open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Java bytecode

**Java bajt-k&ocirc;d** (en. *Java bytecode*) je skup instrukcija koje Java Virtualna Mašina izvršava. Svaka instrukcija bajt-k&ocirc;da je dužine jednog bajta, čemu duguje svoje ime, te je broj instrukcija ograničen na 256. Nisu svi mogući bajt-k&ocirc;dovi u upotrebi, čak šta više Sun Microsystems, gdje je Java programski jezik stvoren, su zauvijek namjenili određene vrijednosti da ne budu korištene u Javinoj Virtualnoj Mašini niti u bilo kojoj komponenti Java Runtime Sredine.

Java programer ne mora poznavati bajt-k&ocirc;d da bi pisao/pisala Java programe. Međutim, kao i sa C-om i C++-em gdje poznavanje asemblera je dobrodošlo, tako i u Javi poznavanje bajt-k&ocirc;da daje prednost programeru. http://www-128.ibm.com/developerworks/ibm/library/it-haggar_bytecode/

## Vanjski linkovi
* Bytecode Visualizer LT - besplatan dodatak za Eclipse, koji pregledno prikazuje strukturu Java *.class fajlova (engleski)

Kategorija:Programiranje
Kategorija:Programski jezici
Berkeley Software Distribution

**BSD** je operativni sistem za računare a verzija je UNIX®-a razvijena na Kalifornijskom Univerzitetu Berkelej (University of California, Berkeley), otud i skraćenica ***B**erkeley **S**oftware **D**istribution*. Nastao je 1970-ih. Naziv BSD se korsiti za skoro sve distribucije koje imaju nešto zajedničko sa BSD-om. Za razliku od UNIX® izvorni kod je dostupan besplatno kao i većina distribucija bazirana na njemu.

## BSD distribucije 
* 386BSD
* FreeBSD
** DesktopBSD
** DragonFly BSD
** FreeBSD LiveCD
** FreeSBIE
*** GuLIC-BSD
** Frenzy
** GhostBSD
** MicroBSD
** MidnightBSD
** MiniBSD
** m0n0wall
*** FreeNAS
*** pfSense
** PCBSD
** PicoBSD
** TrueBSD
* NetBSD
** Jibbed
* OpenBSD
** Anonym.OS LiveCD
** MirOS BSD
** OliveBSD

## Vanjski linkovi 
* BSD News  
* BSD Newsletter 
* Daemon News 
* ONLamp.com: BSD DevCenter  
* BSD web stranica  
* BSD Apps 
* FreeBSD News 
* FreeBSD Dairy 
* FreeBSD MAll  
* FreeBSD news, reviews and howtos
* FreshPorts 
* allBSD 
* Nuts About BSDs 
* bsd na Slashdot-u
* RootPrompt 
* The New York City *BSD User Group
* bsdnews.exospy.com
* bsd planet - projekt newssites 
* Fink 
* Usporedba BSD sistema 

* BSD na Macintoshu - NetBSD/mac68k 

Kategorija:Operativni sistemi
Kategorija:Softver
Kategorija:BSD
Varjazi

**Varjazi** (staronordijski: væringjar; grčki: Βάραγγοι, Várangoi) su bili Vikinzi koji su tokom 9. i 10. stoljeća naseljavali teritoriju današnje Bjelorusije, Rusije i Ukrajine. Prema Kijevskoj *historiji minulih ljeta* iz 12. stoljeća, grupa Varjaga pod vodstvom Rjurika se nastanila u Novgorodu 862. godine. Njegov rođak Oleg je 882. godine osvojio grad Kijev i uspostavio novu državu Kijevsku Rusiju kojom su kasnije vladali Rjurikovi potomci. Baveći se trgovinom, piratstvom i plaćeničkim aktivnostima, Varjazi su kontrolisali plovne puteve koji su spajali Baltičko more sa Kaspijskim jezerom, te trgovačke puteve koji su vodili do Crnog mora i Konstantinopolja. Tada su ovi putevi bili izuzetno važne trgovačke veze koje su povezivale srednjevjekovnu Europu sa Arapskim halifatima i Bizantijskim carstvom. Privučeni bogatstvom Konstantinopolja, Varjazi su pokrenuli niz Rusko-bizantijskih ratova koji su ponekad rezultirali povoljnim trgovinskim ugovorima. Kasnije su mnogi Varjazi služili kao plaćenici u bizantijskoj vojsci čineći elitnu varjašku gardu (lični tjelohranitelji bizantijskih careva). Na kraju su prihvatili pravoslavno kršćanstvo što je kulminiralo hrišćanizacijom Kijevske Rusije 988. godine. Padom vikinškog doba prestao je priliv Nordijaca, pa su Varjaze postepeno asimilirali Istočni Slaveni tokom 11. stoljeća.

Kategorija:Narodi
Niskonjemački jezik

mini|desno|300p|Područja u kojim se govori niski njemački
**Niski njemački** jezik (poznat kao **Plattdeutsch**, **Plattdüütsch** ili **Niski saksonski**) je ime regionalnog jezika kojim se govori u sjevernoj Njemačkoj, i istočnoj Holandiji. Po nekim lingvističkim kategorizacijama, niski njemački obuhvata niski franački (holandski) kao jednu granu, dok su druga grana niski saksonski (dijalekti sjeverne Njemačke i dijela Holandije). 

Niski njemački je dio zapadno germanskog dijalektskog kontinuuma. 

Njime kao maternjim govori 3 miliona ljudi, a razumije ga oko 10 miliona. 

Na zapadu, prelazi u niske franačke dijalekte, na jugu u visoke germanske dijalekte centralnog njemačkog jezika. Na istoku, graniči se sa poljskim i kašupskim jezikom. Na sjeveru od njega su danski i frizijski. 

Kao nekadašnji jezik trgovine, naročito udruženja Hanza, niski njemački je dosta utjecao na engleski i skandinavske jezike. 

## Gramatika 
Generalno, gramatika nisko-njemačkog pokazuje sličnosti sa gramatikom holandskog, frizijskog, engleskog i škotskog, ali leksika i sintaksa je bliskija njemačkim dijalektima.

## Vanjski linkovi 
* What is Low Saxon? Članak koji objašnjava šta je niski njemački
* Streektaal.net  Informacije o nisko-njemačkim dijalektima
* Nu is de Welt platt! Resursi o nisko-njemačkom

### Organizacije:
* Van Deinse Instituut (Twente, the Netherlands)
* IJsselacademie (Overijssel and Veluwe, the Netherlands)
* Staring Instituut (Achterhoek, the Netherlands)
* Oostfreeske Taal (Eastern Friesland, Germany)
* Drentse Taol  (Drenthe, the Netherlands)
* Stichting Stellingwarver Schrieversronte (Friesland, the Netherlands)
* SONT (General, the Netherlands)
* Institut für niederdeutsche Sprache e.V. (General, Germany)

Kategorija:Jezici
Autoput "Bratstvo i jedinstvo"

[mini|[Omladinske radne akcije su imale ulogu u izgradnji drugarstva među mladim Jugoslovenima.]]

[mini|300px|Pogled na autoput u blizini [Otočeca, 2008]]

**Autoput "Bratstvo i jedinstvo"** ili **Autoput bratstva i jedinstva** (; ) bio je autoput koji je povezivao većinu republika SFRJ. Prostirao se od Jesenica preko Ljubljane pored Novog Mesta i Brežica, potom preko Zagreba, Slavonskog Broda, pored Vinkovaca do Beograda, i od Niša preko Skoplja do makedonsko-grčke granice.

Izgradnja je započeta nakon Drugog svjetskog rata kako bi Jugoslavija postala dobro prometno povezana, jer je do tad imala samo lokalne i regionalne puteve slabog kvaliteta. U izgradnji autoputa su učestvovale omladinske radne brigade, koje su sačinjavali jugoslavenski i inostrani omladinci, te jugoslovenska vojska. Bilo je skoro 300.000 ljudi koji su učestvovali u izgradnji. Najprije je bila izgrađena dionica "Zagreb-Beograd" u dužini od 382&nbsp;km koja je otvorena 27. jula 1950. godine.

Iako se ovaj put zvao *autoput*, imao je samo jednu stranu sa dvije prometne trake (svaka za po jedan smjer) i pomoćnu traku. Na putu su izgrađene raskrsnice sa lokalnim putevima i serpentinama. Za kasnije je bila planirana izgradnja druge strane autoputa. Put je bio predviđen za oko 9.000 automobila dnevno, a kasnije i do 40.000 vozila. Veći dio puta je bio izgrađen od betonskih ploča, a negdje je bilo asfalta.

U decenijama nakon izgradnje, autoput je spao na veoma loše stanje. Dio puta od Zagreba do hrvatsko-srbijanske granice je bio u naročito lošem stanju.

Tokom rata u Hrvatskoj dio autoputa je bio zatvoren za upotrebu u periodu od 1991. do 1995. godine.

Dio u Srbiji od granice sa Hrvatskom preko Beograda pa do Niša posjeduje obje strane kolovoza.

Prilikom izgradnje autoputa A2 u Sloveniji na Dolenjskoj veći dio *autoputa* je srušen i izgrađen novi, dok je na Gorenjskom uglavnom ostao netaknut.

Ovaj put je dio evropskih puteva **E61** (Austrija-Ljubljana), **E70** (Ljubljana-Zagreb-Beograd) i **E75** (Beograd-Skoplje-Grčka)

## Također pogledajte 
* Bratstvo i jedinstvo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Autoput 
* https://www.cia.gov/readingroom/docs/CIA-RDP79T01018A000300040001-7.pdf
 

Kategorija:Međunarodna mreža E-puteva
Kategorija:Autoputevi
Kategorija:Jugoslavija
Fabrika duhana Sarajevo

**Fabrika duhana Sarajevo** (skraćeno FDS) sarajevsko je preduzeće koje se bavi preradom duhanskih proizvoda.

Osnovana u 1880. godini FDS je jedan od četiri prva industrijska preduzeća u Bosni i Hercegovini. Prva fabrika ovog preduzeća se nalazila u sarajevskom naselju Marijin Dvor. U 1960. godini preduzeće seli sa svojim proizvodnim pogonima u sarajevsko naselje Pofalići, gdje boravi i danas. Najpoznatiji proizvod i sigurno jedan od najuspješnijih proizvoda ovog preduzeća su cigarete Drina ponekad poznate i pod imenom Sarajevska Drina.

## Proizvodi 
U svojoj dugoj historiji FDS je proizvela veliki broj različitih cigarete.

### Spisak bivših i sadašnjih proizvoda 
* AurA extra 
* AurA lights
* AurA super lights 
* CODE red
* CODE blue
* CODE sky
* Bond
* Bosna 
* Bosnae
* Damen
* Drava 
* Drina
* Drina denifajn
* Drina jedina bijela 
* Drina jedina zlatna 
* Drina lights
* Drina super lights 
* Flor 
* Foča  
* Guslar 
* Hercegovina
* Ibar
* Internacional
* Lara
* Marlboro
* Morava
* Morava crvena 
* Mostar
* Multi Nova 
* Neretva
* Osmica
* Sarajevo
* Sarajka
* Sedef
* Skend
* Specijal 
* Start
* Štefanija 
* Sutjeska
* Tigra medium 
* Vrbas
* Wind
* Zeta

## Također pogledajte 
* Duhan
* Cigara

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Fabrika Duhana Sarajevo

Kategorija:Kompanije u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Duhanska industrija
Kategorija:Sarajevo
Kategorija:Kompanije osnovane 1880.
Autoput

mini|desno|Saobraćajni znak za autoput
**Autoput** predstavlja najvišu saobraćajnu klasu puteva. To je put namijenjen isključivo brzom motornom saobraćaju koji se obavlja po fizički razdvojenim jednosmjernim kolovozima, sa najmanje dvije saobraćajne trake za svaki smjer vožnje uz obavezno postojanje zaustavne trake. Na njima vlada režim neprekinutih tokova. Ovaj režim, sa visokim stepenom bezbjednosti, udobnosti i brzine, ostvaruje se komfornim projektnim i konstruktivnim rješenjima, uz obaveznu primjenu denivelisanih ukrštaja.

U nekim zemljama je ograničenje brzine na autoputevima 120&nbsp;km/h. U Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Srbiji je to 130&nbsp;km/h.
Većina država EU ima ograničenje na maksimalno 130&nbsp;km/h, a izuzetak su pojedine dionice koje su van naseljenih mjesta i na njima se brzina ne ograničava, uglavnom u Njemačkoj.

## Bosna i Hercegovina 
mini|250p|Autoput Koridor 5c u Bosni i Hercegovini, koji nije dovršen.
Bosna i Hercegovina ima izgrađenih 200 kilometara autoputa, od čega najduži dio na potezu Sarajevo-Zenica.

## Autoputevi u zemljama bivše Jugoslavije 
U **Srbiji** postoje dva autoputa:
* autoput A1 autoput od Mađarske granice do Leskovca. Dovršen je dio od Mađarske do Leskovca i
* autoput A3 (koji spaja Srijem, Beograd i vodi prema Rumuniji preko graničnog prelaza Vatin).
**Hrvatska** je posljednjih nekoliko godina izgradila veći broj autoputeva, tako da danas postoje:
* autoput A1 Zagreb-Split, 
* autoput A2 Zagreb-Macelj, 
* autoput A3 Bregana-Zagreb-Lipovac (dio nekadašnjeg Autoputa bratstva i jedinstva koji prolazi Hrvatskom), 
* autoput A4 Zagreb-Varaždin-Goričan (granica s Mađarskom), 
* autoput A6 Zagreb-Rijeka, na koji se nastavlja i "istarski ipsilon".
* autoputevi "Istarskog ipsilona" A7 Umag - Pula i A8 Rijeka - Kanfanar.
* autoput A11 Zagreb-Sisak
U toku je izgradnja nastavka autoputa A1 od Ploča do Dubrovnika. U planu je dovršenje tzv. "jadransko-jonskog" pravca - autoputa uz Jadransku obalu od granice sa Slovenijom preko Rijeke, Splita i Dubrovnika do granice s Crnom Gorom (čija se trasa dijelom preklapa s autoputom A1), zatim autoputa A11 Zagreb-Sisak, te autoputa A5 na dijelu koridora 5c Beli Manastir-Osijek-BiH.

## Autoputevi u Sjedinjenim Američkim Državama 
mini|200p|Trenutni autoputevi u Americi
Rječ za autoput u SAD-u je "*highway*". Većina autoputeva u Americi su besplatni bez putarine. Takav autoput pada u kategoriju "Interstate" highway/freeway. također ima i autoputeva koji se plaćaju. Veliki broj tih autoputeva je pod kontrolom države u kojom je npr. Illinois je jedna od 50 saveznih država, autoputevi koji je Illinois izgradio ima dijelove sa putarinom zbog troška autoputa. Ostali autoputevi su pod kontrolom federalne vlade Amerike. "*Route 66*" je najčuveniji Američki autoput koji povezuje istok sa zapadom.

## Također pogledajte 
* Put
* Autoput Bratstvo i jedinstvo
* Spisak autoputeva oznake 11A

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Pravna definicija u Sjedinjenim Američkim Državama
* Internet prezentacija o autoputevima u SAD (*U.S. Highways*)

Kategorija:Autoputevi
Kategorija:Putevi
Zastava Engleske

mini|desno|200px|centar|Krst Svetog Đorđa na bijelom polju
**Zastava engleske** se sastoji od elemanata crveni krst Svetog Đorđa na bijeloj podlozi  (heraldički grb: srebrni, crveni krst). Crveni krst kao simbol prvi put se pojavljuje tokom srednjeg vijeka i krstaških ratova i predstavlja jedan od najranijih engleskih simbola, a sve više se koristio uz kraljevsku zastavu nakon engleske reformacije, posebno kao pomorska zastava koja se naziva bijela zastava. Korišten je kao komponenta u dizajnu Union Jacka 1606. godine . 

Široko se koristi od 1990-ih, posebno na nacionalnim sportskim događajima, posebno tokom sezone fudbalske reprezentacije Engleske .

## Porijeklo 
Godine 1188. Henri II od Engleske i Filip II od Francuske složili su se da krenu u krstaški rat, i da će Henri koristiti bijeli krst, a Filip crveni krst. Izvori iz trinaestog vijeka su saglasniu tome da je Henri koristio bijeli krst, a Filip crveni krst (a ne obrnuto kao što je sugerirano kasnijom upotrebom). Stoga nije jasno u kom trenutku su Englezi zamijenili bijeli krst za crveno-bijeli.

Postojala je istoriografska tradicija koja tvrdi da je sam Ričard Lavljeg Srca usvojio i zastavu i sveca zaštitnika iz Republike Đenove u nekom trenutku tokom svog krstaškog rata. Ova ideja se može pratiti do viktorijanskog doba , Perrin (1922) je naziva "uobičajenim vjerovanjem", a i danas se popularno ponavlja iako se ne može dokazati kao istorijsko . Princ Edvard, vojvoda od Kenta, ponovio je ovo u dvojezičnom predgovoru za brošuru napravljenu za Britanski paviljon na Expo-u u Genovi '92. Relevantni pasus je glasio:

Zastavu Svetog Đorđa, crveni krst na bijelom polju, usvojili su Engleska i Grad London 1190. godine za svoje brodove koji su ulazili u Mediteran kako bi imali koristi od zaštite đenoveške flote. Engleski monarh je odao godišnju počast duždu Đenove za ovu privilegiju .
## Također pogledajte 
* Zastava Ujedinjenog Kraljevstva

## Izvori 
Engleska
Mačka

**Mačka**, također zvana i **domaća mačka** ili **kućna mačka**, je mali mesožder, sisar iz roda Felis. Vjeruje se da je njen predak bila divlja afrička mačka, *Felis silvestris lybica*. Mačke žive u bliskoj vezi sa ljudima najmanje 9.500 godina.

Postoji mnogo različitih vrsta mačaka, od kojih su neke bezrepe ili bezdlake, kao rezultat mutacija i ima ih u različitim bojama. One su vješti grabljivci i poznato je da za ishranu love preko 1000 različitih vrsta životinja. Veoma su pametne. Neke od njih se mogu naučiti, ili čak nauče same, da pokreću jednostavnije mehanizme, poput kvake na vratima ili ručice na vodokotliću.

Komuniciraju glasom (mjaukanjem), predenjem, frktanjem, režanjem, škljocanjem, i sa još oko stotinu drugih glasova, kao i govorom tijela. Mačke koje žive u grupama koriste kombinaciju glasova i govora tijela za međusobno sporazumjevanje.

Pošto je odomaćivanje mačke relativno skoro, mačke također mogu samostalno da žive u divljini, često formirajući manje kolonije. Povezanost ljudi i mačaka dovela je do njenog pojavljivanja u mitologiji i legendama više kultura, uključujući drevnu egipatsku, kinesku i nordijsku.

thumb|left
thumb|left

Uobičajeno vjerovanje bilo je da je mačka pripitomljena u drevnom Egiptu, gdje je bila kultna životinja. Međutim, studija iz 2007. otkrila je da sve linije od kojih domaće mačke vode porijeklo potiču od nekoliko (do pet) samopripitomljenih afričkih divljih mačaka (Felis silvestris lybica), sa Bliskog Istoka, približno 8000. prije nove ere.

## Također pogledajte 
* Bolest mačijeg ogreba

## Reference 
Kategorija:Domaće životinje
Kategorija:Mačke
Thomas More

**Thomas More** (London, 7. februar 1477 – London, 6. juli 1535), bio je engleski humanist i državnik.

Sukobio se s kraljem i protivio se zakonu kojim kralj dobija vlast nad crkvom u Engleskoj, odbivši mu položiti zakletvu kao vrhovnom poglavaru crkve te je optužen zbog izdaje i smaknut. Pisao je djela na engleskom i latinskom jeziku, a najpoznatije mu je djelo *Utopija*, u kojem kritizira društvene prilike u Engleskoj i suprotstavlja im viziju o idealnoj zajednici na zamišljenom ostrvu Utopiji.

Kategorija:Rođeni 1477.
Kategorija:Umrli 1535.
Kategorija:Biografije, London
Kategorija:Katolički filozofi
Weimar

**Weimar** grad Savezne pokrajine Tiringije (Savezna Republika Njemačka). Grad ima oko 64&nbsp;361 stanovnika (2005).

Na poziv vojvode Karla Augusta Goethe odlazi u Weimar, gdje postaje tajni savjetnik, a 1780. slobodni zidar weimarske lože Anna Amalia, dobija plemstvo i postaje Kammerpräsident. Bio je i upravitelj weimarskog teatra.

Weimarska Republika je naziv za njemačku državu nastalu nakon Prvog svjetskog rata. Na izborima početkom 1919.

Bauhaus je bila škola arhikteture i primjenjene umjetnosti u Njemačkoj. Osnovao ju je arhitekt Walter Gropius 1919 godine u Weimaru.

## Također pogledajte 
* Johann Sebastian Bach 
* Friedrich Schiller 
* Arthur Schopenhauer
* Johannes Brahms 
* Robert Schumann
* Richard Wagner 
* Friedrich Nietzsche 
* Thomas Mann 
* Vasilij Kandinski

## Vanjski linkovi 
* http://www.weimar.de/  
* http://www.wimare.de/historic.php 
* https://web.archive.org/web/20141218143732/http://weimar-compact.de/

Kategorija:Gradovi u Tiringiji
PowerPC

mini|IBM PowerPC 601 Microprocessor
**PowerPC** je RISC mikroprocesor arhitektura stvorena 1991. godine u kooperaciji Apple (računarstvo), IBM i Motorola poznata sa nadimkom AIM. Prvobitno namjenjena isključivo osobnim računarima, PowerPC CPU-jevi su postali jako popularni u *embeded* i visoko-operativnim procesorima. PowerPC je bio osnova AIM-ovih PReP i Zajedničke Hardver Okosnice Platforme () strategija u 1990-tim, ali je ova arhitekture našla najviše uspjeha u tržištu za Apple-ov Macintosh osobni računar u periodu od 1994. do 2006.

PowerPC je većinom baziran na IBM-ovoj starijoj POWER arhitekturi, zbog čega je zadržao veliki nivo kompatibilnosti sa tim sistemima. Tako je npr. moguće instalirati iste operativne sisteme i programe na obje platforme, ako se vodi računa u pripremi.

Kategorija:Procesori
Jelah (Tešanj)

**Jelah** je naseljeno mjesto u općini Tešanj, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Naselje Jelah nalazi se na raskrsnici puteva Tešanj-Prnjavor i Doboj-Teslić, oko 6&nbsp;km sjeverozapadno od Tešnja. Mjesna zajednica Jelah je relativno mali prostor ukupne površine 9&nbsp;km2, koja je smještena u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine. Proteže se dolinom rijeke Usore. Sa sjevera i sjeverozapada graniči sa mjesnom zajednicom Kalošević sa sjeveroistoka sa općinom Usora. Po konfiguraciji, reljef je brežuljkast, blagih nagiba. Najniža tačka u dolini rijeke Usore iznosi 173 m, a najviša tačka 205 m nadmorske visine.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Tešanj
Vitamin B1

mini|desno|225p|Tiamin
**Vitamin B1** se još naziva i tiamin i aneurin. U ćelijama tiamin je koenzim piruvat dekarboksilaze u reakcijama oksidativne dekarboksilacije 2-oksokiselina. Time tiamin učestvuje u tvorbi piruvata, odnosno pirogrožđane kiseline, u acetil-SoA (acetil koenzim A), koji nakon toga ulazi u Krebsov ciklus - karika aerobnog i anaerobnog metabolizma.

U ishrani izvor tiamina su kvasac, mlijeko, žitarice, voće i povrće. Posljedica nedostatka ovog vitamina je bolest zvana beriberi, i često se javlja kod osoba koje pate od alkoholizma.

## Također pogledajte 
* **Vitamin B1** (Tiamin)
* Vitamin B2 (Riboflavin)
* Vitamin B3(Nikotinamid)
* Vitamin B5 (Pantotenska kiselina)
* Vitamin B6 (Piridoksin)
* Vitamin B9 (Folna kiselina)
* Vitamin B12 (Cijanokobalamin)
* Vitamin H (Biotin)

## Vanjski linkovi 
* howstuffworks o vitaminu b 
* Udruženje vegetarijanaca o vitaminu b 12
* Georgia State University
* Stranica anyvitamins
* Stranica greatvistachemicals

Kategorija:Esencijalni lijekovi Svjetske zdravstvene organizacije
Kategorija:Amini
Kategorija:Pirimidini
Kategorija:Tiazoli
Kategorija:Tiamini
Kategorija:B vitamini
Kategorija:Koenzimi
Kategorija:Alkoholi
Kategorija:Bolesti živine
Kategorija:Primarni alkoholi
IPod

[mini|[iPod shuffle, iPod nano (četvrta generacija), iPod Classic, iPod touch.]]
**iPod** je prenosivi MP3 player kojeg proizvodi kompanija Apple Inc., jedan od najpopularnijih MP3 playera na tržištu.
## Proizvodi 
### 2001 
* iPod

### 2003 
* iPod (Dock Connector)

### 2004 
* iPod mini
* iPod (Click Wheel)
* iPod (U2 Special Edition)
* iPod photo

### 2005 
* iPod shuffle
* iPod mini (2nd gen)
* iPod (color U2 SE)
* iPod (color)
* iPod nano
* iPod (with video)

## 2006 
* iPod Hi-Fi

## Također pogledajte 
* IPhone

## Vanjski linkovi 
* Apple iPod - Službeni website 
* iPod Updater 2006-06-28 (Universal) 
* iPod cijene i ponuda  
* Specifikacije i uporedbe 
* Rođenje iPoda 
* *Appleov walkman 21. vijeka*' — Brent Schlender u *Fortune* magazinu 30. oktobar 2001. 
* iPod Nacija — Steven Levy u *Newsweek* magazinu 26. jula 2004. 
* *Behind the Music* — Ken Aaron u Cornell Engineering 2005 magazinu 
* iPodi mogu oštetiti sluh, naučni website The Daily Cardinal 

*
.yu

**.yu** je bio najviši internet domen uveden 1989. godine za SFR Jugoslaviju, zatim SR Jugoslaviju i na kraju za Srbiju i Crnu Goru. Još uvijek postoji oko 4.000 aktivnih .yu domena.

U toku je proces gašenja ovog domena, koji se prvobitno trebao završiti 30. septembra 2009. godine, ali je naknadno odobreno od strane IANA-e njegovo produženje za najviše 6 mjeseci pod uslovima koji će naknadno biti određeni.

Domeni koji su naslijedili .yu domen su .rs za Srbiju i .me za Crnu Goru.

## Također pogledajte 
* .rs

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* JUNET - registar .yu domena
* IANA .yu whois informacija

Kategorija:Srbija i Crna Gora
Y
MySQL

**MySQL** (fon. *maj es-kju-el*, "My S-Q-L",) je od 7. 2013. drugi svjetski najviše uveliko korišten upravljački sistem relacionalnih baza podataka (RDBMS) i najšire korišten softver otvorenog koda ovog tipa. Program je nazvan po kćerki suosnivača Michaela Wideniusa, My. SQL akronim znači "Structured Query Language". Razvoj projekta MySQL napravio je svoj izvorni kod dostupan pod uvjetima GNU General Public License, kao i pod varijantama vlasničkog sporazuma. MySQL je posjedovala i sponzorirala jedna profitna firma, švedska kompanija MySQL AB, koju sada posjeduje Oracle. Za vlasničku upotrebu, nekoliko plaćenih izdanja je dostupno, i nude dodatne funkcionalnosti.

MySQL je popularan izbor baze podataka za korištenje u mrežnim aplikacijama, te u centralnoj komponenti naširoko korištene LAMP stog mrežne aplikacije otvorenog koda (i ostali 'AMP' stogovi). LAMP je akronim za "Linux, Apache, MySQL, Perl/PHP/Python." Besplatni projekti otvorenog koda koji zahtijevaju potpuno opremljen sistem upravljanja bazom podataka obično koriste MySQL. Aplikacije koje koriste MySQL bazu podataka uključuju: TYPO3, MODx, Joomla, WordPress, phpBB, MyBB, Drupal i ostali softver. MySQL se također koristi u više visokoprofilnih, velikih web-sajtova, uključujući Google (ali ne za pretrage), Facebook, Twitter, Flickr, i YouTube.

Na svim platformama osim Windowsa, MySQL se isporučuje bez GUI alata za administriranje MySQL baza podataka ili upravljanje podacima koji se nalaze unutar baza podataka. Korisnici mogu koristiti uključene alate komandne linije, ili instalirati MySQL Workbench preko odvojenog preuzimanja. Više GUI alata treće strane također je dostupno.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Baze podataka
OpenOffice.org

**OpenOffice.org** je slobodan programski paket otvorenog koda za uredsko poslovanje. Sadrži program za obradu teksta, program za prezentacije, program za vektorsko crtanje, program za kreiranje baza podataka i tabelarne proračune. Postoje verzije OpenOffice.org-a za razne operativne sisteme: Microsoft Windows, Linux, BSD, Solaris i Mac OS X. Openoffice.org je kompatibilan i predstavlja direktnu konkurenciju Microsoft Office-u. Također podržava OpenDocument standard za razmjenu podataka. 
OpenOffice.org drži 14% korporativnog tržišta.

## Komponente 
* Writer - program za obradu teksta
* Draw - program za vektorsko crtanje
* Base - program za baze podataka
* Calc - program za tabelarne proračune
* Math - program za pisanje matematičkih formula
* Impress - program za prezentacije

## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:Linux
Kategorija:Uredski paketi
Aleksandar Solženjicin

**Aleksandar Isajevič Solženicin** (ruski: Александр Исаевич Солженицын) (11. decembar, 1918 - 3. august, 2008) je ruski pisac, dramatičar i historičar. On je upoznao svijet sa Sovjetskim gulagom, te je zbog toga protjeran iz SSSR-a 1974. do 1994. Solženicin je dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1970.

Umro je 3. augusta 2008. u u 89. godini.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za književnost
Kategorija:Ruski historičari
Kategorija:Ruski pisci
Kategorija:Članovi SANU
Kategorija:Biografije, Kislovodsk
Kategorija:Rođeni 1918.
Kategorija:Umrli 2008.
IPX

**Internetwork Packet Exchange** (IPX) je mrežni protokol u IPX/SPX grupi protokola.

IPX/SPX grupa protokola je podržana od strane Novell NetWare mrežnog operativnog sistema, i zbog prilično velike popularnosti tog operativnog sistema kasnih 1980-tih i ranih 1990-tih IPX protokol se često koristio u računarstvu.

IPX protokol danas se rijetko koristi zbog brzog širenja interneta i predstavljanja univerzalnog TCP/IP protokola. Računari i mreže mogu izvršavati više mrežnih protokola tako da sve IPX stranice se mogu izvršavati i u TCP/IP-u. Čak i Novell NetWare od verzije 5 ima mogućnost rada u TCP/IP, kao i u IPX protokolu koji je bio jedini standard za Novell do ove verzije.

## IPX adresiranje 
* Logičkim mrežama je dodijeljena jedinstvena 32-bitna heksadecimalna adrase u opesgu od 0x1 - 0xFFFFFFFE.
* Posluživači imaju 48-bitnu adresu koja je obično naštimana u MAC adresi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Mrežni protokoli
Vitamin B2

**Riboflavin** je dio vitamin B kompleksa. Prvi put je strukturno predstavljen i identifikovan 1933. godine. Riboflavin je strukturni dio koenzima FAD. Neophodan je pri NADH-dehidrogenazi u respiratornom lancu i učestvuje u prenosu vodikovog atoma u oksidativnoj fosforilaciji. Stvaranje energije u vidu molekula ATP-a je nemoguće bez ovog vitamina.

Zeleno povrće, naročito brokule i špinat, su bogati vitaminom B2. Nedovoljnim unosom vitamina može doći do razvoja kožnih bolesti.

mini|desno|215p| Riboflavin
## Također pogledajte 
* Vitamin B1 (Tiamin)
* Vitamin B3(Nikotinamid)
* Vitamin B5 (Pantotenska kiselina)
* Vitamin B6 (Piridoksin)
* Vitamin B9 (Folna kiselina)
* Vitamin B12 (Cijanokobalamin)
* Vitamin H (Biotin)
**E101** je kod za ovaj aditiv u hrani. Glavna svrha mu je bojenje hrane.
## Halal status
Mešbuh. Haram je ako je dobiven iz svinjske jetre i bubrega. Halal je ako je 100% biljnog porijekla.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*howstuffworks o vitaminu b 
*Udruženje vegetarijanaca o vitaminu b 12
*Stranica Any vitamins
*Stranica Great vista chemicals
*Stranica Life clinic
*Mayo klinika o vitaminu B2
*Stranica Lenntech
*Stranica Answers
* http://www.food-info.net/uk/e/e-alphabet.htm

Kategorija:B vitamin
Kategorija:Koenzimi
Kategorija:Flavini
Kategorija:Prehrambene boje
Kategorija:Esencijalni lijekovi Svjetske zdravstvene organizacije
Kategorija:Aditivi sa E-brojem
Kategorija:Primarni alkoholi
Kategorija:Sekundarni alkoholi
Hans Multscher

**Hans Multscher**, (fonol. *Hans Mulčer*; 1400, Reichenhofen – 1467, Ulm) bio je njemački kipar i slikar. Pod utjecajem C. Slutera i nizozemskoga slikarstva, u svoja je djela, pretežno kasnogotičkoga stila, unosio realistične elemente. Izradio je kameni oltar u katedrali u Ulmu (1429) i bogato izrezbarene polikromirane i oslikane višekrilne oltare (oltar iz Wurzacha s prikazima Kristove muke i Marijina života, 1437., *Marijin oltar* u crkvi u Sterzingu u Tirolu, 1456).

Potiče iz bavarske škole u Ulmu. Kao mlad je posjetio Holandiju i Burgundiju. On je razvijao realističku tendenciju u njemačkom slikarstvu zajedno sa Konradom Witzom. mini|desno|*Hrist pred Pilatom*Bio je ljubitelj jake plastike i reljefnosti. Često je koristio zlatnu pozadinu karakterističnu za tradicionalnu bizantijsku umjetnost. Dosta truda ulagao je na detalje tako da je uspjevao da komponuje zanimljive slike stvorene od svakodnevnih fizionomija. Jedno od najpoznatijih djela mu je "*Hrist pred Pilatom*"

## Literatura 
**Galerija evropskih majstora* - Lazar Trifunović; Beograd 1965.

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Hans Multscher - biografija (eng.)
*Biografija (eng.)

Multscher, Hans
Multscher, Hans
Multscher, Hans
Multscher, Hans
Multscher, Hans
Ostrožac (Cazin)

**Ostrožac** je naseljeno mjesto u gradu Cazinu, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Ostrožac, gradina starijeg željeznog doba, srednjovjekovna tvrđava i osmanlije grad. Tvrđava je smještena na dominantnom uzvišenju iznad lijeve obale rijeke Une i istoimenog naselja, na 12&nbsp;km od Bihaća prema Bosanskoj Krupi, na mjestu gdje se račva put za Cazin.

Tvrđava je nepravilnog kružnog oblika sa kapikulom i kružnom branič-kulom uz koji se nalazi bunar. Prvi spomen tvrđave je iz 1286. Tvrđava je u posjedu knezova Babonića-Blagajskih (knezovi Ostroški). Prelazi pod vlast Antuna Bakšića 1552. Pada  u ruke Osmanlija 1577. Ima svog dizdara. Od 17. st. tu je sjedište Ostrožačke kapetanije koja je najjača u Bosanskoj krajini. Dizdari i kapetani bili su Beširevići (Mehmedaga 1700-1716.; Omeraga 1730. Osmanlije dograđuju tvrđavu u južnom dijelu oko 1700. Sjeverni srednjovjekovni dio grada prozvao se narodnim, a južni dio grada gospodskim. Tu je 1833. bilo 28 topova. Od 1836. Ostrožac je mudirluk u sastavu Bihaćkog kajmakamluka. Zbog učešća u protivljenju reformama sultana Mahmuda II 1837. prognan je posljednji ostrožački kapetan iz loze Beširevića Murad-beg Beširević. Mehmed-beg Beširević je tvrđavu 1902. prodao bihaćkom sreskom načelniku Lotharu von Berksu (austrijski grof, loza Habsburg) koji ga je restaurirao.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata, Ostrožac je jedno vrijeme bio sjedište 
vrhovnog štaba NOR-a. Od 1967. do 1992. godine u dvorištu utvrde je djelovala kolonija skulptura Ostrošca.

## Stanovništvo 
## Također pogledajte 
* Ostrožac (tvrđava)

## Literatura 
* Radoslav Lopašić, Bihać i bihaćka krajina, Zagreb 1890, 144.
* Hamdija Kreševljaković, Stari bosanski gradovi, Naše starine 1, Sarajevo 1953, 32.
* Marko Vego, Naselja bosanske srednjevjekovne države, Sarajevo 1957, 88.
* Hamdija Kapidžić, Ostrožac, Enciklopedija Jugoslavije, 6, Zagreb 1965, 397.
* Branka Raunig, Ostrožac, Arheološki leksikon Bosne i Hercegovine II, Sarajevo 1988, 23.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Cazina
WiMAX

frame|desno|
**WiMAX** (*Worldwide Interoperability for Microwave Access*) je certifikat za proizvode koji prođu testove za IEE 802.16 i ETSI HiperMAN standarde. WiMAX je bežična tehnologija koja ima široku propusnost i brzinu na dosta velikim razdaljinama. Proizvodi sa WiMAX certifikatom su u mogućnosti praviti bežične mreže veoma slične WiFi-u, no sa dosta poboljšanja koja se odnose na veći protok podataka i bolju komunikaciju na većim razdaljinama. 

## Također pogledajte 
* WiFi
* Bežično umrežavanje

## Vanjski linkovi 
* IEEE WiMAX web stranica 
* IEEE 802.16 Radna grupa 
* WiMAX dokumenti, OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) 

Kategorija:Bežično umrežavanje
SATA

mini|200p|15-pinski naponski konektor za SATA uređaje
[mini|200p|Prva generacija (1.5 Gbit/s) SATA priključaka na [matična ploča|matičnoj ploči]]

**Serial ATA** ili **SATA** je računarska sabirnica namijenjena za hard diskove. SATA je nasljednik IDE (ili PATA (Parallel ATA)) sabirnice, i nudi teoretski znatno veću brzinu prijenosa podataka.

## SATA 
Prva generacija SATA uređaja (SATA/150) su koristili 8B/10B enkodiranje. To je značilo teoretsku brzinu od 1.2 gigabita (Gbps) u sekundi, ili 150 megabajta u sekundi (MB/s). Osim poboljšanja u samim uređajima također je i promijenjen način spajanja gdje se koriste posebni, manji, praktičniji i duži SATA priključci, za razliku od starih PATA priključaka, kao i redizajniranih naponskih kablova iako postoje hibridni SATA hard diskovi sa novim SATA priključkom a starim naponskim kablom.

## SATA II 
Sa predstavljanjem Nvidia nForce4 čipseta u 2004 godini, predstavljen je i novi SATA standard koji je imao skoro duplo veću teoretsku propusnost podataka od 300 MB/s. SATA II sabirnica podržava i stari SATA hardver i obrnuto.

Sljedeći planovi SATA-IO (*The Serial ATA International Organization*) je da 2007 godine predstavi SATA tehnologiju koja će moći podnijeti prijenos podataka od 600 MB/s.

## Također pogledajte 
* Parallel ATA
* Hard disk
* Matična ploča

## Vanjski linkovi 
* Serial ATA radna grupa 
* Tom's Hardware testovi  
* Serial ATA Internacionalna organizacija 
* SATA-IO dokumenat - vanjski SATA (eSATA) 
* Serial ATA (SATA) na Linuxu 

Kategorija:Pohranjivanje podataka
Anders Celsius

**Anders Celsius** (*Anders Celzijus*; (27. novembar, 1701 – 25. april, 1744) je bio švedski astronom.

Rođen je u Uppsali u Švedskoj. Bio je profesor astronomije na Univerzitetu u Uppsali od 1730. do 1744, s tim da je putovao od 1732. do 1735. posjećujući ugledne opservatorije u Njemačkoj, Italiji i Francuskoj.

Godine 1733. publikovao je kolekciju od 316 opservacija *aurore borealis* za period od 1716. do 1732. godine.
Poznat je po svojoj temperaturnoj skali, koju je prvi put prezentirao 1742. Švedskoj kraljevskoj akademiji nauka.

Umro je od tuberkuloze u rodnom gradu. Celzijusov krater na Mjesecu je dobio ime po njemu. 

## Publikacije 
* *Nova Methodus distantiam solis a terra determinandi* (1730) (Novi metod za određivanje udaljenosti između Sunca i Zemlje)
* *De observationibus pro figura telluris determinanda* (1738) (Opservacija za određivanje oblika Zemlje)

## Reference 
Kategorija:Švedski astronomi
Kategorija:Naučnici po kojima su nazvane jedinice SI sistema
Kategorija:Biografije, Ovanåker
Kategorija:Rođeni 1701.
Kategorija:Umrli 1744.
Jard

**Jard** () je jedinica za dužinu. Jard iznosi 3 stope ili 1/1760 milje, što je po međunarodnom sistemu 0,9144 metara. Englesko ime za jard potječe od riječi za ravnu granu odnosno palicu, iako izvor mjerne jedinice nije tačno poznat. Moderna definicija jarda je kompromis među britanskim i američkim standardima i umjeren je naspram metru.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Pretvaranje mjernih jedinica 

Kategorija:Imperijalne jedinice
Kategorija:Jedinice za dužinu
Milja

mini|desno|200px|Stara tablica za preračunavanje
**Milja** je jedinica za dužinu. Sa miljom obilježavamo više jedinica, u Engleskoj jedna milja iznosi 1760 jarda, što je oko 1609 m. 
Nautička milja jednaka je 1852 m. 
Milja se prvi put javlja u starom Rimu i određuje udaljenost od 1000 dvokoraka, odnosno 2000 koraka, gdje je dvokorak imao pet stopa.

*Rimska milja je iznosila oko 1480 metara.

Današnja kopnena milja je precizno definirana i unificirana 1959. godine dogovorom Australije, Kanade, Novog Zelanda, Republike Južna Afrika, Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država, pri čemu je za definiciju uzeta odredba britanskog parlamenta iz 1593. godine koja je milju definirala kao 1769 yarda, dakle 5820 stopa.

Kopnena milja iznosi 1609,344 m.

Postojale su i druge milje u upotrebi:

* Irska milja iznosi 6721 stopu ili 2048,56 m
* Škotska milja iznosi 5951 stopu ili 1813,86 m
* Staroengleska milja iznosi 5000 stopa ili 1524 m
* Danska milja (ista kao i njemačka milja) iznosi 24000 danskih stopa ili 7532,5 m
* Švedska milja je iznosila 36.000 švedskih stopa ili 10.689 m do 1889. od kada se računa 1 milja (sv = mil) 10.000 m. Koristi se najviše kod automobila za potrošnju (l/mil) ili za pređenu kilometražu.

Danas se pod pojmom milja, bez ikakvih dodataka imenici, podrazumijeva kopnena milja koja je u upotrebi još samo u SAD i UK i nekim zemljama Commonwealth-a.
## Vanjski linkovi 
*Pretvaranje mjernih jedinica 

Kategorija:Imperijalne jedinice
Kategorija:Jedinice za dužinu
Kategorija:Geodetski premjer
Vat

**Vat** (simbol: W) jeste izvedena jedinica SI sistema za snagu.

## Definicija 
Jedan vat je jedan džul energije po sekundi.

: 1 W = 1 J/s = 1 njutn metar po sekundi

## Historija 
Jedinica **vat** je nazvana po Jamesu Wattu zbog njegovog doprinosa razvoju parnog stroja, bila je prihvaćena na Drugom kongresu britanskog društva za unapređivanje nauke (Second Congress of the British Association for the Advancement of Science) 1889. i na 11. Generalnoj konferenciji za utege i mjere (Conférence Générale des Poids et Mesures) 1960.

## Pretvaranje 
* 1 vat ≈ 3.412141630 BTU/h
* 1 vat = 1 volt × 1 amper
* 1 konjska snaga ≈ 745.700 W (zaokruženo sa 745.69987158227022 W)
* 1 konjska snaga (električna, Velika Britanija) = 746 W 
* 1 konjska snaga (električna, Evropa) = 736 W
* 1 konjska snaga ("metrična") = 735.498 75 W

## Izvedene i odobrene jedinice za distribuciju snage 
Vat je jedinica za snagu ili količinu energije po jedinici vremena.

### Kilovat-sat, KWh 
Kada se koristi zajedno s jedinicom vremena izraz *vat* se koristi za izražavanje potrošnje energije. Npr., *kilovat-sat* je količina energije koju troši uređaj od jednog kilovata u vremenu od jednog sata; što odgovara iznosu od 3.6 megadžula (1 sat = 3600 sekundi). Megavat dan (MWd ili MW•d) jeste jednak 86.4 GJ (1 dan = 86400 sekundi). Ove se jedinice često koriste kada govorimo o elektranama i računima za struju.

Za korištenje vata kao mjere za odaslanu snagu, vidi pojmove efektivna odaslana snaga (eng. Effective Radiated Power) i nominalna snaga.

### MWe, MWt 
**Električki vat** (skraćenica: We) jeste pojam koji se odnosi na snagu proizvedenu kao električnu snagu. Mogu se koristiti i SI prefiksi, kao na primjer *električni megavat* (MWe) i *električni gigavat* (GWe).

**Termički vat** (skraćenica: Wt). Ovaj se pojam odnosi na proizvedenu toplinsku snagu. Mogu se koristiti i SI prefiksi, kao na primjer *termički megavat* (MWt) i *termički gigavat* (GWe).

Na primjer, nuklearna elektrana može koristiti fizijski reaktor za proizvodnju topline (toplinski izlaz) koji stvara paru koja pogoni turbine za proizvodnju električne energije.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Pretvaranje mjernih jedinica

Kategorija:Izvedene SI jedinice
Kategorija:Jedinice za snagu
Kategorija:James Watt
Piramida (arhitektura)

[mini|300p|[Piramide u Gizi]]
**Piramida** se u Egiptu kao oblik građevine razvila iz prizemne pravokutne grobnice, *mastabe*, nazvane prema arapskoj riječi mastaba što znači klupa. Smatra se da je faraon Djoser iz III dinastije graditelj prve stepenaste, a faraon Snefru iz IV dinastije graditelj prve kose piramide.

U Gizi se dakle nalazi jedno, ujedno i jedino sačuvano, čudo Starog svijeta – piramide faraona IV dinastije: Keopsa, Kefrena i Mikerena. Samom gradnjom piramida faraonske su se grobnice premjestile iz prijašnje Saqqare na visoravan Gizu.

* **Keopsova** ili **Velika piramida** visoka je gotovo 150 metara i sagrađena od oko 2 miliona kamenih blokova. Izgrađena je oko godine 2560. p. n. e. po nalogu faraona Keopsa – Snefruovog sina i nasljednika. Ugao stranica u odnosu na osnovicu iznosi 51° i 51', a svaka je stranica pažljivo orijentisana prema jednoj od četiri strana svijeta. Horizontalni je presjek građevine u bilo kojem dijelu kvadratan, a dužina stranica osnovice iznosi 229 metara. Dužnosnici koji su služili Keopsa dali su podići svoje grobnice oko njegove piramide. Sam Keops želio je uz sebe sahraniti i tijelo svoje majke Hetepheres, Snefruove žene. Godine 1954 u jami pokraj Keopsove piramide pronađena je netaknuta lađa duga oko 48 i široka oko 5  metara. Nakon 16 godina rada ponovno je složena i izložena u modernoj zgradi nedaleko od nalazišta.
* **Kefrenova piramida** je znatno manja od piramide njegova oca Keopsa, ali je pronađena u znatno boljem stanju. Sagrađena je od granitnih blokova koji teže oko nekoliko tona i crvenom bojom odražavaju kontrast s bijelim alabasternim podovima. Na njenom je vrhu vidljiv dio oplate od bijelog vapnenca. Istočna strana piramide otkriva ostatke hrama u kojem su se odvijali pogrebni rituali za pokojnog vladara. Godine 1860 francuski je arheolog Auguste Mariete našao impozantni Kefrenov kip nizvodno od same piramide.
* Osnova **Mikerenove piramide**, znatno manje od svojih prethodnica, prekrivena je pločama sijenita, odnosno granita vrlo visoke kvalitete. Mikerenov je pogrebni kompleks bio ukrašen mnoštvom kipova, a jedan od najpoznatijih je tzv. Mikerenova trijada koja kralja prikazuje između božice Hator i personifikacije egipatske pokrajine. Piramide su toliko jedinstvene i nevjerojatne da su postale simbolom čitave egipatske kulture...

## Također pogledajte 
* Piramida (geometrija)

## Literatura 
*Wolfgang Kosack: *Die altägyptischen Pyramidentexte*. In neuer deutscher Uebersetzung; vollständig bearbeitet und herausgegeben von Wolfgang Kosack Christoph Brunner, Berlin 2012, .

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Arhitektura
.ac

mini
**.ac** je najviši Internet domen za ostrvo Ascension. Domenu administrira NIC.AC, podružnica "Internet Computer Bureau", sa sjedištem u Ujedinjenom Kraljevstvu.

Registracija domene je otvorena za svakoga.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.
* https://icannwiki.org/.ac

A
Kategorija:Ascension
.ad

**.ad** je najviši Internet domen za Andoru. Administrirana je od strane "Servei de Telecomunicacions d'Andorra", danas zvane Andorra Telecom.

Pojedine reklamne kompanije se koriste ovom domenom, jer asocira na engleske riječi za reklamiranje i reklamu "advertisement, advert".

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Andora
Kategorija:Najviši državni domeni
.ae

**.ae** je najviši Internet domen za Ujedinjene Arapske Emirate.

Domena .ae je prvobitno delegirana UUNET-u. Prepoznajući da domenu treba administrirati u zemlji, domena je 1995. godine prebačena Etisalat-u, nakon kratkog perioda administriranja od strane Univerziteta Ujedinjenih Arapskih Emirata. Zatim je Etisalat, putem svoje divizije, Centra za mrežne informacije UAE (UAEnic), postao odgovoran za rad domene .ae. Dana 31. jula 2007. godine, IANA je primila Predložak za modifikaciju ccTLD-a koji je predstavljao potpuno ponovno delegiranje domene .ae Regulatornoj agenciji za telekomunikacije UAE (TRA). Tokom januara 2008. godine, IANA je zvanično ponovo delegirala domenu .ae TRA-i.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Najviši državni domeni
Kategorija:Ujedinjeni Arapski Emirati
.af

mini|desno|200px|Afg NIC
**.af** je najviši Internet domen za Afganistan.

U junu 2002. godine, Islamska prelazna vlada Afganistana preuzela je vladinu odgovornost od Privremene vlasti. Dana 10. septembra 2002. godine, ministar komunikacija Islamske prelazne vlade Afganistana i UNDP zajednički su IANA-i dostavili paket dokumenata o ponovnom delegiranju, predlažući promjenu sponzorske organizacije u Ministarstvo komunikacija. Dana 13. augusta 2002. godine, IANA je zaključila da .af ccTLD treba ponovno delegirati kako je zatraženo.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Afganistan
Kategorija:Najviši državni domeni
.ag

mini|Nicag
**.ag** je najviši Internet domen za Antigvu i Barbudu. Njime upravlja Medicinski fakultet UHSA, putem NIC AG.

Domeni .ag, .com.ag, .net.ag i .org.ag trenutno su dostupni svim registrantima širom svijeta. Međutim, .edu.ag je dostupan samo važećim lokalnim obrazovnim institucijama Antigve i Barbude, a .gov.ag je dostupan samo važećim lokalnim vladinim odjeljenjima, agencijama, ministarstvima itd. Antigve i Barbude.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Antigva i Barbuda
Kategorija:Najviši državni domeni
.ai

**.ai** je najviši Internet domen za Angvilu.
mini

To je popularna hack domena među kompanijama i projektima povezanim s industrijom umjetne inteligencije (AI).

Googleovo ciljanje oglasa tretira .ai kao generički domen najvišeg nivoa (gTLD) jer "korisnici i vlasnici web stranica često vide [domen] kao više generički nego kao ciljnu državu." Vrijednost domena .ai naglo je porasla, uglavnom potaknuta procvatom nakon ChatGPT-a, s registracijama koje su značajno porasle od kraja 2022. godine.

Rastuća privlačnost domene može se pripisati rijetkosti i cijeni kratkih, pamtljivih .com domena, koje često monopoliziraju investitori i špekulanti. Nasuprot tome, .ai domene nude pristupačniju alternativu, omogućavajući startupovima da odražavaju svoj brend usmjeren na vještačku inteligenciju, a istovremeno projektuju kredibilitet i relevantnost u svojoj oblasti. Međutim, ovaj trend nije univerzalan među glavnim liderima u oblasti vještačke inteligencije. Kompanije poput Googlea, Microsofta i Amazona defanzivno su rezervirale .ai domene kako bi spriječile zloupotrebu, Od novembra 2021. godine, expert.ai je bila najskuplja AI domena ikada prodata u historiji. Sedo je posredovao u prodaji ove domene u junu 2020. godine. Prodana je po cijeni od 95.000 eura ili 2,9 miliona dolara.

Cijena domena zavisi od registrara, a godišnje naknade se kreću od 140 američkih dolara (osnovna naknada, koju je utvrdila Angvila) do 200 dolara. Od jula 2025. godine, najvrijednija .ai domena je neobjavljena, prodata 8. novembra 2023. godine na Escrow.com za  - mjeseci nakon početne prodaje istom kupcu za . Među javno objavljenim, najvrjednija, *fin.ai*, prodata je za  u martu 2025. godine.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Najviši državni domeni
Kategorija:Angvila
Ongstrem

50px|left|Símbol ångströma u unikodu
**Ongstrem** (Ångström; simbol Å) jest mjera za dužinu, koja se prvenstveno koristi u izražavanju talasnih, molekulskih i atomskih rastojanja, te dužine hemijskih veza.

Ova jedinica mjere jednaka je jednom desetmilijarditom dijelu metra (=0,000.000.000.1 m). Prema tome, u jedan centimetar stane 100 miliona ongstrema:

:1 Å= 1 x 10–10 m = 0,1 nm.

Ongstrem je imenovan po švedskom fizičaru Andersu Jonasu Ångströmu, jednom od osnivača spektroskopije.

## Ostali ekvivalenti 
* 10 A = 1 nm, odnosno desetina nanometra;
* 1 = 100 pm jest 100 pikometara.

## Ongstrem i Međunarodni sistem mjera 
mini|300px|desno|Ongstrem i njegova pozicija u sistemu dužinskih mjera

Ongstrem nije jedinica u Međunarodnom sistemu mjera Međutim, to se ne smatra jednom od korisnih jedinica u skladu sa specifičnim potrebama pojedinih tehničkih naučnih oblasti. Publikacija *Međunarodni sistem jedinica SI* Međunarodnog biroa za tegove i mjere, koje je objavili mjeriteljski centri zemalja koje ga prihvataju (među kojima je i Bosna i Hercegovina), ovu jedinicu klasificiraju pod "ostale jedinice izvan SI".
 
Ongstrem se naširoko koristi u kristalografiji pozitrona i analitičkoj hemiji jer su sve hemijske veze u rasponu od 1 do 6 ongstrema. Međutim, iako nije zvanična jedinica mjere (ne-SI), i dalje se pojavljuje u naučnim i stručnim publikacijama i tehničkim naukama.

## Također pogledajte 
* Prefiksi mjernih jedinica
* Pretvorba mjernih jedinica
* Dužina
* SI sistem mjera

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Pretvorba mjernih jedinica Konverter jedinica 
* https://web.archive.org/web/20071011200641/http://ex.ac.uk/cimt/dictunit/ccleng.htm 
* http://www.bipm.org/fr/si/si_brochure/chapter4/conversion_factors.html 
* https://web.archive.org/web/20120626093142/http://www2.cem.es:8081/cem/es_ES/documentacion/generales/SIU8edes.pdf
* http://www.cem.es/cem/es_ES/documentacion/generales/El_Sistema_SI_8ed_2006.pdf

Kategorija:Jedinice za dužinu
.hr

**.hr** je najviši Internet domen za Hrvatsku. Ovom domenom od 1993. upravlja CARNet i prema utvrđenim pravilima u njoj se mogu registrirati samo hrvatske pravne i fizičke osobe.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Hrvatska
H