne anomalije. Najčešće se koristi kada se radi o vrlo osjetljivoj opremi. 
* Line-interactive je vrlo sličan običnom offline UPS-u, ali ima više vrsta filtera koji obezbjeđu stabilnu voltažu 
* Standby („off-line“) UPS-ovi napajaju uređaje direktno, a baterija se uključuje samo kada nestane struja.

Većina UPS uređaja ispod jednog kilovolt-ampera (1 kVA) su line-interactive ili standby, koji su inače jeftiniji u odnosu na on-line varijantu. 
mini|Line-interactive UPS: Zelena linija prikazuje protok električne energije. Tipično vrijeme zaštite: 5–30 minuta.   |alt=
Postoje tri glavne vrste UPS baterija: Valve Regulated Lead Acid (VRLA), Flooded Cell ili VLA baterije, te litijum-ionske baterije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* UPS nužnost a ne luksuz

Kategorija:Elektronika
UPS

## Firme 
* United Parcel Service, internacionalna dostavljačka firma

## Nauka i tehnologija 
* Unpentseptium, hemijski element sa simbolom Ups
* Neprekidno napajanje
* Ups (debugger)
AFI-jevih 100 godina filmske muzike

Dio serije 100 godina AFI-ja..., **AFI-jevih 100 godina filmske muzike** jest spisak top 25 muzika za film u američkoj kinematografiji. Objavio ga je Američki filmski institut 2005.

John Williams ima najviše muzika za film među top 25 – tri: *E.T.*, *Ralje* i, na broju 1 spiska, *Ratovi zvijezda*. Elmer Bernstein, Jerry Goldsmith, Bernard Herrmann i Max Steiner imaju po dvije.

Sedam kompozitora imalo je po 11 muzika za film nominiranih za top 25: Steiner, Bernstein, Alfred Newman, Goldsmith, Franz Waxman, Miklós Rózsa i Williams.

## Vanjski linkovi 
* Spisak 250 nominiranih muzika za film 
* Spisak 25 dobitničkih muzika za film 

10 top 10
AFI-jevih 100 godina filmske muzike
Panspermija

**Panspermija** je hipoteza po kojoj se život događa svuda po svemiru i da nije nastao na samoj Zemlji. Kaže se da je rezultat "infekcije" organizmima iz svemira i od tada nastavlja evoluirati.

Teško da postoje ikakve indikacije koje bi mogle proturječiti ili potvrditi ovu hipotezu. Do danas nije poznat niti jedan  životni oblik  izvan Zemlje.
Teorija panspermije ne odgovara na pitanje kako je život nastao negdje drugdje prije nego što je došao na Zemlju. Postoje najmanje tri varijante hipoteze:
* **Litopanspermija**, poznata i kao međuzvjezdana panspermija,  teorija koja tvrdi da u meteoritima, kometama ili asteroidima ima smrznutih aminokiselina i da se ta 'sjemenka života' tako kreću s planete do planete, iz iste galaksije na drugu planetu ili  planetu udrugoj galaksiji.
***Balistička panspermija**, poznata i kao interplanetarna panspermija, navodi da u komadima  otkinutih stijena pretpostavljene planete ima aminokiselina koje su u njih dospjele zbog velikog uticaja raznih faktora. Ovaj komad bi potom te aminokiseline odnio na drugu planetu u istoj galaksiji.
***Dirigirana panspermija** navodi da je neka naprednija vanzemaljska grupa organizama "namjerno" širila sjeme života.
 
Određene bakterijske spore mogu preživjeti svemirska putovanja. Mogle bi putovati   u svemirskim vozilima i zaraziti druge planete. Ovo bi otežalo istraživanje vanzemaljskog života.
Pokazalo se da su neke višećelijske  životinje] (koje pripadaju životinjskom carstvu) preživjele u svemiru neko vrijeme i možda putovale međuzvjezdanom prostoru ako su zatvorene u (ledenoj) kometi.

Međutim, pitanje je odnosi li se to i na međuzvjezdna putovanja.

## Također pogledajte
* Astrobiologija
* Abiogeneza

## Reference
## Vanjski linkovi
* http://www.panspermia.org
* Hardy lichen shown to survive in space (New Scientist)
* A.E. Zlobin, 2013, Tunguska similar impacts and origin of life (mathematical theory of origin of life; incoming of pattern recognition algorithm due to comets)
* Francis Crick's notes for a lecture on directed panspermia
* 
* 
*Q. & A.: *"What if life did not originate on Earth?"*, Isaac Chotiner, Gary Ruvkun, The New Yorker, 8 July 2019
* 

Kategorija:Astrobiologija
Kategorija:Biološke hipoteze
Kategorija:Evolucija
Kategorija:Vanzemaljski život
Veleizdajnički proces 1909.

**Veleizdajnički proces** je bio sudski proces koji su vlasti Austro-Ugarske organizovale u Zagrebu 1909. godine protiv 53 člana Srpske samostalne stranke. SSS u to doba s Hrvatskom strankom prava čini Hrvatsko-srpsku koaliciju, većinsku snagu u Hrvatsko-slavonskom saboru. Optuženi su za saradnju s vlastima Srbije u zavjeri da se Južni Slaveni ujedine u zajedničku državu. Iako su dokazi bili slabi (dokazano je da je glavni svjedok optužbe bio policijski provokator, Đorđe Nastić; prema tadašnjim propisima tako prikupljene informacije nije se smatralo zakonitim dokazom), osuđeni su na robiju. Ubrzo je Koalicija sklopila politički pakt s ugarskim premijerom Héderváryjem, pa su svi bili pomilovani.

U vrijeme veleizdajničkog procesa su iz Kraljevine Srbije - putem tajne organizacije Crna ruka - vođene aktivnosti u svrhu teritorijalnog širenja, koje je uključivalo vojne akcije pomoću ubačenih gerilaca na području juga Srbije i Makedonije pod vlašću Osmanlijskog carstva, te razne obavještajne aktivnosti - te, u iščekivanju mogućeg evropskog rata u kojemu će Srbija biti u prigodi proširiti svoj teritorij, priprema za oružane akcije - na području Austro-Ugarske i Kraljevine Crne Gore; gdje se također putom organizacije Narodna odbrana radilo na organizaciji oružane pobune. O sudjelovanju u tim aktivnostima će kasnije i javno govoriti neki njihovi viđeniji učesnici, poput Svetozara Pribićevića, Puniše Račića i Vase Čubrilovića.

Po kasnijoj tvrdnji koju sam predsjednik Srpske samostalne stranke Svetozar Pribićević iznosi u svojoj brošuri  iz 1931. godine, optuženici iz zagrebačkog Veleizdajničkog procesa su doista bili veleizdajnici - radili su na razbijanju Austro-Ugarske i uspostavi Jugoslavije - ali optužba nije raspolagala dobrim dokazima. Pribićević je o jednome od ključnih svjedoka optužbe, Simi Turajliću, u novinama Srbobran pisao s gnušanjem: *Ovako se zove jedna zvijer u ljudskoj podobi, koja je - osim crkvenobočkih veleizdajnika - strpala još mnoge druge ljude u istražni zatvor kot. suda u Kostajnici, sudb. stola u Petrinji, te lepoglavsku i mitrovačku tamnicu. Ovako se zove jedna moralna propalica i ništarija...* 

## Reference 
Kategorija:Historija Austro-Ugarske
Lotus 1-2-3

**Lotus 1-2-3** bio je program za proračunske tabele kojeg je razvio Lotus Software (kasnije posta dio IBM-a). Bila je to jedna od ključnih aplikacija za IBM računare i jako popularna 1980-ih i dala veliki doprinos uspjehu IBM PC-a.

Prva proračunska tabela, VisiCalc, napravila je od Apple II računara jednim od prvih poslovnih računara. Ulaskom IBM-a na tržište, VisiCalc nije na vrijeme izdao aplikaciju za njihove računare. Lotusovo rješenje plasirano je kao integrisano rješenje 3-u-1, koji je osim proračunskih tabela imao i funkcionalnost baze podataka i izrade grafikona. Tako je Lotus 1-2-3 brzo prestigao VisiCalc, kao i druge konkurente kao što su Multiplan i SuperCalc.

1-2-3 je postavio standard za žanr proračunskih tabela, koji je uključivao dBase i WordPerfect što je poslovnim korisnicima davalo sveobuhvatno poslovno rješenje. Dolaskom Windowsa 3.0, tržište softvera je još više poraslo. Lotus i ostali proizvođači nisu gledali da naprave program sa grafički interfejsom kako bi dopunili svoje DOS aplikacije, tako da su Microsoft rješenja Excel i Word vremenom potisla Lotus i ostalu konkurenciju. IBM je kupio Lotus 1995. i nastavio prodaju sve do 2013. 
 |link=Special:FilePath/Lotus-123-3.0-dos.png]]

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*   . 
*   . 
*   .

Kategorija:Proračunske tabele
Kategorija:DOS softver
Srbobran (novine)

**Srbobran** su bile novine koje su izlazile u Zagrebu početkom 20. vijeka, od 1901. do 1914. Novine su bile glasilo Srba iz Kraljevine Hrvatske i Slavonije i Srpske samostalne stranke.

## Historija 
Prvi broj je izašao 15. januara 1901. godine. Predsjednik srpskog društva *Zora* iz Beča, Nikola Stojanović je na skupu srpskog akademskog društva u Beču 27. jula 1902. pročitao svoj rad *Srbi i Hrvati*. Prvi se za diskusiju javio Hrvat iz Osijeka Nikola V. Karlić i on je u potpunosti podržao predavača. Kada se taj rad objavio u vidu podlistku u "Srbobranu", izazvao je oštre reakcije: antisrpske demonstracije početkom septembra u Zagrebu i još nekim gradovima, spaljivanje "Srbobrana" na ulici, a novine su zabranjene. Do 1. septembra 1902. objavljeno je 175 brojeva "Srbobrana". Od 30. decembra 1902. novine izlaze pod novim imenom *Novi Srbobran*. Do 29. decembra 1906. izašlo je 275 brojeva, a od januara 1907. do 21. avgusta 1914. objavljeno je 176 brojeva novina, pod starim imenom *Srbobran*. Za novine su pisali Svetozar Pribićević, Milan Pribićević, Adam Pribićević, Bude Budisavljević, Milan Marjanović i mnogi drugi.

## Reference 
Kategorija:Historija Austro-Ugarske

Kategorija:Novine na srpskom jeziku
Kategorija:Mediji u Zagrebu
Kategorija:Srbi u Hrvatskoj
Linda Begonja

**Linda Begonja** (Zadar, 9. april 1972) hrvatska je pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
### Filmske uloge 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Biografije, Zadar
DBase

**dBase** (također i kao **dBASE**) je bio jedan od prvih sistema za upravljanje bazama podataka na mikroračunarima, i svojevremeno jedan od najuspješnijih. DBase sistem je uključivao pogon baze podataka, sistem upita, grafički uređivač i programski jezik koji koji je povezivao sve ove komponente. dBaseov glavni dio je .dbf datoteka, vrlo rasprostranjena u aplikacijama kojima je potreban jednostavan format za pohranu strukturiranih podataka.

Izvorno izdat kao **Vulcan** za PTDOS 1978., CP/M port je privukao pažnju Ashton-Tatea 1980. Licencirali su ga i izdali kao **dBASE II**, a kasnije prebacili na Apple II i IBM PC računare sa operativnim sistemom DOS. Na PC platformi dBase je postao jedan od najprodavanijih softvera. Glavna nadogradnja objavljena je kao **dBase III** i prenesenana mnoge platforme, između ostalog UNIX i VMS. Sredinom 1980-tih, Ashton-Tate je bio dio "velike trojke" izdavača softvera ranog poslovnog softvera uz Lotus Development i WordPerfect.

Od sredine 1980-ih, nekoliko firmi je proizvelo vlastite verzije dBase proizvoda. To su bili FoxBASE+ (kasnije preimenovan u FoxPro), Clipper i druge takozvani xBase proizvodi. Mnogi od njih su bili tehnički jači od dBase-a, ali nikad nisu uspjeli da ga potisnu sa tržišta. To se promijenilo katastrofalnim **dBase IV**, čiji su dizajn i stabilnost bili toliko loši da su se mnogi korisnici prebacili na druge proizvode. Istovremeno, počela sve veća upotreba IBM-ovog SQL-a (Structured Query Language) koja je nudila mnoge prednosti u odnosu na dBASE.

Početkom devedesetih godina xBase proizvodi su bili vodeća baza podataka za implementaciju poslovnih aplikacija. Zbog svoje značajnosti, u roku od godinu dana tri najveće firme iz ovog polja su kupljene:

* Borland je kupio Ashton-Tate 
* Microsoft je kupio Fox Software 
* Computer Associates je kupio Nantucket.

U narednom desetljeću većina originalnih xBase proizvoda je nestala sa tržišta ili im je korištenje svedeno na minimum. Proizvodi poznati kao dBase i dalje postoje, čiji je vlasnik dBase LLC. 
alt=|centar|mini|500x500piksel| Historijska vremenska crta za sve dBase proizvode

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  
* xBase (i dBase) Format Datoteke

Kategorija:Programski jezici
Kategorija:Baze podataka
Kategorija:DOS softver
Kadaif

mini|Turski kadaif|202x202piksel**Kadaif** (, , ) je vrsta slatkog jela.
Sirovi kadaif se pravi na sljedeći način: napravi se žitko tijesto od bijelog brašna i jaja i stavi se u posudu koja je s donje strane šupljikava. Onda se iz tog sudu sipa tijesto na jednu veliku tepsiju (demirliju) koja je dobro zagrijana žarom koji je stavljen ispod nje. Na taj način se dobiju tanke niti pečenog tijesta koje se vadi na tepsije i hladi.

Od ovog sirovog kadaifa spravlja se kadaif za jelo tako što se složi u duboku tepsiju, na njega se polije određena mjera putera pa se peče u štednjaku ili u pekari, Kad je pečen zalije se gustim kljiučalim šerbetom od šećera.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.posnajela.rs/2012/12/kadaif/
* https://books.google.com/books?id=r2M6DwAAQBAJ&pg=PA22
* https://wuw.pl/data/include/cms/PH_2022_4.pdf#page=97

Kategorija:Slatka jela
Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Turska kuhinja
Kompot

[mini|Kompot od [Kajsija|kajsije]]
**Kompot** je slastica od većih komada voća u šećernom sirupu. Sirup je bezalkoholni jasni sok dobiven kuhanjem voća u velikom volumenu vode. Voće za kompot mogu biti: jagode, kajsije, breskve, jabuke, ogrozd, višnje i sl.

Kompot je dio kulinarske kulture zemalja u Srednjoj, Istočnoj i Južnoj Europi, kao što su: Armenija, Azerbajdžan, Bjelorusija, Češka, Ukrajina, Rusija, Poljska, Bugarska, Bosna i Hercegovina, Litvanija, Latvija, Slovenija, Hrvatska, Sjeverna Makedonija, Srbija, Slovačka i Rumunija. Kompot je široko korišten način očuvanja voća za zimsku sezonu u Bugarskoj, Bosni i Hercegovini i drugim jugoistočnim zemljama Evrope.

Potrošnja kompota je u opadanju od 1980.-ih. U mnogim zemljama, kompot su zamijenili voćni sokovi, bezalkoholna pića i mineralna voda

## Vanjski linkovi
Tulumba

mini|Tulumbe
**Tulumba** je desert dubokog prženja koji se nalazi u osmanskoj kuhinji i regionalnim kuhinjama bivšeg Osmanskog carstva. To je prženo tijesto natopljeno sirupom, slično jalebisu i churrosu. Napravljena je od kvasca tijesta od beskvasnog tijesta (duljine oko 3&nbsp;cm) s malim ovoidnim oblikom s obodima duž njega pomoću vrećice za tijesto ili preše za kolače s prikladnim krajnjim komadom. Prvo se prži do zlatne boje, a zatim se preko njega ulije šećer-slatki sirup kad je još vruće. Jede se hladno.

## Reference 
Kategorija:Bosanska kuhinja
Sirnica

**Sirnica** je specijalitet bosanske kuhinje preuzet iz turske kuhinje. To je pita od sira, koje se mota u tanko razvučeno tijesto jufke. Zavisno od načina pripreme, u Bosni i Hercegovini se najčešće duge, umotane jufke savijaju u krug, zvrk, što odgovara okrugloj, plitkoj tepsiji u kojoj se peče. Za pravougaonu posudu, pleh, slaže se u redove. Postoji i tzv. slagana sirnica, koji se spravlja tako da se jufke ne motaju, nego se manji komadi tijesta posuti sirom, slažu u slojeve. Poslužuje se uz kiselo mlijeko ili jogurt. Mjesta gdje se mogu probati sirnice i bureci zovu se buregdžinice i mogu se naći u gotovo svim mjestima Bosne i Hercegovine.

## Također pogledajte 
* Burek
* Zeljanica
* Krompiruša

## Reference 
Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Pite
Print server

**Print server ili server pisača** jest serverski uređaj koji povezuje pisače sa klijentima na putem mreže. On obrađuje zadatke ispisa sa računara i šalje te poslove odgovarajućim pisačima, redom obavljajući zadatke. Pomoćne funkcije uključuju mogućnost uvida u red poslova koji se obrađuju, mogućnost preuređenja ili brisanja poslova ispisa koji čekaju ili sposobnost obavljanja uvida (poput broja ispisanih stranica. Server pisača se može koristiti za provođenje pravila administracije, poput kvota za ispis u boji, provjere autentičnosti korisnika/odjela ili žigoisanje ispisanih dokumenata.

Server pisača podržava razne protokole za ispis među njima: Internet Printing Protocol, Line Printer Daemon protocol, NetWare, NetBIOS/NetBEUI i JetDirect.

Server pisača može biti umreženi računar s jednim ili više zajedničkih pisača. Alternativno, server pisača može biti namjenski uređaj u mreži, koji mrežno spaja pisače preko LAN-a.

## Reference 
Kategorija:Računarske mreže
Kategorija:Serveri
Goran Čengić

**Goran Čengić** (Sarajevo, 21. april 1946 – Sarajevo, 14. juni 1992) bio je bosanskohercegovački rukometaš koji je igrao za RK Bosna Sarajevo, RK Mlada Bosna, RK Crvena zvezda i rukometna reprezentaciju Jugoslavije.

## Rani život 
Roditelji Ferid (*Fićo*) i Nataša (djevojački Zimonjić) su bili partizani u Drugom svjetskom ratu. Otac mu je bio prvi gradonačelnik Sarajeva nakon Drugog svjetskog rata, a kasnije je sedam godinja proveo na Golom otoku, jer je odbio naređenje partije da uhapsi svoje prijatelje. Natašin pradjed je bio pop i vojvoda gatački Bogdan Zimonjić, a brat od njenog djeda je bio Petar Zimonjić, mitropolit dabrobosanski, kojeg su ubile ustaše 1941. Ivan Goran Kovačić je osoba po kojoj su mu roditelji dali ime. Odgojen je u duhu antiašističkih ideala, prije svega slobode i jednakosti za sve ljude bez obzira na vjeru i naciju. Bio je najstariji od trojice braće, a mlađa braća su mu bili Rodoljub (1947) i najmlađi Igor (1958). Živjeli su u naselju Grbavica u Sarajevu.

1963. godine, sa 17 godina je igrao za ekipu RK Bosna Sarajevo, kada su nakon pobjede nad bjelovarskim Partizanom osvojili prestižnu titulu u finalu Kupa Jugoslavije. Završio je studije na sarajevskoj likovnoj akademiji, smjer Industrijski dizajn. Oženio se Goranom i imao dva sina, Vladimira i Srđana.

## Smrt 
Ubio ga je 14. juna 1992. godine Veselin Vlahović nakon što je pokušao zaštiti svog komšiju, starog i bolesnog profesora Husniju Ćerimagića, nosioca Karađorđeve zvijezde. Stan mu je bio u naselju Grbavica, u dijelu koji su držale srpske snage. Supruga je sa sinovima već otišla u Beograd, a i on je to planirao. Prijatelji su mu savjetovali da sa ulaznih vrata skine pločicu s natpisom Čengić i da stavi majčino djevojčako prezime Zimonjić. Čuvši da se nešto dešava na stepeništu zgrade, otvorio je svoja vrata i vidjevši naoružane muškarce kako odvode komšiju, povikao je na njih. Stari Husnija drhtao je od straha na stepeništu, bio je samo u pidžami. Ubica, poznatiji kao *Monstrum s Grbavice*, koji služi kaznu od 42 godine zatvora za najteže zločine nad civilima, poveo je Gorana na put bez povratka. Upucao ih je obojicu i bacio na smetlište. Goran je umirao dva dana, a onda se ubica, posumnjavši da je Goran živ, vratio i dokrajčio ga. Goranovo tijelo je pronađeno nakon devet godina u jami ispod Trebevića i pokopano.

## Zanimljivosti 
Goranova majka Nataša je ustanovila da su u istoj ćeliji zatvora u Sarajevu bili i njen muž, i ranije, Petar Zimonjić (mitropolit) - brat od njenog djeda, a njeni preci (Zimonjići) i preci njenog muža (Čengići, potomci Smail-age Čengića) su bili smrtni neprijatelji. Nataša je bila u krvnom srodstvu s Karađorđevićima i crnogorskim Petrovićima.

## Reference 
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1946.
Kategorija:Umrli 1992.
Kategorija:Sportisti iz Sarajeva
Kategorija:Bosanskohercegovački rukometaši
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Sarajevu
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Hurmašica

[mini|Hurmašice (lijevo) [Tulumba|tulumbe (desno)]]
**Hurmašica** ili hurmadžik (također *urmašica*) je vrsta zalivenog slatkiša, prisutna u bosanskoj i srpskoj kuhinji, porijeklom s Orijenta, čiji su osnovni sastojci brašno, šećer, maslac, jogurt ili sirće, koji se poredaju u tepsiji u obliku hurme, odakle je dobiveno ime, a nakon pečenja zaliju agdom.

## Porijeklo 
Na Bliskom Istoku i u Turskoj postoje slični kolači.

## Priprema 
Tijesto se pravi sa brašnom, šećerom, jogurtom, maslacem ili margarinom, uljem, jajima, jezgrom oraha i praškom za pecivo. Za agdu se koriste voda, šećer i limunov sok, koji se dodaje u agdu i usporava ušečeravanje kolača. Postoje i varijante u koje se u brašno dodaje i kokos.

## Običaji 
Priprema se i tokom islamskih praznika posebno za vrijeme Ramazanskog bajrama i Kurban-bajrama.

## Također pogledajte 
* Bosanska kuhinja

## Reference 
Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Turska kuhinja
Kategorija:Srpska kuhinja
Toyota Celica

**Toyota Celica** (čita se Selika) bio je automobil kojeg je proizvodila Toyota od 1970. do 2006. Ime Celica potiče od latinske riječi *coelica* što znači "rajski" ili "nebeski".

Proizvedena u sedam generacija, Celica je bila pogonjena raznim četvero-cilindričnim motorima. Varijante Celice su nekada proizvedeni kao zasebni modeli, kao što je bila Celica Supra (kasnije Toyota Supra).

## Motosport 
### Reli 
[mini| Toyota Celica GT-Four (ST165) [reli automobil grupe A, 1990. pobjednik Safari relija. |alt=]]
U moto sportovima Celica je bila poznata u reli takmičenjima. Prvi svjetski reli šampionat (WRC) za Celicu bio je u Velsu 1972, kada se Ove Andersson plasirao na deveto mjesto. Prva pobjeda stigla je 1982. na reliju Novog Zelanda s Björnom Waldegårdom koji je vozio 2000GT (RA63).

Celica GT-Four se takmičila u grupi A reli utrkivanja od 1988 do 1997. Celica GT-Four  je osvojila dvije konstruktorske titule i četiri vozačke titule. Carlos Sainz bio je najuspješniji vozač, osvajajući 2 WRC titule sa ST165 (1990) i ST185 (1992) godine. ST185 je također osvojio titule 1993. i 1994. godine kojeg su vozili Juha Kankkunen i Didier Auriol. ST205 model je postao centar skandala jer je Toyotin tim dobio 12 mjesečnu zabranu zbog ilegalnog turbo restriktora. Kada se Toyota vratila u šampionat, počeli su koristiti Corollu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* H istorija Celice 1971–2005.  Historija Celice u Sjevernoj Americi. 
* Informacije, historija u Sjevernoj Americi i servisni priručnici 
* Korisnički priručnik za Toyota Celica (7G)

Kategorija:Automobili 1980-ih
Kategorija:Automobili 1970-ih
Kategorija:Automobili 2000-ih
Kategorija:Toyotini automobili
Toyota Corolla

**Toyota Corolla** je linija kompaktnih automobila koje proizvodi Toyota. Predstavljena 1966, Corolla je već 1974. bila najprodavaniji automobil na svijetu. Od tada je Corolla bila jedan od najprodavanijih automobila, a 1997. postala je najprodavaniji model na svijetu ikad, nadmašivši Volkswagen Bubu. Toyota je u 2016. prodala 44 milionitu Corollu.

Naziv *Corolla* dolazi od naziva za njihovo veće auto Toyota Crown (crown znači kruna), dok je "corolla" latinski za "malu krunu". Od 2006. do 2018. u Japanu i većini ostatka svijeta, a od 2018. u Tajvanu, model hatchbacka kojeg je Toyota prodavala se zvao Auris. Od 2018. Toyota je odlučila ponovo vratiti naziv Corolla na većini tržišta u svijetu.  lijevo|mini| Toyota Corolla prve generacije

Raniji modeli su uglavnom imali pogon na zadnjim točkovima, ali vremenom su svi kasniji modeli prešli na pogon na prednjim točkovima, dok je bilo i rijetkih verzija sa pogon na sva četiri točka. Tradicionalni konkurenti Corolle su Nissan Sunny, predstavljen iste godine kao Corolla u Japanu, a kasnije i Honda Civic i Mitsubishi Lancer

Corolla se proizvodi u Japanu na originalnoj lokaciji Toyota Takaoka, izgrađenoj 1966. godine. Različiti proizvodni pogoni izgrađeni su u Brazilu (Indaiatuba, São Paulo), Kanadi (Cambridge, Ontario), Kini (Tianjin), Indiji (Bangalor), Pakistanu (Karači), Južnoj Africi (Durban), Tajvanu, Tajlandu, Vijetnamu, Turskoj i Venecueli. Proizvodnja se prethodno obavljala u Australiji (Viktorija), Novom Zelandu (Temza), Filipinima (Santa Rosa, Laguna) i Velikoj Britaniji (Derbyshire). Proizvodnja u Sjedinjenim Državama (NUMMI u Fremontu, Kalifornija) prestala je u martu 2010. godine. Proizvodnja je nastavljena sljedeće godine nakon otvaranja pogona Toyota Motor Manufacturing Mississippi u novembru 2011. godine u Blue Springs, Mississippi.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Toyota Global stranica | Corolla 
* blog.toyota.co.uk: Vozila: Povijest Corolle  (službena stranica)

Kategorija:Automobili 1990-ih
Kategorija:Automobili 1980-ih
Kategorija:Automobili 1970-ih
Kategorija:Automobili 1960-ih
Kategorija:Mali automobili
Kategorija:Toyotini automobili
Đuveč

mini|Đuveč
**Đuveč** (, , , , ) jest turska, rumunska i balkanska supa od mesa i povrća, slična francuskoj supi ratatu. Pravi se od mesa, maslina, paradajza, gljiva, luka, začinskog bilja i začina, a obično se poslužuje uz miješanu salatu.

Od mesa mogu se koristiti piletina, svinjetina, janjetina ili govedina, a ponekad i riba, ali meso se može izostaviti. Korišteno povrće: luk, paradajz, paprika, tikvice, patlidžan, grašak, krompir, mrkva. Od začina se dodaju: crvena paprika i začinsko bilje te još neka druga. Ovo jelo može biti prženo ili pečeno. Posuda u kojoj se kuha se također zove đuveč koja dolazi od turske riječi *güveç*, što znači "zemljani lonac".

## Također pogledajte 
* Bosanska kuhinja

## Reference 
Kategorija:Bugarska kuhinja
Kategorija:Crnogorska kuhinja
Kategorija:Turska kuhinja
Kategorija:Srpska kuhinja
Kategorija:Rumunska kuhinja