open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dijastereoizomer

**Dijastereoizomeri**  ili **dijastereomeri** su stereoizomeri koji se međusobno ne odnose kao predmet i njegov lik u ogledalu;  tačnije, to su svi stereoizomeri koji nisu enantiomeri. Iako su geometrijsk i konformacijski izomeri  vidovi dijastereoizomerije, pojam dijastereoizomera se obično odnosi na spojeve sa dva ili više stereocentara.

Dijastereoizomeri se međusobno razlikuju  i po fizičkim (za razliku od enantiomera) i po hemijskim svojstvim. Razliku  ispoljavaju u reaktivnosti, kako  prema hiralnim, tako  i ahiralnim reagensima.

Postavljeno, da bi dva jedinjenja bila u dijastereoizomernom odnosu potrebno je da se razlikuju po konfiguraciji u bar jednom stereocentru, uz uvjet da  u tom spoju ima  više od jednog stereocentra (u prisustvu samo jednog, dva oblika će biti enantiomeri).

Dijastereoizomerija je posebno prisutna kod jđspojeva sa većim broj hiralnih atoma, kao što su to ugljikohidrati, kod kojih se najveći broj stereoizomera javlja u dijastereoizomernim odnosima. Epimeri i anomeri su ustvari specifični dijastereoizomeri.

U  primeru, pnarednom primjeru, rikazana su četiri teorijki moguća stereoizomera vinske kiseline. Međutim,  pošto je u gornja dva oblika prisutna ravan simetrije, oni zapravo čine jedan, optički neaktivan *mezo*-oblik, koji se sa donje dvije forme odnosi kao prema dijastereoizomerima. To se javlja  zbog različite konfiguracije na drugom, odnosno trećem atomu  ugljika. Dva  donja oblika se međusobno odnose kao predmet i njegov odraz u ogledalu, što ih čini enantiomerima.

Prilikom  prikazivanja dijastereoizomera Fišerovim formulama, često se upotrebljavaju  prefiksi '’'eritro’* i *’treo'’, ' za razlikovanja oblika, pri čemu  je eritro dijastereoizomer onaj sa identičnm funkcijskim grupama  na istoj  strani formule, a treo onaj kod kojega su one na suprotnoj strani. Ovakvo razgraničenje  se najčešće koristi pri imenovanju tetroza, odakle termini i potiču.

Različita fizička i hemijska svojstva dijastereoizomera imaju  široku primjenu u razlaganju racemskih modifikacija. U smješu enantiomera se dodaje hiralni reagens,  pri čemu se odvija  asimetrična sinteza , a kao proizvod  se dobija smjesa dijastereoizomera, koji se zatim mogu razdvojiti hromatografski (najčešće po koloni) ili prekristalizacijom, nakon čega se iz čistih dijastereoizomera može ukloniti početni hiralni reagens.
## Također pogledajte
*Izomer
*Izomerizacija
## Reference 
## Vanjski linkovi
*http://books.google.com/books?id=IyfwAAAAMAAJ&q=Stereochemistry+of+Organic+Compounds&dq=Stereochemistry+of+Organic+Compounds&hl=en&sa=X&ei=E_6eUPnoE4jDiwKptYGABg&ved=0CDsQ6AEwAQ
*http://books.google.com/books?id=wSXwAAAAMAAJ&q=Basic+Organic+Stereochemistry&dq=Basic+Organic+Stereochemistry&hl=en&sa=X&ei=zf6eUMO0H-TdigK7oIH4Cg&ved=0CDgQ6AewAA.
*http://books.google.com/books/about/Introduction_to_Stereochemistry.html?id=b63SIBrgOqoC}}
*http://books.google.com/books?id=JfdiwLcXTv4C&dq=Stereochemistry+of+Organic+Compounds&source=gbs_book_similarbooks.

Kategorija:Stereohemija
Vipava (čvor)

**Slovenija**

* Vipava, naselje i općina u regiji Goriškoj
* Vipava (rijeka) (it. *Vipacco*), rijeka u Sloveniji (većim dijelom toka) i Italiji, pritoka Soče, duga 49&nbsp;km
Uridin difosfat glukoza

**Uridin difosfat glukoza**  ili **uracil-difosfat glukoza** (**UDP-glukoza**)  je nukleotid[ni šećer. U   prometu materija i energije u organizmu ( metabolizmu) je uključen u glikosiltransferaznu reakciju.
 
## Funkcije
UDP-glukoza se u koristi  u metabolizmu nukleotidnih  šećera, kao aktivirani oblik glukoze, supstrat za enzim koji se  zove glukoziltransferaza 
Prekursor (preteča) je  glikogena  i može se pretvoriti u UDP-galaktozu i UDP-glukuronsku kiselinu; ove se potom mogu koristiti kao podloge pomoću enzima koji čine polisaharide koji sadrže galaktozu i glukuronsku kiselinu.

UDP-glukoza se može koristiti i kao preteča saharoze lipopolisaharida, i glikosfingolipida.

## Komponente
UDP-glukoza se sastoji od pirofosfatne funkcijske grupe, pentoznog šećera riboza, glukoze i  nukleobaze uracila.

## Također pogledajte
* Nukleozid
* Nukleotid
* DNK
* RNK
* Oligonukleotid
* Uracil
* Uridin difosfat
* TDP-glukoza
*Riboza

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Nukleotidi
Kategorija:Koenzimi
Alo od Mauija

**Alo od Mauija** (havajski *Alo o Maui*; rođen oko 1186) bio je princ i kralj havajskog ostrva Mauija na drevnim Havajima.

Spomenut je u drevnim pojanjima, koja opisuju njegovu genealogiju.

Alo je također poznat kao **Alau**.

Njegov otac je bio kralj Mauiloa, koji je vladao zapadnim Mauijem, a majka mu je bila kraljica Kauhua, čije je porijeklo zaboravljeno.

Bio je unuk kralja Hanalaʻe te rođak kralja ostrva Havaji, Pilikaaieje. Njegov predak je bio kralj Paumakua, porijeklom sa ostrva Oahua.

Alo je bio oženjen, no nije tačno jasno koje je bilo ime njegove supruge. Neka pojanja spominju da se ona zvala Moeiekana; prema drugima, bila je Moekeaea. Alo i njegova supruga su imali dvoje djece, čija su imena:
*Kuhimana, Alov nasljednik, nazvan po jednom bogu
*Kaumana I, žena svog brata Kuhimane

Kuhimana i njegova sestra-žena bili su blizanci te su stvorili "svetu uniju" vjenčanjem.
## Reference 
Kategorija:Havajski vladari
Upovac

**Upovac** je naseljeno mjesto u sastavu Grada Visoko u Zeničko-dobojskom kantonu, Federaciji Bosne i Hercegovine, Bosni i Hercegovini. Naselje pripada visočkom prostoru s dugim kontinuitetom naseljenosti, a u pisanim izvorima spominje se još u osmanskim popisima iz 15. i 16. stoljeća.

## Geografija 
Upovac se nalazi na području grada Visokog. U savremenoj organizaciji mjesne samouprave vezuje se za mjesnu zajednicu Dobrinje, gdje je na izborima za savjete mjesnih zajednica 2021. godine naveden zajedno s Dolovima kao jedno naseljeno mjesto u okviru te mjesne zajednice.

U geološkoj literaturi područje Upovca evidentirano je među lokalitetima slatkovodnih donjomiocenskih naslaga u Bosni i Hercegovini, što upućuje i na njegov značaj u prirodnogeografskim istraživanjima šireg visočkog kraja.

## Historija 
Područje današnjeg Upovca pripada staroj visočkoj nahiji. Hatidža Čar-Drnda, oslanjajući se na osmanske deftere, navodi da se Upovac nalazio među naseljima nahije Visoko već u sumarnom popisu Bosanskog sandžaka iz 1468/1469. godine. U novijem historiografskom radu o Visokom u Kraljevini SHS/Jugoslaviji Upovac se spominje i u sklopu teritorijalnih i administrativnih pregleda visočkog područja između dva svjetska rata.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Visokog
Er-Rum

**Sura Er-Rum** (arapski: **سورة الرّوم**; bos.:*Bizantinci*) je 30. sura Kur'ana. 
Ima 60 ajeta i spada u *mekanske sure*, sure objavljene u Meki. 
 
## Karakteristike 
Jedna je od 29 sura koje počinju sa karakterističnim početkom, odnosno odvojenim harfovima. Četvrta je od šest kur’anskih sura koje počinju sa karakterističnim znakom, trostrukim harfom *Elif-Lam-Mim* (ostale sure su: El-Bekare, Ali Imran, El-Ankebut, Lukman i Es-Sedžda).

## Sadržaj 
Sura govori o Bizantiji ili Istočnom rimskom carstvu, tj o Bizantijcima po čemu je i dobila naziv.  
Naime, u početku objave islama, Bliskim istokom su vladale dvije velike vojne sile, Bizantija i Perzija. U vrijeme objave prvih ajeta ove sure, Perzijanci su zauzeli Šam kao i dijelove Arapskog poluostrva i dijelove Bizantije. Muslimani i mnogobošci na Arapskom poluostrvu su i po pitanju ovih događaja bili na različitim stranama. Mnogobošci su se radovali uspjehu Perzijanaca, koji su takođe bili idolopoklonici. Međutim, s druge strane, muslimanima su bili bliži Bizantijci jer su ako ništa drugo, bili sljedbenici Knjige.

U sljedećim ajetima, Allah u svojoj objavi upućuje na razmišljanje o svojim stvorenjima, koja ukazuju na postojanje jednog stvoritelja te da nema drugog boga osim Njega.

Također se od 30. do 32. ajeta govori o potrebi predanog obraćanja i obavljanja molitve kao i odupiranju međusobnog dijeljenja u sekte i frakcije.

## Također pogledajte 
*Kur'an
*Tefsir

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tefsir sure Er-Rum 
* Sura Er-Rum sa prijevodom na bosanski (od Korkuta), na tanzil.net
* Sura Er-Rum s audiozapisom

Kategorija:Kur'an
Kategorija:Mekanske sure
Kategorija:Sure
Kategorija:Sure sa karakterističnim počecima
Češke željeznice

[300px|mini|desno|Električni voz Pendolino, na centralnoj željezničkoj stanici u [Pragu]]
**Češke željeznice** (češki: České dráhy) ili skraćeno **ČD** su glavni željeznički operater u Češkoj.

Kompanija je osnovana 1993. godine, nakon disolucije Čehoslovačke, i smatra se nasljednikom bivše čehoslovačke državne željeznice. Članica je međunarodne željezničke unije (UIC) (UIC broj za Češku Republiku je 54), Zajednice evropskih željeznica i Organizacije za saradnju u oblasti željeznica (Azija i Evropa).

Konsolidirani prihod željeznice u 2014. godini iznosio je 33 milijarde čeških kruna. 
Prihodi od putničkog transporta su iznosili 21 milijardu dok su prihodi od teretnog saobraćaja dostigli iznos od 12 milijardi kruna. Sa 24.000 zaposlenih, ČD grupa je peto preduzeće po broju zaposlenih u Češkoj.

Do 1. jula 2008. godine, Češke željeznice su bile najveći poslodavac u Češkoj Republici. Nakon što su redovno poslovale sa gubitkom i zahtjeva za vladinim subvencijama, željeznice su svoju prvu uspješnu poslovnu godinu ostvarile 2007. iako još primaju vladine subvencije.

## Statistike 
[250px|mini|desno|[Railjet Čeških željeznica]]
Prema podacima iz 2009. godine, kompanija upravlja sa 9.412&nbsp;km pruge, od čega je 3.210&nbsp;km elektrificirane pruge i 1.906&nbsp;km pruge duplog ili višestrukog kolosijeka.
Ostali podaci iz istog perioda su:

* 168,8 miliona prevezenih putnika 
* 6.907 miliona putničkih kilometara
* 76.723 miliona tona prevezene robe i
* 13.592 miliona tona po kilometru.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica kompanije 

Kategorija:Češke željeznice
Kategorija:Kompanije osnovane 1993.
Kategorija:Željeznički saobraćaj u Češkoj
Kategorija:Željezničke kompanije
Zagorice (Visoko)

**Zagorice** su naseljeno mjesto u gradu Visokom, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Visokog
Zagornica

**Zagornica (Visoko)** je naseljeno mjesto u sastavu Grada Visoko, u Zeničko-dobojskom kantonu, Federaciji Bosne i Hercegovine, Bosni i Hercegovini. Prema konačnim rezultatima popisa stanovništva iz 2013. godine, naselje je imalo 387 stanovnika.

## Geografija 
Zagornica se nalazi na području grada Visokog. U službenim aktima Grada Visoko navodi se kao zasebno naseljeno mjesto, a biračko mjesto za stanovnike Zagornice smješteno je u područnoj osnovnoj školi u samom naselju. U novijem periodu u naselju su izvođeni radovi na sanaciji lokalnog puta.

## Historija 
Prostor današnje Zagornice ima tragove srednjovjekovne naseljenosti. U radu objavljenom u *Radovima Zavičajnog muzeja Visoko* navodi se da je stručni tim muzeja na lokalitetima Pode i Zagornica, u vezi s nekropolom Grebac u Poriječanima, evidentirao nekropolu sa pet stećaka. U istom radu prenesen je i stariji navod Milenka Filipovića da se na lokalitetu Pode, uz željezničku prugu, nalazilo „grčko groblje”, što upućuje na ranije evidentiranje ovog lokaliteta u stručnoj literaturi.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Visokog
Ajdinovići

* Ajdinovići (Olovo), naselje u općini Olovo.
* Ajdinovići (Višegrad), naselje u općini Višegrad.
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Visokom

[mini|desno|250px|[Stari grad Visoki]]
**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Visokom** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Visoko. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Visoko se nalaze sljedeći spomenici:
* "Crkva svetog Prokopija" (graditeljska cjelina),
* "Mile, arheološko područje - Krunidbena i grobna crkva bosanskih kraljeva, Arnautovići",
* "Prahistorijsko naselje na lokalitetu Okolište u naseljima Okolišće i Radinovići" (arheološko područje),
* "Samostan sv. Bonaventure sa pokretnim naslijeđem" (graditeljska cjelina),
* "Stari grad Visoki" (historijsko područje),
* "Stara džamija sa haremom u Goduši kod Visokog" (graditeljska cjelina),
* "Tabačka (Tabačica) džamija u Visokom" (graditeljska cjelina).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Visoko
*
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Brezi

**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Brezi** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Breza. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Breza se nalaze sljedeći spomenici:
* "Džamija u Podgori" (historijski spomenik)
* "Kasnoantička bazilika na Crkvini" (arheološko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Brdo u zaseoku Lopate" (historijsko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Hrasno, Slivno" (historijsko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Kaursko groblje, Koritnik" (historijsko područje),
* "Nekropole sa stećcima u Hočevlјu" (historijsko područje).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Breza
*
Zbilje (Visoko)

**Zbilje** je naseljeno mjesto u sastavu Grada Visoko, u Zeničko-dobojskom kantonu, Federaciji Bosne i Hercegovine, Bosni i Hercegovini. Naselje je dio visočke doline i u historijsko-arheološkoj literaturi spominje se kao jedno od mjesta s kontinuitetom naseljenosti od neolita, a na njegovom području evidentirani su i stećci.

## Historija 
### Prahistorija 
Područje Zbilja ubraja se među prahistorijske lokalitete visočke kotline. U pregledu kulturno-historijskog naslijeđa Visokog, službena stranica Grada Visoko navodi Zbilje među mjestima u kojima su pronađeni neolitski ostaci, zajedno s lokalitetima kao što su Čifluk, Ginje i Dvor.

### Osmanski period 
Zbilje se spominje u osmanskim izvorima za područje visočke nahije. U radu Hatidže Čar-Drnda, zasnovanom na osmanskim popisima, Zbilje je navedeno među naseljima nahije Visoko u popisu iz 1468/1469. godine. Naselje se spominje i u osmanskim popisnim defterima stanovništva visočkog kraja iz 1850. godine.

### Stećci 
Na području Zbilja evidentirani su srednjovjekovni nadgrobni spomenici. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine evidentirala je peticiju za *Srednjovjekovne nadgrobne spomenike u naseljenom mjestu Zbilje, Visoko*, podnesenu 2011. godine.

U novijim terenskim istraživanjima Zavičajnog muzeja Visoko i Univerziteta u Sarajevu Zbilje je uključeno u projekte ubikacije, evidentiranja i rekognosciranja stećaka na području Visokog. U radu Tarika Silajdžića Zbilje se navodi među obrađenim nekropolama na području Grada Visoko. Zavičajni muzej Visoko također je objavio da je nekropola u Zbiljima bila obuhvaćena fazama popisivanja stećaka na visočkom području.

## Geografija 
Zbilje se nalazi na području Grada Visoko u srednjoj Bosni, u okviru prirodnog prostora visočke kotline. Geografske osobine šireg područja Visokog određene su dolinama rijeka Bosne i Fojnice, kao i smjenom ravnijih i brežuljkastih terena, što vrijedi i za naselja u njegovoj okolini. 

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Visokog
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Varešu

[mini|desno|250px|[Bobovac|Srednjovjekovni kraljevski grad Bobovac]]
**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Varešu** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Vareš. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Vareš se nalaze sljedeći spomenici:
* "Crkva posvećena Pokrovu Presvete Bogorodice sa pokretnom imovinom" (historijski spomenik),
* "Dabravine sa ostacima iz bronzanog doba i kasne antike" (arheološko područje),
* "Kovačnice (majdani) u selu Očevlje" (historijsko područje),
* "Nekropola sa stećcima Stupni Do" (historijsko područje),
* "Nekropole sa stećcima i starim nišanima u naselju Budoželje" (historijsko područje),
* "Radničko naselje Majdan" (graditeljska cjelina),
* "Srednjovjekovni kraljevski grad Bobovac" (historijsko područje),
* "Župna crkva u Varešu" (graditeljska cjelina).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Vareš
*
UDP (čvor)

* User Datagram Protocol, skraćeno UDP ili UDP/IP – internetski protokol.
* Uridin difosfat (), skraćeno UDP – nukleotid.
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Ilijašu

**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Ilijašu** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Ilijaš. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Ilijaš se nalaze sljedeći spomenici:
  
* ″Nekropola sa stećcima Srednje″ (historijsko područje),
* ″Nekropola sa stećcima u Donjim Ivančićima″ (historijsko područje),
* ″Nekropola sa stećcima u Kopošiću″, Višnjica, (historijsko područje),
* ″Nekropole sa stećcima i nišanima na Ozrenu″ (historijsko područje),
* ″Ostaci srednjovjekovnog grada i nekropola sa stećcima Luka″ (arheološko područje),
* ″Srednjovjekovni nadgrobnici – stećci u sklopu zaštićenog pejsaža Bijambare″,
* ″Stari grad Dubrovnik u Višnjici″ (arheološko područje).
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Ilijaš
*
Vipava

mini|280px|Vipava, rimokatolička crkva "Sv. Štefan"
**Vipava** (, ) je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Goriškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ajdovščina.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Vipava je imala 5.389 stanovnika, od čega u samoj Vipavi 1.771.

### Općina Vipava 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Ajdovščina.*

### Vipava (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:Vipava (20199518303).jpg|ulica
Datoteka:Vipava (20811028782).jpg|arhitektura
Datoteka:Vipava Geburtshaus Sebastian Krelj 15092007 69.jpg|kuće
Datoteka:Vipava Lanthieri mansion Vipava river Tabor bridge 13092009 44.jpg|most preko rijeke Vipave
Datoteka:Dvorec Lanthieri, Vipava.jpg|dvorac Lanthieri
Datoteka:Vipava Tabor bridge and tower 15092007 45.jpg|detalj
Datoteka:Vojašnica Janka Premrla - Vojka.jpg|kasarna
Datoteka:Vipava Stari grad Burgruine 15092007 15.jpg|stara tvrđava

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Vipavi
*
Nukleozid

**Nukleozidi** su glikozilamini koji se sastoje od nukleobaza (često zvanim kratko: **baze**) koje su vezane za ribozne ili dezoksiribozne šećere preko beta-glikozidne veze. Nukleozidi su, naprimjer, citidin, uridin, adenozin, guanozin, timidin i inozin.

## Osobenosti
Nukleozidi se mogu fosforilizirati specifičnim katalitskim djelovanjem ćelijskih kinaza, na njihovoj primarnoj alkoholnoj grupi (-CH2-OH), kada  nastaju nukleotidi – molekulski gradivni blokovi DNK i RNK.

Nukleozidi se mogu formirati u putevima sinteze  *de novo*, posebno u jetri, iako u većim količinama nastaju razlaganjem  nukleinskih kiselina iz hrane. U tom procesu  nukleotidi se  razlažu pomoću nukleotidaza, kao što  se timin u nukleotidu nalazi u  nukleozidu  (kaotimidin),  i fosfat. Nukleozidi, se naknadno razlažu u lumenu probavnog sistema nukleozidazama u nukleobaze i riboze ili dezoksiriboze. Pored toga, nukleotidi se mogu razložiti i  unutar ćelije u azotne baze, ribozu-1-fosfat ili dezoksiribozu-1-fosfat.
mini|700px|centar|Strukturni elementi nukleozida i nukleotida koji sadrže  fosfat

## Upotreba 
U medicinskoj praksi  je upotrebljavano više analognih nukleozida, kao antivirusnih ili antitumorskih lijekova. Virusne polimeraze  te spojeve  ugrađujusa netipskim bazama. Te supstance se aktiviraju u ćelijama, konverzijom u nukleotide. se Administriraju se kao nukleozidi, jer  naelektrisani nukleotidi ne mogu lahko proći kroz ćelijske membrane.

## Također pogledajte
* Adenozin trifosfat
* Nukleotid
* Nukleobaza
* Sinteza nukleozida

## Reference 
Kategorija:Nukleozidi
Kategorija:Nukleotidi
Kategorija:DNK
Hloromukonat cikloizomeraza

**Hloromukonat cikloizomeraza** (EC 5.5.1.7) – u enzimologiji – je enzim koji katalizira hemijsku reakciju :

***2-hloro-2,5-dihidro-5-oksofuran-2-acetat \rightleftharpoons 3-hloro-cis,cis-mukonat**.

Zato ovaj enzim ima jedan  supstrat:  2-hlor-2,5-dihidro-5-oksofuran-2-acetat, i jedan proizvod:  3-hlor-cis, cis-mukonat.
Ovaj enzim pripada porodici izomeraza, posebno u klasi unutrašnjih  lijaza. Sistematsko ime ove klase enzima je **2-hlor-2,5-dihidro-5-oksofuran-2-acetat lijaza** (deciklirajuća). Također  je poznat i pod nazivom **mukonate cikloizomeraza II**. Ovaj enzim sudjeluje u degradaciji gama-heksahlorcikloheksan  i degradaciji 1,4-dihhlorobenzen.  Uključuje jedan kofaktor,  a to je mangan.
## Studije strukture
Od kraja 2007. godine,  za ovu klasu enzima su riješene tri 3 strukture,  sa PDB pristupom  kodovima 1CHR, 1NU5, i 2CHR. 
## Također pogledajte
*Enzim
*Izomeraza
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Izomeraze
Kategorija:EC 5.5.1
Kategorija:Manganski enzimi
Kategorija:Enzimi poznate strukture
Arapovača

**Arapovača** je naseljeno mjesto u općini Olovo, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Olovo
Minas Gerais

**Minas Gerais** jedna je od 26 saveznih država Brazila. Smještena je na istoku države, unutar Jugoistočne regije.
Glavni i najveći grad jest Belo Horizonte, veliki urbani i finansijski centar Latinske Amerike.

Zauzima površinu od 586.528&nbsp;km2 i po površini je četvrta brazilska država. Prema podacima iz 2012, brojala je 19.855.332 stanovnika i druga je najmnogoljudnija savezna država sa 34 stanovnika po km2.

## Položaj 
Minas Gerais nalazi se na sjeveru Jugoistočne regije. Graniči sa državama Bahia na sjeveru, Goiás na zapadu i sjeverozapadu, Mato Grosso do Sul na zapadu, São Paulo i Rio de Janeiro na jugu i Espírito Santom na istoku. Također dijeli kratku granicu sa Federalnim distriktom na sjeverozapadu.

## Demografija 
Prema brazilskom institutu za geografiju i statistiku (IBGE) iz 2008, 19.765.000 stanovnika je imalo prebivalište u ovoj državi. Gustina stanovništva je iznosila 32,73 stanovnika po km2. 85% od ukupnog stanovništva je urbano, a godišnji rast broja stanovnika iznosi 1,4% (za period 1991–2000).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt države 

Minas Gerais
*
Tolmin

mini|280px|Tolmin, rimokatolička crkva "Uznesenje Blažene Djevice Marije"
**Tolmin** (, ) je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Goriškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Tolmin.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Tolmin je imala 11.634 stanovnika, od čega u samom Tolminu 3.534.

### Općina Tolmin 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Tolmin.*

### Tolmin (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:Tolminskimuzej1.jpg|muzej
Datoteka:Tolmin - Ruševine gradu na Kozlovem robu 2.jpg|Tolminska tvrđava iznad grada
Datoteka:Tolmin (9782719731).jpg|Soča na toku kraj Tolmina
Datoteka:Tolmin, Slovenija - informativni pano o Tolminskim koritima.jpg|Turistički informativni pano u Tolminu

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Goriškoj regiji
*
Bovec

mini|280px|Bovec, rimokatolička crkva "Sv. Urh"
**Bovec** (, ) je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Goriškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Tolmin.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Bovec je imala 3.256 stanovnika, od čega u samom Bovcu 1.631.

### Općina Bovec 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Tolmin.*

### Bovec (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1953. povećano za naselje **Dvor** koje je ukinuto. U 1982. povećano za dio naselja Plužna.*

## Galerija 

Datoteka:Town of Bovec (6319117922).jpg|centar    
Datoteka:49 Bovec (28859940324).jpg|gradski detalj
Datoteka:Slovenia (8959295523).jpg|gradski detalj   
Datoteka:Bovec Kluže Flitscher Klause 30092005 01.jpg|tvrđava
Datoteka:Bovec Kal-Koritnica Soldatenfriedhof 10032015 0672.jpg|Vojničko groblje poginulim učesnicima fronta na Soči u Prvom svjetskom ratu
Datoteka:Flitsch Soldatenfriedhof Gedenktafel deutsche Sprache 10032015 0673.jpg|spomen-ploča poginulim austrougarskim vojnicima na vojničkom groblju
Datoteka:016 Bovec (5758919989).jpg|krajolik 
Datoteka:035 Ecocamp bei Brvce Küche (5758931441).jpg|eko-kamp    
Datoteka:Julian Alps - Bovec, Slovenia (7451229734).jpg|Julijske Alpe iznad Bovca

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Goriškoj regiji
*
Kobarid

mini|280px|Kobarid, rimokatolička crkva "Marijino Vnebovzetje"
**Kobarid** (, ) je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Goriškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Tolmin.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Kobarid je imala 4.197 stanovnika, od čega u samom Kobaridu 1.121.

### Općina Kobarid 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Tolmin.*

### Kobarid (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:Kobarid - natpisna ploča na ulazu u naselje.jpg|ulaz
Datoteka:083 Kobarid (5759603722).jpg|arhitektura
Datoteka:Kobarid.JPG|ulica
Datoteka:Karfreit Museum 01.jpg|muzej
Datoteka:Kobarid (34930871932).jpg|spomen-kosturnica "Bitka kod Caporetta"
Datoteka:Caporetto-Kobarid (22434591389).jpg|krajolik

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Kobaridu
*
Šempeter

**Slovenija**

* Šempeter pri Gorici, grad i sjedište općine Šempeter–Vrtojba, regija Goriška
* Šempeter v Savinjski dolini, naselje u općini Žalec, regija Savinjska
* Šempeter–Vrtojba, općina u regiji Goriškoj

## Također pogledajte
* Sveti Petar (čvor)
Uridin difosfat

**Uridin difosfat** ili **UDP** – u biohemiji – je nukleotid. Ovaj spoj  je ester  pirofosforne kiseline sa nukleozidom uridinom. Sastoji se od pirofosfatne funkcijske grupe, pentoznog šećera riboze i nukleobaze uracila. 
## Biološki značaj
Uridin difosfat najvažniji, uglavnom uključeni u metabolizam ugljikohidrata; uridin nukleotid se ponaša se kao koenzim u glikozidaciji.

Uridin difosfat se formira u reakciji koja je katalizirana  glikogeninom. Ovaj  enzim katalizira dodavanje glukoze za  sintetizu UDP-glukoze. Sastoji se od uridin trifosfata (UTP)  i glukoze, sa  Tyr-194 ostatkom aktivnog mjesta koji se vezuje uz  uridin difosfat.

Glikogenin + UDP-glukoza&nbsp;\longrightarrow&nbsp;
&nbsp;\longrightarrow&nbsp; 250px|GLC glikogenin + 190px|UDP

UDP je ujedno i početni materijal za sintezu dTTP (deoksitimidina), koji  je potreban za sintezu DNK.  UDP se  prvo pretvara oputem ribonukleotid reduktaze u dUDP. Nakon defosforilacije na dUDP, djejstvom timidilat sintaze nastaje  dTMP metil (na desnoj strani slike). *N*5, *N*10metilen tetrahidrofolat ovdje djeluje kao metil grupa donora. Rezultirajući dTMP je fosforilizira u trifosfata (dTTP) i može se koristiti za sintezu DNK.

## Također pogledajte
* Nukleotid
* DNK
* RNK
* Oligonukleotid

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Nukleotidi
Kategorija:Pirimidindioni
Kategorija:Organofosfati
Švicarske federalne željeznice

[300px|mini|desno|[InterCity na Gotthard Lineu]]
**Švicarske federalne željeznice** (njemački: Schweizerische Bundesbahnen (SBB), francuski: Chemins de fer fédéraux suisses (CFF) i italijanski:Ferrovie federali svizzere (FFS)) ili skraćeno **SBB/CFF/FFS** su nacionalna željeznička kompanija u Švicarskoj. 

Kompanija je osnovana 1902. godine a sjedište iste se nalazi u švicarskom glavnom gradu Bernu. Nekada vladina institucija, od 1999. godine željeznice su posebno dioničarsko društvo pri čemu dionice posjeduju svi švicarski kantoni kao i švicarska konfederacija.

## Organizacija 
[thumb|300px|[ICN voz na liniji između Zuricha i Winterthura]]
Švicarske federalne željeznice su organizaciono podijeljene u tri divizije i dvije grupe a to su:

* Putnički saobraćaj
* Teretni saobraćaj (SBB Cargo AG)
* Infrastruktura
* Nekretnine
* Sektor sluga (finansije, osoblje)

## Statistika 
Svi navedeni podaci se odnose na 2013. godinu.

* Broj prevezenih putnika: 365.900.000
* Prevezeni teret: 48,3 miliona tona
* Dužina željezničke mreže: 3175 km standardnog kolosijeka i 98 km ostalog kolosijeka
* Broj putničkih stanica: 792 
* Broj teretnih stanica: 193
* Broj zaposlenih: 30.977
* Tačnost reda vožnje: 87,5% svih putničkih vozova stiglo na odredište (mjereno od polaznog odredišta) s manje od tri minute zakašnjenja
* Broj putničkih kilometara po stanovniku: 2.194 km
* Postotak elektrificiranosti pruga: 100%

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica kompanije

Kategorija:Švicarske federalne željeznice
Kategorija:Kompanije osnovane 1902.
Šempeter–Vrtojba

**Šempeter–Vrtojba** je općina u Sloveniji, u Goriškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Nova Gorica. Sjedište općine je u naselju Šempeter pri Gorici.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Šempeter–Vrtojba je imala 6.351 stanovnika, od čega u Šempetru pri Gorici 3.760.

### Općina Šempeter–Vrtojba 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Nova Gorica.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u općini Šempeter-Vrtojba
*
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Busovači

mini|desno|150px|Crkva sv. Ante Padovanskog
**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Busovači** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Busovača. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Busovača se nalaze sljedeći spomenici:

* "Crkva sv. Ante Padovanskog" (historijska građevina).

 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Busovača
*
Timsah Arena

**Timsah Arena** (doslovno prevedeno *Krokodil Arena*) je stadion koji se nalazi u Bursi, Turska. Izgradnja stadiona je započeta u junu 2011. Stadion je otvoren 21. decembra 2015. Kapacitet stadiona iznosi 43.877 mjesta. Svoje domaće utakmice na stadionu igra Bursaspor koja je svoj novi dom zamijenila sa stadionom Bursa Atatürk.

## Konstrukcija stadiona 
Oslanjajući se na 4.374 kvadratnih metara zemljišta, stadion kapaciteta 43.877 ima dvije etaže i jednu platformu. Stadion zadovoljava kriterije UEFA-e i FIFA-e. Stadion posjeduje 70 apartmana i 84 ulaza. Obezbjeđen je i kapacitet za 207 hendikepiranih gledalaca. Parking ima kapacitet za 1.551 vozilo i 256 autobusa.

Vanjski dio stadiona je dizajniran tako da bude u obliku tijela i glave krokodila.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Timsah Arena na zvaničnoj stranici kluba Bursaspor

Kategorija:Nogometni stadioni u Turskoj
Dugandžići

**Dugandžići** su naseljeno mjesto u općini Olovo, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Olovo
Šempeter pri Gorici

mini|280px|Šempeter pri Gorici, željeznička stanica
**Šempeter pri Gorici** (, ) je naseljeno mjesto i sjedište općine Šempeter–Vrtojba, te službeni grad u Sloveniji, u Goriškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Nova Gorica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Šempeter pri Gorici je imao 3.760 stanovnika.

**Napomena**: *U 1999. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Šempeter pri Gorici** i Volčja Draga (općina Renče–Vogrsko). U 2005. povećano za dio naselja Vrtojba. U 2011. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Šempeter pri Gorici** i Vrtojba.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Goriškoj regiji
Larisa Cerić

**Larisa Cerić** (rođena 26. januara 1991 u Travniku) jest bosanskohercegovačka džudašica. Osvojila je srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u džudu 2014. Godine 2009. osvojila je zlatnu medalju na Svjetskom juniorskom prvenstvu u džudu.
U decembru 2015. Larisa je osvojila srebrnu medalju sa švicarskom ekipom Cortaillod na evropskom klupskom prvenstvu (Golden League) u Beču.

Na Mediteranskim igrama održanim 2009. u italijanskoj Pescari osvojila je srebrenu a u turskom Mersinu 2013. i bronzanu medalju.

Više puta izabrana je za najboljeg sportistu Bosne i Hercegovine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://radiosarajevo.ba/sport/ostali-sportovi/larisa-ceric-treca-na-rang-listi-najboljih-dzudistkinja-svijeta/261376

Kategorija:Rođeni 1991.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Travnik
Kategorija:Bosanskohercegovački džudisti
Kategorija:Bosanskohercegovački olimpijci u džudu
Kategorija:Džudisti na Olimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Džudisti na Olimpijskim igrama 2020.
Kategorija:Džudisti na Olimpijskim igrama 2024.
Kategorija:Osvajači srebrne medalje za Bosnu i Hercegovinu na Mediteranskim igrama
Kategorija:Osvajači bronzane medalje za Bosnu i Hercegovinu na Mediteranskim igrama
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Kategorija:Sportiskinja godine Bosne i Hercegovine
Rubinići (čvor)

* Rubinići (Han-Pijesak), naselje u općini Han-Pijesak.
* Rubinići (Olovo), naselje u općini Olovo.
Svjetski kup u biatlonu 1999/2000.

**Svjetski kup u biatlonu 1999/2000.** je bilo 23-e po redu takmičenje biatlonaca za Svjetski kup u biatlonu u organizaciji Međunarodnog biatlonskog saveza (IBU). Sezona je počela 2. decembra 1999. u Hochfilzenu u Austriji, a završena 19. marta 2000. u Hanti-Mansijsku u Rusiji. U ovoj sezoni, takmičenja su održavana po 18-i put u ženskoj konkurenciji. Takmičenja u muškoj konkurenciji održana su u disciplinama: pojedinačno na 20 km, sprint 10 km, potjera 12,5 km, štafeta 4 × 7,5 km i masovni start, a u ženskoj: pojedinačno na 15 km, sprint 7,5 km, potjera 10 km, masovni start i štafeta 4 × 7,5 km. Vrhunac takmičenja bilo je Svjetsko prvenstvo u norveškom Oslu, a održana takmičenja u ženskoj i muškoj konkurenciji su se bodovala za plasmanu Svetskom kupu. Pobjednik Svjetskog kupa u muškoj konkurenciji postao je Francuz Raphaël Poirée, dok je u ženskoj konkurenciji po četvrti put pobijedila Šveđanka Magdalena Forsberg.

## Kalendar takmičenja 
## Bodovanje 
Od sezone 1984/85., pa sve do ove sezone Svjetskog kupa koristio se novi sistem bodovanja u kome pobjednik dobija 30 bodova, drugi 26, treći 24 itd. Ovaj sistem je zamijenio stari sistem od prve sezone 1978. po kojem je pobjednik dobijao 25 bodova, drugi 24, treći 23 i svaki sljedeći plasman bod manje.

U ovoj sezoni se svakom takmičaru brisalo 6 slabih rezultata, koji nisu ulazili u bodovanje za ukupan plasman i to 2 rezultata u sprintu, 2 u pojedinačnoj utrci, 1 u masovnom startu i jedan u potjeri)

## Muškarci 
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Žene 
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Pobjede u Svjetskom kupu 

; Muškarci

; Žene

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica IBU-a

Kategorija:1999. u biatlonu
Kategorija:2000. u biatlonu
Kategorija:Svjetski kup u biatlonu 1999/2000.
A Night at the Odeon – Hammersmith 1975

**A Night at the Odeon – Hammersmith 1975** je live album britanske rock grupe Queen. Izdat je 20. novembra 2015. a snimljen je 24. decembra1975. godine tokom nastupa grupe na Hammersmith Odeonu kojeg je snimao BBC i emitovao na BBC2 i BBC Radio 1.
To je bio jedan od prvih nastupa gdje je izvođena poznata pjesma Queena "Bohemian Rhapsody".

## Spisak pjesama
### CD 
### DVD/Blu-ray
#### DVD/SD Blu-ray extra 
'''Live in Japan '75'''
# "Now I'm Here" (Live at the Budokan, Tokyo, Japan, 1 May 1975)
# "Killer Queen" (Live at the Budokan, Tokyo, Japan, 1 May 1975)
# "In the Lap of the Gods... Revisited" (Live at the Budokan, Tokyo, Japan, 1 May 1975)

### Ploča 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* Službena web stranica albuma

Kategorija:Albumi Queena
Kategorija:Albumi iz 2015.
Nova Gorica

mini|280px|Nova Gorica, tabla na ulazu u grad
**Nova Gorica** (, ) je naseljeno mjesto i gradska općina, te službeni grad u Sloveniji i sjedište Goriške regije.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Nova Gorica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, gradska općina Nova Gorica je imala 32.112 stanovnika, od čega u samoj Novoj Gorici 13.178.

### Gradska općina Nova Gorica 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Nova Gorica.*

### Nova Gorica (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1988. smanjeno za dio naselja koje je proglašeno novim samostalnim naseljem Solkan. U 2012. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Nova Gorica** i Solkan.*

## Galerija

Datoteka: 07040043novagoricacitysquare.jpg|gradski detalj
Datoteka: Transalpine Square 2013.jpg|trg Transalpina
Datoteka: Nova Gorica Qlandia Shopping Complex. (5714713514).jpg|shoping kompleks "Qlandia"
Datoteka: NovaGorica-izSvGore.jpg|pogled na grad sa Svete gore
Datoteka: Nova Gorica station.JPG|željeznička stanica

## Također pogledajte
* Spisak gradskih općina u Sloveniji

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Goriškoj regiji
*
Renče (čvor)

**Slovenija**

* Renče, naselje u općini Renče–Vogrsko, regija Goriška
* Renče–Vogrsko, općina u regiji Goriškoj
Bistrica (Drina)

**Bistrica** je rijeka koja cijelim tokom teče kroz istočni dio Bosne i Hercegovine, lijeva pritoka rijeke Drine. 

Rijeka Bistrica (neko je u gornjem toku naziva i Dopropoljska rijeka) izvire ispod planine Treskavice, iz pećine podno stijene Siljevice. Ubrzo se sastaje sa Vratanjskom vodom koja dolazi iz pravca Bosanskog vratla i Kobiljače. Teče kroz Meždra, Boljanoviće i Dobro Polje.  U samom Dobrom Polju ispod Videža izvire rječica Toplica koja se nakon stotinjak metara uliva u Bistricu. Dobropoljska uvala dužine desetak kilometara i širine oko tri kilometra okružena je brdima Rogoj, Borovac, Božur, Golubovo brdo i Veliko brdo.

Nakon toga teče kroz prirodni tunel, zvani Samar (podsjeća na samar za konje), koga je sama svojom snagom napravila. Samar na Bistrici je specifičan geomorfološki fenomen. Predstavlja riječnu, tunelsku pećinu dužine oko stotinu metara i visine oko 30 metara.

Prima vode Varoške rijeke, Govze, Oteše i Koline. Od Samara do Miljevine probila je uski kanjon kroz Sijeračke stijene. Kanjon  rijeke  Bistrice  je refugijalni i reliktni ekosistem, sa eocenskim  Pješčanim piramidama  kod Miljevine, koje su poseban fenomen Bosne i Hercegovine. 

U blizini Pješčanih piramida je znamenita pećina Ledenjača, spomenik prirode, i jedna od rijetkih sa prahistorijskim crtežima.

Pećina Kuk smještena je u kanjonu u Sijeračkim stijenama, u blizini naselja Budanj. Sastoji se iz nekoliko kanalarazvijenih u dva nivoa ukupne dužine 688 metara. Ukrašena je svim formama pećinskog nakita. Predstavlja i paleontološki lokalitet. Tu su pronađeni ostaci kostiju pećinskog medvjeda (Ursusspelaeus) stari između 36 000 i 40 000 godina.

Na jednom dijelu rijeka Bistrica ponire i opet se pojavljuje tok nakon 3-5km.

Bistrica se ulijeva u mjestu Brod na Drini i pripada Crnomorskom slivu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Pećina Kuk 
* Reliktno-refugijalni pejsaži

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Brda (Slovenija)

mini|265px|Goriška Brda, čuveni vinogradarski kraj poznat i kao "Slovenska Toskana"
**Brda** su općina u Sloveniji, u Goriškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Nova Gorica. Sjedište općine je u naselju Dobrovo.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Brda je imala 5.751 stanovnika, od čega u Dobrovu 368.

### Općina Brda 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Nova Gorica.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Brdima
*
Žeravice (Olovo)

**Žeravice** su naseljeno mjesto u općini Olovo, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Naselje Žeravice se do rata u Bosni i Hercegovini nalazilo u sastavu općine Han Pijesak.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Olovo
Miren (čvor)

**Slovenija**

* Miren, naselje i sjedište općine Miren-Kostanjevica, regija Goriška
* Miren-Kostanjevica, općina u regiji Goriškoj
Kanal (Slovenija)

mini|280px|Kanal, Marijina crkva
**Kanal** (, ) je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Goriškoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Nova Gorica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Kanal je imala 5.748 stanovnika, od čega u samom Kanalu 1.269.

### Općina Kanal 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Nova Gorica.*

### Kanal (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:Kanal ob Soci Kirchenplatz Neptun-Brunnen von 1815 17072009 94.jpg|spomenik
Datoteka:Kanal ob Soci am Fluss 17072009 55.jpg|Kanal i rijeka Soča
Datoteka:Kanal ob Soci Hauptplatz Balkon und Tuer 17072009 82.jpg|detalj
Datoteka:Kanal ob Soci Hauptstrasse Bruecke ueber Soca Ortsdurchfahrt 17072009 89.jpg|centar
Datoteka:Town hall, Kanal ob Soči.jpg|zgrada općinske uprave

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Kategorija:Naselja u Kanalu
*
Herschel 400 katalog

**Herschel 400 katalog** je podskup originalnog Kataloga maglina William Herschel-a, koje su odabrali Brenda F. Guzman (Branchett), Lydel Guzman, Paul Jones, James Morrison, Peggy Taylor i Sara Saey iz *Ancient City Astronomy* kluba iz St. Augustine, Florida, SAD, 1980-e.  Oni su odlučili da generišu spisak nakon čitanja pisma published in Sky & Telescope by James Mullaney of Pittsburgh, Pennsylvania, USA.

U ovom pismu Mr. Mullaney sugeriše da će originalni katalog William Herschel-a koji sadrži 2500 objekata biti izvrsna baza za odabir objekata dubokog neba, za astronome amatere koji traže izazov nakon kompletiranja Messier kataloga.

Herschel 400 je podskup Herschel-ovog generalnog kataloga maglina i jata i također Novog općeg kataloga. Objavljen je 1864. sa 5.000 objekata.

## Bitna statistika 
* Katalog sadrži 400 objekata
* Svi objekti su iz NGC
* Svi objekti su vidljivi u sredini sjevernih geografskih širina (svi pronađeni od strane Herschel-a)
* Svi objekti su vidljivi sa 150&nbsp;mm ili većim teleskopima

## Distribucija Herschel 400 objekata 
frame|left|Distribucija Herschel 400 objekataCrveno = Galaksije, Zeleno = Magline, Žuto = Zvjezdana jata

## Vanjski linkovi 
*  Astronomska Herschel 400 liga

## Reference 
Kategorija:Astronomski katalozi
Glina (rijeka)

**Glina** je rijeka u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine i granična je rijeka prema republici Hrvatskoj u dužini od 12,5&nbsp;km.

U rijeku Glinu sa teritorije Bosne i Hercegovine ulijevaju se dvije značajne pritoke Glinica i Kladušnica. Obje pritoke dreniraju površinske vode sa cazinsko-kladuške zaravni. Slivno područje Glinice obuhvata površinu od oko 540&nbsp;km2 a Kladušnica 220&nbsp;km2 .Dužina Glinice iznosi oko 30&nbsp;km. a Kladušnice 22&nbsp;km. Svi vodotoci na općini Velika Kladuša pripadaju slivu rijeke Gline.

U planu je izgradnja mini hidroelektrane na hrvatskom dijelu toka. Zahvat se nalazi u pograničnom području s Bosnom i Hercegovinom, koja je s desne obale rijeke  Gline.  S  obzirom  na  morfologiju  terena  desne  obale  u  obuhvatu  zahvata  (strma  i visoka), ne očekuje se značajan utjecaj usljed povišenja kote vode na preljevu. Izvođenje radova će se u cijelosti provoditi s lijeve strane obale te se na bilo koji način neće utjecati na desnu obalu rijeke Gline tj. na područje Bosne i Hercegovine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Glina
* Zaštita okoliša Gline

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Rijeke u Hrvatskoj
Kategorija:Granica između Bosne i Hercegovine i Hrvatske
Kategorija:Pogranične rijeke Bosne i Hercegovine
Babljak

:
* Babljak (Rogatica), naselje u općini Rogatica.

:
* Babljak (Kolašin), naselje u općini Kolašin.

:
* Babljak (Uroševac), naselje u općini Uroševac.
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Foči (Republika Srpska)

[mini|desno|250px|[Sahat kula Mehmed-paše Kukavice]]
Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Foča jesu sljedeći spomenici:
* "Aladža (Hasan Nazirova) džamija" (mjesto i ostaci graditeljske cjeline)
* "Careva džamija (Sultan Bajezida Valije II džamija)" (mjesto i ostaci graditeljske cjeline)
* "Crkva sv. Nikole sa pokretnom imovinom" (graditeljska cjelina)
* "Crkva Šklopotnica (crkva sv. Nikole) u Čelebićima" (prirodno-graditeljska cjelina)
* "Džamija i medresa Mehmed-paše Kukavice" (graditeljska cjelina)
* "Čaršija u Foči" (historijsko područje)
* "Han Mehmed-paše Kukavice" (historijski spomenik)
* "Kameni most na rijeci Bistrici u Ocrkavlju" (graditeljska cjelina)
* "Musluk (Atik Ali-pašina) džamija" (graditeljska cjelina)
* "Nekropola sa stećcima i četiri kasnoantička nadgrobnika na lokalitetu Mramor (Crkvina) u Vrbici, Čelebići" (historijsko područje)
* "Nekropola sa stećcima i nišanima Borjanice-Marevska kosa u Malom Marevu" (historijsko područje)
* "Nekropola sa stećcima i nišanima na lokalitetu Crljanke u Putojevićima" (historijsko područje)
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Bor u Hrđavcima" (historijsko područje)
* "Rataje" (arheološko područje)
* "Sahat-kula Mehmed-paše Kukavice u Foči" (historijski spomenik)
* "Šehova džamija (Kadi Osman-efendijina džamija)" (mjesto i ostaci historijskog spomenika)
* "Željezni most princa Karla" (historijski spomenik).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Foča
*
Berkovići (višeznačna odrednica)

* Berkovići, općina i naselje u južnom dijelu Bosne i Hercegovine.
* Berkovići (Rogatica), naselje u općini Rogatica.
Bjelogorci

* Bjelogorci (Pale, Republika Srpska), naselje u općini Pale (Republika Srpska).
* Bjelogorci (Rogatica), naselje u općini Rogatica.
Bliha

**Bliha** je rijeka u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine, koja cijelim tokom protječe kroz područje općine Sanski Most. Duga je 23,9 kilometara i lijeva je pritoka rijeke Sane. Rijeka izvire u naselju Donji Lipnik, na nadmorskoj visini od 450 metara, i poznata je po svom brzom toku i kamenitom koritu. Na devetom kilometru njenog toka smješten je Blihin skok, vodopad visine preko četrdeset metara i širine približno deset metara, koji predstavlja značajnu prirodnu atrakciju i turistički potencijal općine Sanski Most.

Bliha prima pritoke s lijeve strane, među kojima su Suvača, Obarak, Modrašnica, Hatiraj i Suhača. Većina ovih pritoka izvire na nadmorskim visinama iznad 400 metara. Nakon 23 kilometra toka, Bliha se ulijeva u rijeku Sanu. Rijeka je relativno čista, a u njenim vodama žive različite riblje vrste, uključujući potočnu pastrmku (*Salmo trutta morpha fario*), klijena (*Leuciscus cephalus*) i škobalja (*Chondostroma nasus*), koji tokom ljeta dolazi u Blihu radi mrijesta.

U prošlosti su na Blihi postojale mnoge vodenice, a rijeka je bila i ostala sklona povremenim izlijevanjima iz korita, naročito u donjem toku. Poplave često nanose štetu stanovnicima naselja Husimovci, Podbriježje i Podlug. Kako bi se zaštitila obližnja naselja, poduzete su mjere za regulaciju donjeg toka rijeke.

Prema narodnim predanjima, rijeka Bliha i rijeka Zdena dobile su ime po sestrama.

## Vanjski linkovi 
* Rijeka Bliha
* Bliha i njene pritoke

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Una
Kategorija:Rijeke u Sanskom Mostu
Blažujevići

**Blažujevići** su naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Rogatica
Borač (višeznačna odrednica)

* Borač, srednjovjekovni grad.

:
* Borač (Rogatica), naselje u općini Rogatica.

:
* Borač (Knić), naselje u općini Knić.