Yangtze

**Yangtze** (,  **Chang Jiang**; *Duga rijeka*) najduža je rijeka u Aziji i treća najduža na svijetu (poslije Nila i Amazona). Duga je 6300&nbsp;km i protječe samo kroz Kinu. Tradicionalno predstavlja granicu između sjeverne i južne Kine.
 
Na rijeci je izgrađeno više brana i hidroelektrana, među njima je i najveća na svijetu: Brana Tri sutjeske.

Izvire na brdu Jari u planinama Tanggula, na Tibetu, na nadmorskoj visini 4900 m, teče 6300&nbsp;km među gorama jugoistočne Kine, kanjonima dolazi do poplavnih ravnica i kod Šangaja se ulijeva u Istočnokinesko more. Peta je najveća primarna rijeka po zapremini proticaja u svijetu. Njen sliv čini jednu petinu kopnene površine Kine i dom je gotovo trećine stanovništva zemlje.

Rijeka ima ogroman sliv (18,9% riječne mreže Kine). Na ravnicama oko nje živi 400 miliona stanovnika, a na područjima uz rijeku uzgaja se dvije trećine riže u Kini. Česte poplave uzrokuju velike štete.

Yangtze je igrao veliku ulogu u historiji, kulturi i ekonomiji Kine. Hiljadama godina rijeka se koristila za vodu, navodnjavanje, kanalizaciju, transport, industriju, obilježavanje granica i rat. Prosperitetna delta Jangcea stvara čak 20% kineskog BDP-a. Brana Tri klisure na Jangceu najveća je hidroelektrana na svijetu koja je u upotrebi. Sredinom 2014. kineska vlada je objavila da gradi višeslojnu transportnu mrežu, koja se sastoji od željeznica, puteva i aerodroma, kako bi stvorila novi ekonomski pojas uz rijeku.

Yangtze protječe kroz široku lepezu ekosistema i stanište je za nekoliko endemskih i ugroženih vrsta. Posljednjih godina rijeka je zagađena od industrijskog i zagađenja plastikom, pogođena je i pretjeranim oticanja mulja i gubitka močvara i jezera, što pogoršava sezonske poplave. Neki dijelovi rijeke su sada zaštićeni kao prirodni rezervati. Dio uzvodnog Yangtzea koji teče kroz duboke klisure u zapadnom Junanu dio je tri paralelne rijeke zaštićenih područja Yunana, UNESCO-ve Svjetske baštine.

## Hidrologija 
### Periodične poplave 
Desetine miliona ljudi žive u poplavnoj ravnici doline Yangtze, oblasti koja prirodno plavi svakog ljeta i pogodna je za stanovanje samo zato što je zaštićena riječnim nasipima. Poplave dovoljno velike da preplave nasipe izazvale su velike probleme onima koji tamo žive i obrađuju zemlju. Zapažene poplave uključuju one iz 1931, 1954. i 1998.

Poplave u Centralnoj Kini 1931. bile su niz poplava koje su se dogodile u Kini. Poplave se općenito smatraju jednom od najsmrtonosnijih prirodnih katastrofa ikada zabilježenih, a gotovo sigurno i najsmrtonosnijim u 20. vijeku (ne uključujući pandemije i glad). Procjene ukupnog broja smrtnih slučajeva kreću se od 145.000 do 3,7 miliona ili 4 miliona. Yangtze je ponovo plavila 1935, uzrokujući velike gubitke života.

Od juna do septembra 1954, poplave rijeke Yangtze bile su niz katastrofalnih poplava koje su se uglavnom dogodile u provinciji Hubei. Zbog neuobičajeno velike količine padavina, kao i izuzetno duge kišne sezone u srednjem dijelu rijeke Yangtze kasno u proljeće 1954, rijeka je počela da raste iznad svog uobičajenog nivoa krajem juna. Uprkos naporima da se otvore tri važne kapije za poplavu kako bi se smanjila nabujala voda preusmjeravanjem, nivo vode je nastavio rasti sve dok nije dostigao historijsku visinu od 44,67 m u Jingzhouu, Hubei i 29,73 m u Wuhanu. Broj mrtvih u ovoj poplavi procijenjen je na 33.000, uključujući i one koji su umrli od kuge nakon katastrofe.

Poplave rijeke Yangtze 1998. bile su niz velikih poplava koje su trajale od sredine juna do početka septembra 1998. duž rijeke Yangtze. U ljeto 1998. Kina je doživjela ogromne poplave dijelova rijeke Yangtze, što je rezultiralo 3704 mrtvih, 15 miliona beskućnika i 26 milijardi dolara ekonomskog gubitka. Drugi izvori navode ukupan gubitak od 4150 ljudi, a pogođeno je 180 miliona ljudi.

Poplave u Kini 2016. izazvale su štetu od 22 milijarde dolara.

U 2020. rijeka Yangtze imala je najjače padavine od 1961, sa povećanjem od 79% u junu i julu u poređenju sa prosjekom za period u prethode 41 godine. Nova teorija sugeriše da je naglo smanjenje emisija stakleničkih plinova i aerosola, uzrokovano gašenjem tokom pandemije COVID-19, ključni uzrok intenzivnih pljuskova. Tokom proteklih decenija padavine su se smanjile zbog povećanja aerosola u atmosferi, a niže emisije gasova staklene bašte u 2020. izazvale su suprotan efekat – veliko povećanje kiše. Tako dramatično smanjenje aerosola izazvalo je dramatične promjene u različitim komponentama klimatskog sistema, ali takva iznenadna promjena klimatskog sistema bi se veoma razlikovala od promjena kao odgovora na kontinuirano, ali postepeno smanjenje emisija vođeno politikom.

## Geografija 
 južno od Šandonga do ušća Huai, nakon što ga je stabilizovao Veliki Eunuh Li Xing javni radovi nakon 1494 poplave]]

Rijeka nastaje od nekoliko pritoka u istočnom dijelu Tibetanske visoravni, od kojih se dvije obično nazivaju "izvorom". Tradicionalno, kineska vlada je priznala rijeku Tuotuo kao izvor u podnožju glečera koji leži na zapadu planine Geladandong u planinskom lancu Tanggula. Izvor se nalazi na 33°25′44″N 91°10′57″E i iako nije najudaljeniji izvor Yangtzea, najviši je izvor na 5,342 m nadmorske visine. Pravi izvor Yangtzea, hidrološki najduže rijeke od mora, nalazi se na brdu Jari na vrhu pritoke Dam Qu, otprilike 325&nbsp;km jugoistočno od Geladandonga. Ovaj izvor je otkriven tek krajem 20. stoljeća i leži u močvarama na 32°36′14″N 94°30′44″E i 5,170 m nadmorske visine, jugoistočno od grada Chadan u okrugu Zadoi, prefektura Yushu , Qinghai. Kao historijski duhovni izvor Yangtzea, izvor Geladandong se još uvek obično naziva izvorom Yangtzea od otkrića izvora brda Jari.

Yangtze ulazi u bazen Sichuana kod Yibina. Dok je u slivu Sichuana, prima nekoliko moćnih pritoka, značajno povećavajući količinu vode. Zatim siječe kroz planinu Wushan koja graniči sa Chongqingom i Hubeiom kako bi stvorila poznatu Branu tri Sutjeske. Istočno od nje, Yichang je prvi grad u niziji Yangtzea.

Nakon ulaska u provinciju Hubei, Yangtzea dobija vodu iz brojnih jezera. Najveće od ovih jezera je jezero Dongting, koje se nalazi na granici provincija Hunan i Hubei, i predstavlja ispust za većinu rijeka u Hunanu. U Wuhanu prima svoju najveću pritoku, rijeku Han, koja dovodi vodu iz svog sjevernog sliva sve do Shaanxi.

Na sjevernom dijelu provincije Jiangxi, jezero Poyang, najveće slatkovodno jezero u Kini, spaja se u rijeku. Rijeka zatim teče kroz Anhui i Jiangsu, primajući više vode iz bezbroj manjih jezera i rijeka, i konačno stiže do Istočnokineskog mora u Šangaju.

Četiri od pet glavnih kineskih slatkovodnih jezera doprinose svojim vodama rijeci Yangtze. Tradicionalno, uzvodni dio rijeke Yangtze odnosi se na dio od Yibina do Yichanga; srednji dio se odnosi na dio od Yichanga do okruga Hukou, gdje se jezero Poyang susreće s rijekom; nizvodni dio je od Hukoua do Šangaja.

Neki geolozi datiraju nastanak rijeke Yangtze na prije oko 45 miliona godina u eocenu, ali je ovo datiranje osporavano.

### Veći gradovi u slivu 
* Yushu
* Panzhihua
* Yibin
* Luzhou
* Hejiang
* Chongqing
* Fuling
* Fengdu
* Wanzhou
* Yichang
* Yidu
* Jingzhou
* Shashi
* Shishou
* Yueyang
* Xianning
* Wuhan
* Ezhou
* Huangshi
* Huanggang
* Chaohu
* Chizhou
* Jiujiang
* Anqing
* Tongling
* Wuhu
* Chuzhou
* Ma'anshan
* Taizhou
* Yangzhou
* Zhenjiang
* Nanjing
* Changzhou
* Nantong
* Šangaj

### Prelazi 
Do 1957. nije bilo mostova preko rijeke Yangtze od Jibina do Šangaja. Milenijumima su putnici prelazili rijeku trajektom. Ponekad je prelaz mogao biti opasan, o čemu svjedoči katastrofa Zhong'anlun (15. oktobra 1945.).

Rijeka je bila glavna geografska barijera koja je dijelila sjevernu i južnu Kinu. U prvoj polovini 20. vijeka, željeznički putnici od Pekinga do Guangzhoua i Šangaja morali su se iskrcati, respektivno, u Hanyangu i Pukouu, i preći rijeku parnim trajektom prije nego što su nastavili putovanja vozom iz Wuchanga ili Nanjing Westa.

Nakon osnivanja Narodne Republike 1949, sovjetski inžinjeri pomogli su u projektovanju i izgradnji mosta na rijeci Yangtzeu Wuhanu, cestovnog i željezničkog mosta dvostruke namjene, izgrađenog od 1955. do 1957. Bio je to prvi most preko rijeke Yangtze. Drugi most preko rijeke koji je izgrađen bio je željeznički most sa jednim kolosijekom izgrađen uzvodno u Chongqingu 1959. Most Yangtze Nanjing, također cestovno-železnički most, bio je prvi most koji je prešao donji tok Yangtzea, Sagrađen je nakon kinesko-sovjetskog razlaza i Kina za izgradnju ovog mosta nije dobila stranu pomoć. Drumsko-željeznički mostovi su tada izgrađeni u Zhichengu (1971) i Chongqingu (1980).

Izgradnja mostova je usporila 1980-ih prije nego što se nastavila 1990-ih i ubrzala u prvoj deceniji 21. stoljeća. Most na rijeci Jiujiang Yangtze izgrađen je 1992. kao dio željezničke pruge Peking-Jiujiang. Drugi most u Wuhanu završen je 1995. Do 2005. bilo je ukupno 56 mostova i jedan tunel preko rijeke Yangtze između Jibina i Šangaja. Tu spadaju neki od najdužih visećih i žičanih mostova na svijetu: viseći most Jiangyin (1.385 m, otvoren 1999.), most Runyang (1.490 m, otvoren 2005.), most Sutong (1.088 m, otvoren 2008. ). Nastavljen je brz tempo izgradnje mosta. Grad Wuhan sada ima šest mostova i jedan tunel preko Yangtzea.

Preko rijeke je izgrađen i niz dalekovodnih prelaza.

File:Wuhan Yangtze River Bridge-1.jpg|Most Wuhan Yangtze, prvi most preko Yangtze, završen 1957.
File:First Nanjing Yangtze River Bridge.JPG|Most Nanjing Yangtze, završen je 1968.
File:Jiujiang Yangtze River Bridge.jpg|The MOst Jiujiang Yangtze, lučni most, završen je 1992.
File:Yichang Yangtze Highway Bridge.JPG|The Most na autoputu Yichang Yangtze, viseći most u blizini brane Gezhouba, završen je 1996.
File:Sutong Yangtze River Bridge.JPG|Most na rijeci Sutong Yangtze, između Nantong i Suzhou, bio je jedan od najdužih na svijetu kada je završen 2008.
File:Caiyuanba bridge.jpg|Most Caiyuanba, lučni most u Chongqingu, završen 2007.
File:Bridge on the Yangtze River in Anqing Anhui China-2.jpg|Most Anqing Yangtze u Anqingu završen je 2005.
File:Route Map of Wuhan Metro Line 2.svg|Linija metroa Wuhan 2 je prva podzemna željeznička linija koja prelazi rijeku Yangtze.

### Brane 
Od 2007. na rijeci Yangtzesu izgrađene dvije brane: Brana Tri sutjeske i Brana Gezhouba. Brana Tri sutjeske najveća je elektrana na svijetu po instaliranom kapacitetu, sa 22,5 GW. Nekoliko brana radi ili se gradi na gornjem dijelu rijeke, rijeci Jinsha. Među njima, brana Xiluodu je treća po veličini elektrana na svijetu, a brana Baihetan, koja se planira pustiti u rad 2021, bit će druga po veličini nakon Brane Tri sutjeske.

### Pritoke 
Rijeka Yangtze ima preko 700 pritoka. Glavne pritoke (navedene nizvodno) sa lokacijama na kojima se spajaju u Yangtze su:
* Yalong (Panzhihua, Sichuan)
* Min (Yibin, Sichuan)
* Tuo (Luzhou, Sichuan)
* Chishui (Hejiang, Sichuan)
* Jialing (Chongqing)
* Wu (Fuling, Chongqing)
* Qing (Yidu, Hubei)
* Yuan (putem jezera Dongting)
* Lishui (putem jezera Dongting)
* Zi (putem jezera Dongting)
* Xiang (Yueyang, Hunan)
* Han (Wuhan, Hubei)
* Gan (near Jiujiang, Jiangxi)
* Shuiyang (Dangtu, Anhui)
* Qingyi (Wuhu, Anhui)
* Jezero Chao, Anhui)
* Jezero Tai (Šangaj)

Rijeka Huai se ulijevala u Žuto more do 20. stoljeća, ali se sada prvenstveno ulijeva u Yangtze.

File:Ganrivermap.png|Rijeka Gan u Jiangxi
File:Hanshuirivermap.png|Rijeka Han u Hubei
File:Dongtingriversmap.png|Jezero Dongting i rijeke Yuan, Zi, Lishui, i Xiang u Hunanu
File:Wujiangrivermap.png|Rijeka Wu u Guizhou
File:Jialingrivermap.png|Rijeka  Jialing u istočnom Sichuanu iChongqing
File:Min sichuan rivermap.png|Rijeka Min u centralnom Sichuanu
File:Yalongrivermap.png|Rijeka Yalong u zapadnom Sichuanu

## Galerija 

Datoteka:长江源头.jpg|alt=|Glečeri planine Tanggula, tradicionalnog izvora rijeke Yangtze
Datoteka:Yangtze at First Bridge.jpg|alt=|Rijeka Tuotuo, izvorni tok rijke Yangtze, poznat na tibetanskom kao Maqu, ili "Crvena rijeka"
Datoteka:1 changjiang yangtze aerial pano first turn shigu 2018.jpg|alt=|Prvo skretanje Yangtzea kod Shigua (石鼓) u Yunanu, gdje rijeka skreće za 180 stepeni od juga ka sjeveru
Datoteka:Jinshajiang River Ravine - 32229429768.jpg|alt=|Jinsha, "Rijeka Zlatnog pijeska", u Yunanu
Datoteka:Qutang Gorge on Changjiang.jpg|alt=|Klisura Qutang, jedna od Tri klisure
Datoteka:Wu Gorge on Yangtze.jpg|alt=|Wu klisura, jedna od tri klisure
Datoteka:Xiling Gorge along Yangtze.jpg|alt=|Klisura Xiling, jedna od Tri klisure
Datoteka:ThreeGorgesDam-China2009.jpg|alt=|Brana Tri sutjeske
Datoteka:Golden Island, on The Yang-Tse River, China (LMS, 1869, p.64).jpg|alt=|Zlatno ostrvo na Yangtze blizu Zhenjiang u Jiangsu, kakvo je bilo sredinom 19. vijeka

## Također pogledajte 
*Salween

## Reference 
## Dodatna literatura 
* Carles, William Richard, "The Yangtse Chiang", *The Geographical Journal*, Vol. 12, No. 3 (Sep. 1898), pp.&nbsp;225–240; Published by: Blackwell Publishing on behalf of The Royal Geographical Society (with the Institute of British Geographers)
* Danielson, Eric N. 2004. *Nanjing and the Lower Yangzi, From Past to Present, The New Yangzi River Trilogy, Vol. II*. Singapore: Times Editions/Marshall Cavendish. .
* Danielson, Eric N. 2005. *The Three Gorges and The Upper Yangzi, From Past to Present, The New Yangzi River Trilogy, Vol. III*. Singapore: Times Editions/Marshall Cavendish. .
* Grover, David H. 1992 *American Merchant Ships on the Yangtze, 1920–1941*. Wesport, Conn.: Praeger Publishers.
* Van Slyke, Lyman P. 1988. *Yangtze: nature, history, and the river*. A Portable Stanford Book. 
* Winchester, Simon. 1996. *The River at the Center of the World: A Journey Up the Yangtze and Back in Chinese Time*, Holt, Henry & Company, 1996, hardcover, ; trade paperback, Owl Publishing, 1997, ; trade paperback, St. Martins, 2004, 432 pages, 
* Plant, Cornell. *Glimpses of the Yangze Gorges*; illustrations by Ivon A. Donnelly. Kelly & Walsh, Limited, Shanghai, Hong Kong, Singapore, 1926.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rijeke u Kini
Kategorija:Yangtze
Kategorija:Tihookeanski sliv