open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sindrom poremećene regulacije dopamina

right|thumb|300px|Trodimenzijski  model strukture molecule dopamineDopamin je izvor poremećaja  DDS.
**Sindrom poremećene regulacije dopamina** (DDS)  je disfunkcija sistema nagrađivanja koja je uočena kod nekih osoba  koje uzimaju opaminske lijekove u produženom vremenskom periodu. To se može dogoditi u ispitanika s Parkinsonovom bolešću (PD), zbog dugog izlaganja terapiji za nadomještanje dopamina  (DRT).

Ovaj sindrom je obilježen  problemima samokontrole, kao što su ovisnost o lijekovima, kockanja ili seksualnog ponašanja.

## Uzroci
Parkinsonova bolest je čest neurološki poremećaj koj je obilježen degeneracijom dopaminskih neurona u *substantia nigra* i gubitkom dopamina u putamenskoj regiji. Opisana je kao motorna bolest, ali također stvara kognitivne i simptome poremećenog ponašanja. Najčešće je  liječenje terapijom nadomještanja  dopamina, koja se sastoji u uzimanju  levodopa (L-Dopa) ili agonista dopamina (kao što su  ropinirol ili pramipeksol).  Za liječenje uz nadomještanje dopamina, poznato je da se poboljšavaju motorni simptomi, ali njegovi učinci na  simptome kognicije i ponašanja  su složeniji. Dopamin je u vezi s normalnim učenjem podražaja s problemima koji su značajni u ponašanju i motivaciji, pozornosti, i što je najvažnije sistemu nagrađivanja. U skladu s ulogom dopamina u obradi samonagrađivanja,  droga koja izaziva ovisnost postiče  otpuštanje dopamina.  
 
Jedan od tih modela ovisnosti predlaže da se tokom upotrebe lijeka razvija navikavanje do nagrađivanje koje se proizvodi u početnim fazama.  Smatra se da je ta prilagodba posredovana  dopaminom. Uz dugoročne primjene L-Dopa, sistem samonagrađivanja se  navikava i trebaju mu sve veće količine. Kako korisnik povećava unos lijeka/droge, dolazi do uništavanja dopaminskih receptora u strijatumu, što  utiče na  dodatno umanjivanje  ciljno usmjerene mentalne funkcije, pa  se dobije poboljšanje osjwtljivosii za dopaminsku terapiju. Simptomi ponašanja i raspoloženja  u sindromu se proizvode dopaminskim predoziranjem.

## Prevencija
Kao glavna mjera prevencije predložen je recept sa  najnižim mogućim dozama dopamina, kao  zamjenske terapije osobanma u opasnosti. Rizik se može minimizirati korištenjem agonista dopamina i kratkotrajne formulacije L-dopa.

## Epidemiologija
DDS nije uopbičajena kod pacijenata sa depresijom. Prevalencija može biti oko 4%. Its prevalence is higher among males with an early onset of the disease. Izgleda da su glavni faktori rizika prethodne ovisnosti, kao što su teškoće sa pićem ili uzimanja droga, zajedno sa historijom afektivnog poremećaja.

## Također pogledajte
*Dopamin

## Reference
Kategorija:Parkinsonova bolest
Kategorija:Psihijatrija ovisnosti
Kategorija:Bolesti nervnog sistema
Kategorija:Ovisnosti
Kategorija:Bolesti povezane sa starenjem
Drago Buka

**Drago Buka** (rođen 4. septembra 1948) jest bosanskohercegovački glumac. Gotovo cijeli glumački radni vijek proveo je u sarajevskom Pozorištu mladih, gdje je ostvario mnoge zapažene uloge. U matičnom pozorištu režirao je brojne programe i predstave za djecu i omladinu. Kao gostujući glumac igrao je u brojnim predstavama u Narodnom pozorištu Sarajevo, Kamernom teatru 55 i SARTR-u. Igrao je u mnogim djelima domaćih i svjetskih autora, kao što su: Shakespeare, Molière, Jarry, Feydeau, Bond, Marin Držić, Branislav Nušić, Kosta Trifković, Branko Ćopić, Duško Radović i dr. Također je glumio u mnogim radijskim i televizijskim dramama i serijama, kao i u nekoliko filmova. Feride Duraković, *Bio jednom jedan voz*, *Mačak u čizmama* i *Hrabri Zečić Uplašić* kao kompletni autorski projekti. Tu su još i *Bor visok do neba* prema tekstu Stevana Pešića, Shakespeareova *Bura*, *Zaljubljeni krokodil*, adaptiran prema dramskom predlošku Daniele Kulot, *Nema dima bez vatre*, autora Petera Hathazija.

### Rajvosa 
U alternativnoj dramskoj grupi "Rajvosa" pri Centru za kulturu Sarajevo godinama je nastupao kao glumac, ali radio i kao režiser. Režirao je i u njoj igrao, popularnu komediju *Bosanska podvala* sa tematikom iz bosanskog miljea koja je požnjela veliki uspjeh kod publike. Izvedena je stotinjak puta širom Federacije BiH.

## Filmografija 
### Filmovi 
* *Viza za budućnost* (novogodišnji specijali 2002, 2003, 2004) – Nero
* *Borac* (2001)
* *Elvis* (1997)
* *Krivda* (1989)
* *Nadvožnjak* (1987)
* *Sudanija (1977)*
* *Posjeta* (1977)

### Serije 
* *Foliranti* (2011) – policajac
* *Lud, zbunjen, normalan* (2008) – policajac
* *Mikrofon je vaš* (2006)
* *Viza za budućnost* (2002–2007) – Nero

## Također pogledajte 
* Spisak bosanskohercegovačkih glumaca
* Pozorište mladih Sarajevo
* Bašeskija, san o Sarajevu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Drago Buka na IMDB-u
* Kamerni teatar 55

Kategorija:Bosanskohercegovački dramaturzi
Kategorija:Bosanskohercegovački glumci
Kategorija:Rođeni 1948.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Clifton McNeely

**Clifton McNeely** bio je američki košarkaš i trener.

Pohađao je srednju školu u Slidellu. Tokom Drugog svjetskog rata služio je u Zračnim snagama SAD-a. Na draftu 1947. izabran je kao 1. pik. Nikada nije zaigrao u BAA jer je prihvatio trenerski posao u srednjoj školi u Pampi. Trenirao je 13 godina i osvojio 4 državna prvenstva. Kasnije je primljen u Teksašku srednjoškolsku košarkašku kuću slavnih.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1919.
Kategorija:Umrli 2003.
Kategorija:Američki košarkaši
Kategorija:Biografije, Greenwood (Teksas)
Evropsko prvenstvo u nogometu 1992 - grupa 2

**Evropsko prvenstvo u nogometu 1992 - grupa 2** je bila jedna od dvije grupe grupne faze takmičenja na Evropskom prvenstvu 1992. koje se odigralo u Švedskoj. Takmičenje u grupi 2 se odigralo od 12. do 18. juna 1992. godine. U grupi 2 nalazile su se četiri reprezentacije: Holandija, Njemačka, Škotska i Zajednica nezavisnih država. Holandija kao pobjednik grupe, te Njemačka kao drugoplasirana ekipa obezbjedili su nastavak učešća u polufinalu Evropskog prvenstva.

## Ekipe 
:1 **Podebljani tekst** prikazuje šampiona za tu godinu.
:2 *Kurziv* prikazuje domaćina prvenstva za tu godinu.
:3 Zamijenili Sovjetski savez.
:4 Kao Zapadna Njemačka.
:5 Kao Sovjetski savez.

## Tabela 
## Utakmice 
### Holandija - Škotska 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Zajednica nezavisnih država - Njemačka 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Škotska - Njemačka 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Holandija - Zajednica nezavisnih država 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Holandija - Njemačka 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Škotska - Zajednica nezavisnih država 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* EP 1992. na zvaničnoj stranici UEFA-e
* EP 1992. na rsssf.com

2
Evropsko prvenstvo u nogometu 1992 - nokaut faza

**Evropsko prvenstvo u nogometu 1992 - nokaut faza** je bilo nogometno takmičenje koje se igralo u sklopu Evropskog prvenstva 1992. a koje se odigralo u Švedskoj. Takmičenje u nokaut fazi se odigralo od 21. do 26. juna 1992. godine. U nokaut fazi nalazile su se četiri reprezentacije: Njemačka, Holandija, Švedska i Danska. Njemačka i Danska kao pobjednici polufinalnih utakmica odigrali su finale na stadionu Ullevi u Göteborgu. Rezultatom 2–0 Danska je bila uspješnija te prvi put u svojoj historiji osvojila šampionsku titulu.

## Rezultati 

### Polufinale 
#### Švedska - Njemačka 
----

----

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

#### Holandija - Danska 
----

----

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Finale 
----

----

|valign="top"|300px
|valign="top" width="50%"|

|}

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* EP 1992. na zvaničnoj stranici UEFA-e
* EP 1992. na rsssf.com

Nokaut faza
Hapoel Be'er Sheva FC

'''Hapoel Be'er Sheva Football Club**, poznat i kao **Hapoel Be'er Sheva'* je profesionalni nogometni klub iz Beershebe, Izrael. Takmiči se u Premijer ligi Izraela.

## Historija
Klub je osnovan 1949. godine, od strane *Zalmana Casspia''. Debitantski nastup u evropskim takmičenjima ostvaruje u sezoni 1994/95. protiv grčkog Arisa. U sezoni 1974/75. godine osvaja svoj prvi trofej domaćeg prvenstva. 1997. godine osvaja nacionalni kup.

Tradicionalne boje kluba su crvena i bijela. Od 2015. godine domaće utakmice igra na stadionu Turner.

## Uspjesi
***Premijer liga:**
****Datoteka:Cup Winner.png (5)**: 1974/75, 1975/76, 2015/16, 2016/17, 2017/18.
***Druga liga:**
****Datoteka:Cup Winner.png (3)**: 1964/65, 1970/71, 1999/00.
***Kup Izraela:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 1996/97.
***Superkup Izraela:**
****Datoteka:Cup Winner.png (3)**: 1975, 2016, 2017.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Hapoel Be'er Sheva na zvaničnoj stranici UEFA-e

Kategorija:Nogometni klubovi u Izraelu
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1949.
*
NK Olimpija Ljubljana (2005)

**Športno Društvo Nogometni Klub Olimpija Ljubljana**, poznat i kao **Olimpija Ljubljana** je profesionalni nogometni klub iz Ljubljane, Slovenija. Takmiči se u prvoj nogometnoj ligi Slovenije.

## Historija
Klub je osnovan 2005. godine kao *NK Bežigrad*. Debitantski nastup u evropskim takmičenjima ostvaruje u sezoni 2010/11. kada je u okviru kvalifikacija za Evropsku ligu protiv Širokog Brijega. Najveći uspjeh ostvaruje u sezoni 2015/16. kada osvaja domaće prvenstvo.

Tradicionalne boje kluba su zelena i bijela. Najveći rival kluba je Maribor. Od 2010. godine domaće utakmice igra na stadionu Stožice.

## Uspjesi
***Prva liga:**
****Datoteka:Cup Winner.png (4)**: 2015/16, 2017/18, 2022/23, 2024/25.
***Druga liga:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 2008/09.
***Treća liga:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 2007/08.
***Kup Slovenije:**
****Datoteka:Cup Winner.png (4)**: 2017/18., 2018/19., 2020/21., 2022/23.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Olimpija Ljubljana na zvaničnoj stranici UEFA-e

Kategorija:Nogometni klubovi u Sloveniji
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 2005.
Evropsko prvenstvo u nogometu 1996 - grupa A

**Evropsko prvenstvo u nogometu 1996 - grupa A** je bila jedna od četiri grupe grupne faze takmičenja na Evropskom prvenstvu 1996. koje se odigralo u Engleskoj. Takmičenje u grupi A se odigralo od 8. do 18. juna 1996. godine. U grupi A nalazile su se četiri reprezentacije: Engleska, Holandija, Škotska i Švicarska. Engleska kao pobjednik grupe, te Holandija kao drugoplasirana ekipa obezbjedili su nastavak učešća u četvrtfinalu Evropskog prvenstva.

## Ekipe 
:1 **Podebljani tekst** prikazuje šampiona za tu godinu.

## Tabela 
## Utakmice 
### Engleska - Švicarska 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Holandija - Škotska 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Švicarska - Holandija 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Škotska - Engleska 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Škotska - Švicarska 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

### Holandija - Engleska 

|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* EP 1996. na zvaničnoj stranici UEFA-e
* EP 1996. na rsssf.com

1
Tešanjska tvrđava

desno|mini|Tešanjska tvrđava
**Tešanjska tvrđava**, poznatija kao **Gradina**, je srednjovjekovna tvrđava na području općine Tešanj, Bosna i Hercegovina.

## Lokacija 
Stari grad je sagrađen u središtu Tešnja, na jednom strmom i stjenovitom brijegu, uz rijeku Tešanjku.

## Historija 
Na ovom mjestu Iliri imali su svoju utvrdu, koju su porušili Rimljani i izgradili svoj refugijum. Dolaskom Slavena na prostor Balkana, tešanjska utvrda je ponovo razrušena, i tek u kasnom srednjem vijeku sagrađen je oblasni dvor vlastelinske porodice Zlatonosovići. Nije poznato ko je osnovao grad.

Prvi put spominje se 23. marta 1461. godine u jednom pismu rimski papa Pije II koje se nalazi u Vatikanskom arhivu. Iste godine u povelji kralj Stjepan Tomašević poklanja Tešanj, kao krunsko dobro, svome stricu Radivoju. 
Mađarska vojska, nakon upada Osmanlija u Srebrenik 1520. godine, u bijegu zapalila je i porušila grad. Krajem 17. vijeka imao je veoma važnu ulogu pa je tada renoviran i savremeno utvrđen. Početkom 18. vijeka za vrijeme sultana Mustafe (od 1695.do 1703.godine) izgrađen je novi, donji dio grada. Tvrđava napuštena je 1840. godine. U Drugom svjetskom ratu Nijemci su koristili tvrđavu kao bunker.

## Opis 
Tehnika zidanja koja je primijenjena pri gradnji tešanjske tvrđave zajednička je za sve srednjevjekovne bosanske gradove. Koristila se kamena oplata u koju se sipala kaša od lomljenog kamena i krečnog maltera. Zid je debeo 2.40 m, od toga prsobran je 1.50 m, a 0.90 m je korišteno za saobraćaj. Visina obimnih zidova je od 2 do 10 m. Bilo je nekoliko kula, građenih u različitim periodima.Ispred kula prokopan je jarak, koji je pred kapijom bio premošten drvenim mostom.

Osmanlije su 1520. godine zatekle spaljen i porušen grad i takvog su ga držale sve do 17.vijeka. Tada je tvrđava renovisana i prilagođena za savremeniji način borbe, a novi, dograđeni dio, dao je gradu sasvim novu fizionomiju. Osmanlije su prvo izgradile iz temelja Krnju kulu na mjestu nekadašnje donžon kule, zatim cisternu za  70.000 l vode. Iznad cisterne bio je prostor za djelovanje manjih topova kroz pet otvora u zidu kule. Pristup je omogućen preko debelog zida i male četvrtaste kule  na koju se penjalo kamenim stepeništem iz dvorišta. Izgrađena su po dva bunkera pokrivena bačvastim svodom.

Kasnije je izgrađena Dizdareva kula, zaštitni zid dug 90 metara, sagrađena je tabija, u osnovi nepravilni krug, prečnika 23 m. Kroz sredinu tabije je bio prokopan tunel, a desno i lijevo od njega kazamati.

Ispod tvrđave, krajem 17. ili početkom 18. stoljeća sagrađena je sahat-kula.

Tvrđava leži na nadmorskoj visini od 305 m. Ukupna površina iznosi 5600 m2, a obim 390 m. Dužina je 120 m, a najveća širina 80 m.
Tešanjska tvrđava je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Literatura 
Hamdija Kreševljaković,  Izabrana djela, II, Sarajevo 1991 -GRADOVI U BOSNI I HERCEGOVINI

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Stari grad Tešanj

Kategorija:Nacionalni spomenici u Tešnju
Kategorija:Tvrđave u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Usora i Soli
Otvorena vrata

***Otvorena vrata*** je televizijska serija, čije su prve dvije epizode emitirane 1994. i 1995, a treća i četvrta 2013. i 2014. Snimljena je u produkciji Monte Royal Picturesa, RTS-a i Prve Srpske Televizije. Bosna i Hercegovina također je prikazivala ovu seriju, i to na OBN-u.

Serija prikazuje život savremene građanske porodice u Beogradu, u toku 90-ih godina 20. stoljeća i sastoji se od 60 epizoda. Trebala se sastojati od 70 epizoda, ali prikazivanje posljednjih 10 epizoda je odgođeno. Karakteristična je po velikom broju scenarista i režisera.

## Radnja 
Katarina Anđelić, zvana Cakanaje, kako sama kaže, jest postmodernistkinja i humanistkinja. Bavi se kiparstvom, ali njeni radovi previše su bizarni da bi privukli pažnju pravih umjetnika. U stanu živi s djecom Vojkanom i Milicom, bratom Svetislavom i njegovom kćerkom Anom. Svakodnevnicu neobične porodice čine komšinica Angelina Savić i Milorad Ugrinović Kekec. Priča prati pokušaje Dragoslava Jakovljevića, Cakaninog bivšeg muža, da joj se vrati. Ona ga još uvijek voli, ali ne može mu oprostiti nevjerstvo. Međutim, na kraju mu se ipak vrati. Također su tu i stalni pokušaji Svetislava da brzo i lahko zaradi novac, Vojkanove bolesti, Milicini politički problemi itd.

Dvadeset godina kasnije, Katarinina zgrada se ruši. Dragoslav je renovirao stan u kojem je živio sa sinom Vojkanom, kako bi ubijedio Katarinu da se useli u taj stan koji je konceptualno-umjetnički prostor, osmišljen samo za nju. Ali i Svetislav i Ana ostali su bez stana, pa se useljavaju prije Katarine. Stvar se ne odvijaju kako je Dragoslav planirao.

## Uloge 
## Epizode 
## Zanimljivosti 
* Najavna špica ove serije bila je prva 3D špica snimana i emitirana u Srbiji.
* Prva i druga sezona snimane su samo jednom kamerom.
* Ova serija predstavlja svojevrsnu kritiku posrnule srpske kulture i političke scene sredinom devedesetih godina. Uprkos tome, emitirana je za vrijeme Miloševićevog režima na prvom programu RTS-a, u udarnom terminu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* 
* *Otvorena vrata* na sajtu prva.rs

Kategorija:TV-serije sa početkom prikazivanja 1994.
Evropsko prvenstvo u nogometu 1992 - grupa 1

**Evropsko prvenstvo u nogometu 1992 - grupa 1** je bila jedna od dvije grupe grupne faze takmičenja na Evropskom prvenstvu 1992. koje se odigralo u Švedskoj. Takmičenje u grupi 1 se odigralo od 10. do 17. juna 1992. godine. U grupi 1 nalazile su se četiri reprezentacije: Švedska, Danska, Francuska i Engleska. Švedska kao pobjednik grupe, te Danska kao drugoplasirana ekipa obezbjedili su nastavak učešća u polufinalu Evropskog prvenstva.

## Ekipe 
:1 **Podebljani tekst** prikazuje šampiona za tu godinu.
:2 *Kurziv* prikazuje domaćina prvenstva za tu godinu.
:3 Naknadno zamjenuli Jugoslaviju. Jugoslaviju je Vijeće sigurnosti UN-a sanksionisalo 30. maja 1992. godine rezolucijom 757 zbog izbijanja rata. FIFA je odmah suspendirala Jugoslaviju iz svih nogometnih takmičenja, što znači da ne mogu sudjelovati na Evropskom prvenstvu. Drugoplasirana reprezentacija iz grupe Danska je naknadno pozvana da zauzme upražnjeno mjesto.

## Tabela 
## Utakmice 
### Švedska - Francuska 

|valign="top"|
|  style="vertical-align:top; width:50%;"|

|}

### Danska - Engleska 

|valign="top"|
|  style="vertical-align:top; width:50%;"|

|}

### Francuska - Engleska 

|valign="top"|
| style="vertical-align:top; width:50%;"|

|}

### Švedska - Danska 

|valign="top"|
|  style="vertical-align:top; width:50%;"|

|}

### Švedska - Engleska 

|valign="top"|
| style="vertical-align:top; width:50%;"|

|}

### Francuska - Danska 

|valign="top"|
|  style="vertical-align:top; width:50%;"|

|}

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* EP 1992. na zvaničnoj stranici UEFA-e
* EP 1992. na rsssf.com

1
Hematologija

[thumb|400px|Dijagram razvoj različitih krvnih ćelija iz [hemopoetska matična ćelija|hemopoetske matične ćelije  do zrelih oblika ćelija]]
[250px|thumb|right|Tri tipa krvnih ćelija pod elektronskom mikroskopom,S lijeva na desmo:**[eritrocit**, **trombocit** i **leukocit**]]

**Hematologija** je biološko-medicinska nauka koja pručava krv i organe koji čine krvotvorni sistem. Hematologija istražuje uzroke, dijagnozu, liječenje, prognozu i prevenciju bolesti krvi. Poznavanje bolesti krvi je usko vezano za proučavanje malignih kliničkih oblika, kao što su leukemija i limfomi. Interdisciplinarni polje koje se bavi ovim kliničkim oblicima se zove **onkohematologija**.

Hematološka  područja pokrivaju:
* Studije bolesti crvenih krvnih zrnaca i  metabolizma željeza (anemija i policitemija);
* Zgrušavanje krvi i vezana bolesti, kao što su hemofilija i pšurpura;
* Nedostatke hemoglobina (hemoglobulinopatije);
* Studije transfuzije i tehnika za transfuziju;
* Studije koštane srži i njenih  transplantacija.

## Etimologija 
Riječ hematologij  dolazi spajanjem  grčkih riječi: αιμα, αιματος - *aima*, *aimatos* = krv +  λόγος - *logos* = nauka, znanje.

## Klasifikacija nekih bolesti krvi 
* Talasemija
* Mijelom
* Leukocitoza
* Anemija
* Leukemija
* Hemofilija
* Policitemija
* Agranulocitoza
* Poliglobulija
* Limfom

## Neke zarazne bolesti
* Sepsa
* AIDS
* Malarija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Q

Kategorija:Hematologija
Kategorija:Krv
Noćas ja ludujem (Zuzi Zu)

**Noćas ja ludujem** je prvi studijski album sarajevske pjevačice Zuzi Zu izdat pod imenom Zuzi. Album je izašao 1991. godine u izdanju diskografske kuće Sarajevo Disk. Sve pjesme je napisao, aranžirao i komponovao Milić Vukašinović. Snimljen je u *Studiu R*, a producirao ga je Zoran Redžić.

## Lista pjesama 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena web stranica Zuzi Zu

Kategorija:Albumi iz 1991.
Spisak utakmica Evropskog prvenstva u nogometu 1992.

**Evropsko prvenstvo u nogometu 1992.** je bilo deveto evropsko nogometno prvenstvo. Takmičenje se održalo od 10. do 26. juna 1992. godine u Švedskoj. Od ukupno 34 reprezentacije koliko ih je učestvovalo u kvalifikacijama na turniru je učestvovalo osam reprezentacija: Švedska, Francuska, Škotska, Zajednica nezavisnih država, Danska, Njemačka, Holandija i Engleska.

Vremena odigravanja utakmica prikazana su po srednjoevropskom (lokalnom) vremenu (CET).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* EP 1992. na zvaničnoj stranici UEFA-e
* EP 1992. na rsssf.com

Utakmice
1992.
Spisak utakmica Evropskog prvenstva u nogometu 1988.

**Evropsko prvenstvo u nogometu 1988.** je bilo osmo evropsko nogometno prvenstvo. Takmičenje se održalo od 10. do 25. juna 1988. godine u Zapadnoj Njemačkoj. Od ukupno 32 reprezentacije koliko ih je učestvovalo u kvalifikacijama na turniru je učestvovalo osam reprezentacija: Zapadna Njemačka, Španija, Italija, Sovjetski savez, Engleska, Holandija, Danska i Irska.

Vremena odigravanja utakmica prikazana su po srednjoevropskom (lokalnom) vremenu (CET).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* EP 1988. na zvaničnoj stranici UEFA-e
* EP 1988. na rsssf.com

Utakmice
1988.
Mirzino jato

**Mirzino jato** je bio bosanskohercegovački i jugoslavenski disco-pop sastav iz Sarajeva, koji je nastao krajem 1970-ih pod utjecajem njemačkog disco sastava Boney M. Sastav su činili Mirza Alijagić, Zumreta Midžić poznatija kao Zuzi Zu i Gordana Ivandić.

Mirzino jato je objavilo dva albuma: *Šećer i med* (1979.) i *Naјslađi rode* (1983.). Sve pjesme za prvi album napisao je Sead Lipovača, rok gitarista iz hard rok grupe Divlje jagode, a tekstove Marina Tucaković. Najpopularnija pjesma grupe Mirzino jato bila je "Apsolutno tvoj", a objavljena je 1979. godine.
Sve pjesme za drugi album napisali su članovi grupe Zana, a nedugo nakon njegovog objavljivanja dolazi do razlaza grupe Mirzino jato. 
Mirza Alijagić je karijeru nastavio kao bas u sarajevskoj operi, Gordana Ivandić (sestra bubnjara Bijelog dugmeta Gorana Ipeta Ivandića) postala je pjevačica sastava Makadam, a Zuzi Zu je samostalno nastavila svoju karijeru kao pjevačica pop, rok i romske muzike, kao i sevdalinki, te autor muzike i tekstopisac. Mirza Alijagić ponovo je na kratko osnovao grupu Mirzino jato 1994. godine i snimio još jedan album pod nazivom *Mirzino Jato*.

## Diskografija 
### Albumi 
* Šećer i med (1979)
* Najslađi rode (1983)
* Mirzino jato (1994)

### Singlovi i EP 
* Apsolutno tvoj / Pada snijeg (1979)
* Normalna stvar / Bez rezultata (1979)
* Ja bih da me druga mazi / Zvijezda i alkohol (1980)

## Reference 
Kategorija:Muzičke grupe iz Sarajeva
Kategorija:Bosanskohercegovačke pop-grupe
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1979.
Kategorija:Jugoslavenske pop-grupe
Rok Hotel

**Rok Hotel** je bila bosanskohercegovačka disco-pop grupa iz Sarajeva. Sastav je postojao krajem 1970-ih godina i izdao je samo jedan singl "Disko / Blue Jeans" u izdanju Jugotona 1978. godine.

Grupu je osnovao Zoran Gospić, a u grupi su pjevale Gordana Ivandić i Zumreta Midžić danas poznatija kao Zuzi Zu. Godinu dana kasnije su obje postale članice Mirzinog jata. Gordana je kasnije postala solistica u crnogorskoj grupi Makadam i bavila se pjevanjem do 2003. godine. Zuzi Zu je nastavila karijeru kao solista i danas pjeva sevdalinke i romsku muziku i snima svoje autorske pop pjesme.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Muzičke grupe iz Sarajeva
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Vrhbosna (čvor)

Termin **Vrhbosna** može imati sljedeća značenja:

* Vrhbosna, srednjovjekovni grad na mjestu današnjeg Sarajeva
* Vrhbosna (župa), srednjovjekovna župa oko istoimenog grada u staroj Bosni
* Vrhbosna (novine), glasilo Vrhbosanske nadbiskupije 
* Vrhbosna (radio), radio stanica u Bosni i Hercegovini
* Vrhbosanska nadbiskupija, Rimokatolička nadbiskupija u Bosni i Hercegovini
* Velika župa Vrhbosna, administrativna oblast u Nezavisnoj državi Hrvatskoj (1941-1945)
El-Felek

**Sura El-Felek** (arapski: **سورة الفلق**; bos.: *Svitanje*) je 113. i pretposljednja sura Kur'ana. 
Sadrži 5 ajeta, objavljena je u Mekki i ubraja se u mekanske sure.

## Sadržaj 
Zajedno sa pretposljednjom surom, En-Nas, čini *sure zaštitnice*.
 

## Hadisi o suri El-Felek 
* Ukame ibn Amir prenosi da je Muhammed  rekao:
"Onaj koji traži zaštitu, ne može tražiti zaštitu ničim drugim kao što to može sa surama El-Felek i En-Nas."
* Od Abdullaha ibn Habiba se prenosi da je Muhammed rekao:
"Uči!" - upitao sam "šta da učim?" - odgovorio je "Kul Huvallahu ehad i dvije zaštitnice, kad omrkneš i kada osvaneš tri puta, bit će ti dovoljne (kao zaštita) od svega..."
* Od Ukabe ibn Amira se prenosi:
Kada sam išao sa Božjim Poslanikom, negdje između Džuhfe i Ebva'a, zapuhao je vjetar i prekrila nas je velika tama. Poslanik je počeo da uči: Kul e'uzu bi Rabb-il-felek i Kul e'uzu bi Rabb-in-nas, rekavši:"Niko se ne može zaštititi ničim kao što se može zaštititi sa ove dvije sure..."

## Također pogledajte 
*Kur'an
*Tefsir
*Tefsir Ibn-Kesira

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tefsir sure El-Felek od Ibn Kesira 
* Sura El-Felek s prijevodom na bosanski jezik (Korkut) na Tanzil.net
* Sura El-Felek s audiozapisom

Kategorija:Kur'an
Kategorija:Mekanske sure
Kategorija:Sure
Svjetsko prvenstvo u košarci U-17 2016.

**Svjetsko prventsvo u košarci U-17 2016.** je međunarodno košarkaško takmičenje koje se održalo u Španiji od 23. juna do 3. jula 2016. godine. Ovo je četvrto izdanje Svjetskog prvenstva u košarci U-17. Šesnaest reprezentacija se takmičilo na prvenstvu.

12. marta 2016, tokom sastanka Glavnog odbora FIBA-e održanog u Miesu, Švicarska, objavljeno je da će grad Zaragoza ugostiti U-17 svjetsko prvenstvo za muškarce i žene.

## Ekipe
Šesnaest ekipa se kvalifikovalo za ovogodišnje izdanje prvenstva.

*Afričko prvenstvo u košarci U-16 2015.
**
**
*Azijsko prvenstvo u košarci U-16 2015.
**
**
**
*Američko prvenstvo u košarci U-16 2015.
**
**
**
**
*Evropsko prvenstvo u košarci U-16 2015. 
**
**
**
**
**
*Okeanijsko prventsvo u košarci U-16 2015.
**
*Domaćin
**

## Preliminarna runda
Žrijeb je održan 13. april 2016. godine.

*Sva vremena su lokalna (UTC+2).*

### Grupa A
### Grupa B
### Grupa C
### Grupa D
## Završnica
### Osmina finala
### Razigravanja od 9 – 16. mjesta 
#### Četvrtfinala od 9 – 16. mjesta
#### Polufinala od 13 – 16. mjesta
#### Utakmica za 15. mjesto
#### Utakmica za 13. mjesto
#### Polufinala od 9 – 12. mjesta
#### Utakmica za 11. mjesto
#### Utakmica za 9. mjesto
### Četvrtfinala
### Razigravanje od 5 – 8. mjesta
#### Polufainala od 5 – 8. mjesta
#### Utakmica za 7. mjesto
#### Utakmica za 5. mjesto
### Polufinala
### Third place game
### Finale
## Final standings
## Bilješke
## Reference
## Vanjski linkovi
*Službena web stranica 

2016
Kategorija:2016. u Španiji
Kategorija:2016. u košarci
Kategorija:Sport u Zaragozi
Most u Kožetini

mini|Info tabla
mini|pogled ispod ćuprije

**Most na Kožetinu** je jednolučni kameni most na području općine Foča, Bosna i Hercegovina.

## Lokacija 
Most poznat kao *Rimski most* nalazi se u selu Kožetin, naselje Cvilin, nedaleko od Ustikoline, pri ušću Gabeoskog potoka u rijeku Drinu.

## Opis 
Starost druma na kome je most sagrađen, a koji je vodio iz Foče i na ovom mjestu presjekao Gabeoski potok pri njegovom ušću u Drinu, procjenjuje se na otprilike 2.000 godina. Morfologija terena i trasa tog drevnog puta ukazuju na činjenicu da je most na ovom mjestu mogao da postoji još u rimskom periodu. Mještani i danas ovaj most nazivaju *Rimski most*. Sadašnji most arheolozi datiraju u kasni srednji vijek, u vrijeme prije dolaska Osmanlija u ove krajeve.

Most je sagrađen  na strmom terenu i njegova sadašnja dužina iznosi oko 10 metara. Izgrađen je od blokova lomljenog kamena različitih dimenzija. Temeljen je direktno na priobalnim stijenama iznad potoka. Svod mosta je polukružan i urađen od grubo obrađenih, ali prilično pravilnih komada krečnjaka. Širina mosta iznosi 3,30 metara, a raspon luka 5,50 metara. Visina mosta iznad korita potoka iznosi 5,80 metara a visina konstrukcije zida na obalama oko 4 metra. Debljina svoda iznosi 50&nbsp;cm.Nema nikakve dekoracije, niti natpisa. U gruboj građevinskoj tehnici vidljiva je samo sekundarna kamena plastika koja je izražena isticanjem završnog reda ploča postavljenih oko 10&nbsp;cm preko čeonog zida. Na mostu nema ograde, niti elemenata na osnovu kojih bi mogla da se utvrdi moguća rekonstrukcija ranijeg izgleda. Svod mosta je polukružan i urađen od grubo obrađenih, ali prilično pravilnih komada krečnjaka. I danas je ovaj most dobro sačuvan u izvornom obliku.

Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, most na Kožetini u Ustikolini 2005. godine proglasila je nacionalnim spomenikom.

## Literatura 
* Džemal Čelić, Mehmed Mujezinović, Sarajevo: Sarajevo - Publishing, 1998. -Stari mostovi u Bosni i Hercegovini.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Most u Kožetini

Kategorija:Foča (Federacija Bosne i Hercegovine)
Kategorija:Mostovi poznati kao Rimski most
Kategorija:Nacionalni spomenici u Foči (Federacija Bosne i Hercegovine)
Østfold

**Østfold** (norv.: *Østfold fylke*) je jedan od 19 okruga Norveške. 
Nalazi se jugoistočnom dijelu države. 
Okrug se prostire na površini od 4.180,7&nbsp;km2 i čini 1,28% ukupne kopnene teritorije Norveške. Prema procjeni iz 2014. u okrugu je živjelo 284.962 stanovnika što predstavlja 5,61% ukupnog stanovništva Norveške. 
17 je okrug po površini i 6. po broju stanovnika. Gustoća iznosi 68 stanovnika po km2.
Graniči s okruzima: Akershus, Buskerud i Vestfold kao i švedskim okruzima Västra Götaland i Värmland.

Glavni grad je Sarpsborg.

225x225px|Općine okruga Østfold

## Općine 
Okrug Østfold se sastoji od 18 općina: 

# Aremark
# Askim
# Eidsberg
# Fredrikstad
# Halden
# Hobøl
# Hvaler
# Marker
# Moss
# Rakkestad
# Rygge
# Rømskog
# Råde
# Sarpsborg
# Skiptvet
# Spydeberg
# Trøgstad
# Våler
|}

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica okruga 

Østfold
Kategorija:Østfold
Carinski most

**Carinski most** jedan je od mostova u Mostaru.

## Lokacija 
Ovaj most premošćuje Neretvu uzvodno od Starog mosta u blizini autobuske stanice, na mjestu nekadašnje carine (po kojoj je ovaj dio Mostara i dobio ime Carina) i na mjestu gdje je Neretva najuža.

## Historija 
Idejni projekt mosta za cestovni i željeznički saobraćaj izradio je poznati inženjer iz mostarske historije Miloš Komadina. Projekt je predviđao konstrukciju od armiranog betona sa dva luka – veći luk premošćivao bi Neretvu, a manji kameni plato obale.

Radovi na izradi mosta započeli su 1916. godine. Most su gradili austro-ugarski vojnici i ratni zarobljenici (italijanski, srpski i ruski). Pušten je u saobraćaj 9. marta 1918. i dobio ime *Most kralja Karla*. Nedovršeni i sporedni radovi nastavljeni su nakon završetka austro-ugarske okupacije 1920. i nova vlast nazvala ga je *Most Kralja Aleksandra*. Nakon Drugog svjetskog rata bio je nazvan *Most Ive Lole Ribara*. Mostarci ga oduvijek zovu Carinski most.

Srušen je 11. juna 1992, zajedno s Mostom Hasana Brkića i Željezničkim mostom u Raštanima. Veliki luk miniran je i u potpunosti srušen, za razliku od malog luka, koji je ostao čitav s nadlučnom konstrukcijom. Oba stuba za oslonac i srednji stub također su su ostali čitavi. Troškovi obnove iznosili su 5 miliona KM. Investitor je bila Misija Evropske unije u Mostaru (EUAM), koja je odlučila, da zbog lošeg stanja ostalih dijelova mosta, obnovi kompletan most u izvornom obliku, uz proširenje za 1 m zbog povećanog cestovnog prometa.

Obnova je trajala 15 mjeseci, a završena je 1996. Ovo je prvi most obnovljen u Mostaru nakon rata.

## Opis 
Širina luka iznosi 52,7 m. Širina svoda u tjemenu je 8,40 m, a péta luka 9,40 m. Luk nad obalom ima raspon od 35 m (visina strijele 7 m), uz širinu otvora 34,26 m. Visine stubova su: zapadni obalni 6,5 m, srednji 6 m, a istočni 3 m. Širina kolovoza bila je 7 m, uz 2 nogostupa po 1,5 m. Na mostu su bile ugrađene tračnice za normalni i uski kolosijek. Most je izgrađen sa bogato ukrašenim ogradama i kioscima na zapadnom dijelu mosta.

## Literatura 
* Krešimir Šaravanja, *Mostovi Mostara iz austro-ugarskog razdoblja*, Građevinski fakultet Sveučilišta u Mostaru, Mostar

## Vanjski linkovi 
* *Mostovi spajaju obale Neretve*
* *Carinski most*

## Reference 
Kategorija:Mostovi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Mostovi na Neretvi
Kategorija:Mostovi u Bosni i Hercegovini iz austrougarskog perioda
Kategorija:Mostovi u Bosni i Hercegovini iz perioda samostalnosti
Alfa-manozidaza

thumb|300px| Prikaz proteina *Streptococcus pyogenes* porodice GH38: α-manozidaza koja je kreirana koristeći PyMol

**Alfa-manozidaza** (EC 3.2.1.24 – **alfa-D-manozidaza**, **p-nitrofenil-alfa-manoidaza**, **alfa-D-manopiranozidaza**, **1,2-alfa-manozidaza**, **1,2-alfa-D-manozidaza**, **egzo-alfa-manosidaza** – je enzim koji je uključen u razlaganje alfa oblika manoze. Sistemsko ime joj je **alfa-D-manozid manohidrolaza**.

## Izozimi 
Kod ljudi se ispoljavaju tri sljedeća izozima alfa-manozidaze:

## Primjena 
Alfa manozidaza se može koristiti u eksperimentima koji određuju efekte prisustva ili odsustva specifičnih molekula manoze, kao što su rekombinantni proteini koji se koriste u razvoju vakcina.

## Patologija
Nrdostatak ovog enzima izaziva alfa-manozidozu.

## Također pogldajte
*Manoza
*Manozidaza

## Reference
## Vanjski linkovi
*GeneReviews/NCBI/NIH/UW entry on Alpha-Mannosidosis
*OMIM entries on Alpha-Mannosidosis
*

Kategorija:Hidrolaze
Kategorija:EC 3.2.1
Okruzi Rumunije

300px|mini|desno|Podjela Rumunije na okruge
**Okruzi Rumunije** (rumunski: *județe*) predstavljaju prvi nivo administrativne podjele Rumunije. 
Teritorija Rumunije podijeljena je na 41 okrug i grad Bukurešt, koji je u rangu okruga i ima poseban status.

Najranija podjela Rumunije na okruge javlja se krajem 14. vijeka kada su Kneževina Vlaška, koja je obuhvatala današnju rumunsku južnu regiju Vlašku i Kneževina Moldavija bile podijeljene na *județe* tj. okruge. Najveći dio vremena otkad je uspostavljena moderna Rumunija 1859. sistem administrativne podjele uveliko je bio sličan francuskim departmanima. Sistem je mijenjan, pri čemu je broj okruga varirao od perioda prije Drugog svjetskog rata, kada je postojao 71 okrug, do 1968, kad ih je bilo 39.

Trenutna teritorijalna podjela aktualna je od 1968, uz vrlo male izmjene, od kojih se posljednja dogodila 1997.

Prema podacima popisa iz 2011, prosječna populacija rumunskog okruga iznosi 445.000 stanovnika, pri čemu je okrug Iași najmnogoljudniji sa 772.000 stanovnika, dok je okrug Covasna s približno 210.000 stanovnika najmanje naseljen.

Prosječna površina okruga iznosi 5.809&nbsp;km2. Najveći okrug je Timiș sa 8.697&nbsp;km2, dok je najmanji Ilfov s površinom od samo 1.583&nbsp;km2.
Grad Bukurešt, koji se ne ubraja u okruge, ali ima isti status kao i okruzi, istovremeno je i najmnogoljudnija administrativna jedinica Rumunije (1.883.425 stanovnika) i površinski najmanja (228&nbsp;km2).

Okruzi su uglavnom nazvani po svom najvažnijem gradu, koji je ujedno i administrativni centar, ili po historijskom nazivu, odnosno toponimu, od kojih je najčešće naziv neke od rijeka.

## Spisak okruga 
## Reference 
*
Rumunija
Kategorija:Rumunija
Kategorija:Okruzi Rumunije
Rumunija
30. februar

**Datum 30. februar** se pojavljuje u nekim kalendarima, ali ne i u gregorijanskom kalendaru, gdje mjesec februar sadrži samo 28 dana, ili 29 dana ako je prestupna godina. 30. februar se obično koristi kao sarkastični datum da označi nešto što se nikada neće dogoditi, ili što nikada neće biti učinjeno.
desno|mini|300x300piksel|Švedski kalendar za februar 1712.
30. februar je bio stvarni datum u Švedskoj 1712. godine.

Umjesto da promjenu sa julijanskog kalendara na gregorijanski kalendar učine izostavljanjem bloka uzastopnih dana, kao što je bilo učinjeno u drugim državama, Švedsko carstvo je planiralo postepenu promjenu izostavljanjem svih prestupnih dana u periodu od 1700. do 1740. Iako je prestupni dan izostavljen u februaru 1700., Veliki sjeverni rat koji je počeo kasnije te godine, skrenuo je pažnju Šveđana sa njihovog kalendara, tako da nisu izostavili prestupne dane u sljedeća dva slučaja, tako da su godine 1704. i 1708. zadržale svojstvo prestupnih.

Da bi se izbjegla zabuna i dalje greške, julijanski kalendar je bio vraćen 1712. dodavanjem još jednog prestupnog dana, tako da je ovo jedini slučaj korištenja 30. februara u kalendaru. Taj dan je odgovarao 29. februaru u julijanskom kalendaru, i 11. martu gregorijanskog kalendara.

**0. mart** je imaginarni datum, korišten u astronomiji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 30 dana u februaru 1712.
* Promjena kalendara - Švedska
* 30. februar u Tolkien-ovom Gatewayu

*-30
Spomenik na Šehitlucima

**Spomenik na Šehitlucima** ili **Kompleks spomenika palim Krajišnicima na Šehitlucima - Banj brdu**, kod Banje Luke. Podignut je u znak sjećanja na nekoliko hiljada krajiških boraca koji su poginuli u Drugom svjetskom ratu u Banjoj Luci. Spomenik na svečan način otkriven je na Dan ustanka naroda BiH - 27.jula 1961.godine. Sam spomenik rad je poznatog kipara Antuna Augustinčića, dok se na zidovima u unutrašnjosti objekta nalaze crteži Ismeta Mujezinovića preneseni na kamen tehnikom sitotiska. Spomenik je danas dio identifikacije Grada Banja Luka i jedan od njegovih simbola.

## Lokacija i ime 
Spomenik nalazi se u široj urbanoj zoni Grada Banja Luka, na Šehitlucima ili Banj brdu, čiji vrh se nalazi na 431 m nadmorske visine. Udaljen je 5&nbsp;km od grada. Na ovom mjestu je do kraja Prvog svjetskog rata bilo turbe trojice nepoznatih junaka, poginulih u ratovima sa Austrijancima, pa je brdo dobilo ime Šehitluci.

Spomenik je podignut na mjestu gdje je 8. juna 1941. godine održana Oblasna konferencija Komunističke partije Jugoslavije za Bosansku krajinu i nekoliko savjetovanja vezanih za podizanje ustanka koji su  presudno uticali na organizovanje i tok ustanka u Bosanskoj krajini.

## Opis 
Kompleks spomenika obuhvata prilazni put do spomenika i kružni put oko spomenika, prilazni platoi sa stepeništem i spomen-mauzolej. Osnova mauzoleja je dužine 27,3 m, širine 9 m, a visina je 13,50 m. Pri izradi spomenika korišteni su uglavnom savremeni materijali (beton), ali je unutrašnjost obložena opekom. Prednja fasada spomenika - pročelje, kao i bočni zidovi, ukrašeni su reljefom rađenim u bračkom kamenu.

Unutrašnjost spomenika  podijeljena je na tri, asimetrično raspoređena dijela. Tri zidna platna u unutrašnjosti objekta, nose zidnu dekoraciju izvedenu na kamenu u tehnici sitotiska.  Prijedlog tehnike kojom je perocrtež Ismeta Mujezinovića prenesen na kamene plohe dao je Ismar Mujezinović, a prenos crteža sitoštampom sa originala na kamen izveo je Mehmed Akšamija. Na kamene ploče manjih dimenzija 35&nbsp;cm x 35&nbsp;cm nanošeni su segmenti kompozicije Ismeta Mujezinovića, a potom su manje ploče složene u monumentalnu cjelinu (približno 3,85 m x 25 m).

Graditeljska cjelina – Spomenik na Šehitlucima (Kompleks spomenika palim Krajišnicima na Šehitlucima - Banj brdu) u Banjoj Luci proglašen je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Danas spomenik je u vrlo lošem i zapuštenom stanju.

## Literatura 
* Hamid Husedžinović, Banja Luka: Glas, 1982. - Šehitluci, Spomenici revolucije

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spmenik na Šehitlucima 
* Banj brdo 

Kategorija:Nacionalni spomenici u Banjoj Luci
Kategorija:Spomenici narodnooslobodilačke borbe u Bosni i Hercegovini
Historija Bjelorusije

**Historija Bjelorusije** predstavlja historiju države Bjelorusije od prvog spomena istočnoslavenske etničke grupe Bjelorusa do danas. Nakon početnog perioda nezavisne feudalne konsolidacije, teritorija današnje Bjelorusije je bila dio Kijevske Rusije, Kraljevine Litvanije, Velike kneževine Litvanije, Poljsko-litvanske unije, Ruskog carstva i Sovjetskog saveza. Bjelorusija je postala samostalna država 1991. godine nakon proglašenja nezavisnosti od Sovjetskog saveza.

## Rana historija 
Historija Bjelorusije, ili preciznije Bjeloruske etničke grupe, počinje migracijom i ekspanzijom slavena širom istočne Evrope između 6. i 8. stoljeća. Istočni slaveni su se naselili na prostor današnje Bjelorusije, Rusije i Ukrajine, asimilirajući se sa lokalnim baltičkim, baltofinskim i stepskim nomadima koji su tamo živjeli. Njihova rana etnička integracija je doprinijela postepenoj diferencijaciji tri istočnoslavenska naroda. Ovaj istočnoslavenski, paganski, animistički i agrarni narod se bavio trgovinom, poljoprivredom i lovom, proizvodeći krzna, med, pčelinji vosak i ćilibar.

Istočnoslavenska etnička grupa Bjelorusi su formirali tri slavenska plemena: Kriviči, Dregoviči, Radimiči. Tokom 9. i 10. stoljeća ova plemena su uspostavila trgovinu sa skandinavskim Vikinzima koji su se bavili trgovinom od Skandinavije do Bizantijskog carstva. Dolazak hrišćanstva i crkvenoslavenskog jezika (književni i liturgijski slavenski jezik kojeg su u 8. stoljeću razvili misionari Ćirilo i Metodije) je podstaklo pojavu novog geopolitičkog carstva Kijevske Rusije, labavo-povezane mreže kneževina, koja je povezala sve istočnoslavenske narode u jednu državu.

## Velika Kneževina Litvanija 
Nakon upada Mongola i uništavanja Kijeva 1240. godine, krhka Kijevska Rusija se raspala na mnoge kneževine. Zapadne kneževine vojnim osvajanjem i dinastičkim brakovima zauzeo je litvanski kralj Mindaugas (1240–1263.). Od 13. do 15. stoljeća teritorija današnje Bjelorusije konsolidirana je u Veliku Kneževinu Litvaniju. Zbog malog broja Litvanaca, Ruteni (današnji Bjelorusi i Ukrajinci) u toj srednjevjekovnoj državi imali su važnu ulogu u kulturnom životu. Zahvaljujući njima, došlo je do širenja pravoslavne religije i rutenskog jezika među stanovnicima istočnih i južnih regija.

Kategorija:Historija Bjelorusije
Glukozidaze

[mini|[Amilaza|β-Amilaza]]
**Glukozidaze** su glikozid-hodrolazni enzimi koji su kategorizirani u EC broj 3.2.1.

## Funkcija
Enzimi α-glukozidaze su uključene u razlaganje složenih ugljikohidrata, kao što su škrob i glikogen u njihove monomere. Kataliza razgradnje pojedinih glukozilnih ostataka u raznim glikokonjugatima, uključujući alfa- ili beta-vezane polimere glukoze. Ovaj enzim pretvara složene šećere u jednostavnije.

## Članovi
Različiti izvori navode različite članove ove klase. Članovi koji su označen sa "", prema MeSH-u, su glukosidaze.

## Klinički značaj 
Oni su cilj djelovanja alfa-glukozidaza inhibitora, kao što su akarboza i miglitol za kontrtolu *diabetes mellitus* tip 2.

## Također pogledajte
* DNK glikozilaza
* Mukopolisaharidoza

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Hidrolaze
Kategorija:Ugljikohidrati
Kategorija:EC 3.2
Šnajder (čvor)

* Krojač, osoba koja šije (pravi) i popravlja odjeću ()

## Ljudi 
* Đuro Šnajder (1919–1993), hrvatski književnik
* Marcel Šnajder, bosanskohercegovački matematičar
* Milica Šnajder (19??, Sarajevo), pijanistica i klavirski pedagog, Marcelova kći
* Slobodan Šnajder (1948–), hrvatski pisac i publicist
* Vera Šnajder (1904–1976), bosanskohercegovačka matematičarka, Marcelova supruga
* Zlatko Šnajder (1903–1931), hrvatski komunist i jedan od sedam sekretara SKOJ-a

## Također pogledajte 
* Schneider (čvor)

Kategorija:Njemačka prezimena
Everton FC

**Everton Football Club** je profesionalni nogometni klub iz Liverpoola, Engleska. Takmiči se u Premijer ligi, prvom rangu engleskog nogometa.

## Historija
Klub je osnovan 1878. godine kao ''St Domingo's*. Prvu utakmicu je odigrao protiv ekipe *Everton Church Club*. Pobijedio je sa 1-0. 1879. godine usvaja sadašnji naziv. Bio je jedan od osnivača Football League. Do prve titule dolazi u sezoni 1990-91. Prvi trofej FA kupa osvaja 1906. godine. Ovo takmičenje je osvajao još u četiri navrata. U sezoni 1984-85. osvaja Kup pobjednika kupova, nakon što je u finalu pobijedio Rapid Beč sa 3-1.

Tradicionalne boje kluba su plava i bijela. Najveći rival je Liverpool. Prvobitno je domaće utakmice igrao na terenu u Stanley Parku, da bi 1892. godine prešao na Goodison Park i igrao na tom stadionu sve do kraja sezone 2024/2025. Od sezone 2025/2026 Everton je prešao na novoizgrađeni stadion Hill Dickinson.

## Uspjesi 
***Prva divizija**
****Datoteka:Cup Winner.png (9): **1890/91, 1914/15, 1927/28, 1931/32, 1938/39, 1962/63, 1969/70, 1984/85, 1986/87.
***Druga divizija**
****Datoteka:Cup Winner.png (1):** 1930/31.
***FA kup**
****Datoteka:Cup Winner.png (1):** 1905/06, 1932/33, 1965/66, 1983/84, 1994/95.
***FA Charity Shield**
****Datoteka:Cup Winner.png (9):** 1928, 1932, 1963, 1970, 1984, 1985, 1986, 1987, 1995.
***Kup pobjednika kupova**
****Datoteka:Cup Winner.png (1):** 1984/85.

## Evropski nastupi
## Trenutni sastav 
*Posljednja izmjena: 1. septembar 2025.*

 

 

 *(na pozajmici iz Manchester City)*

 
 

 *(na pozajmici iz SC Freiburg)''

## Poznati igrači
* Duncan Ferguson
* Dixie Dean
* Wayne Rooney
* Tim Howard
* Seamus Coleman
* Romelu Lukaku
* Gary Lineker
* David Unsworth
* Phil Jagielka
* Neville Southall
* Leighton Baines
* Nikica Jelavić
* Muhamed Bešić
* Ross Barkley
* Tim Cahill
* Mikel Arteta
* Marouane Fellaini
* Paul Gascoigne
* Joleon Lescott

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Everton na Soccerbase

Kategorija:Nogometni klubovi u Engleskoj
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1878.
*
Bernard (sin Karla Debelog)

[140px|mini|[Karlo Debeli|Karlo Debeli, Bernardov otac, u plavom plaštu]]
Francuski plemić **Bernard** (francuski *Bernard de Germanie* = "Bernard Njemački"; o. 870 – 891./2) bio je jedino dijete Karla III Debelog, koji je bio kralj Francuske i rimsko-njemački car.

Bernarda je rodila Karlova konkubina nepoznatog imena. Sa svojom suprugom Rikardom Karlo nije imao djece.

Budući da je Bernard bio vanbračno dijete, on nije mogao naslijediti tron, no otac ga je pokušao učiniti "zakonitim djetetom" dvaput.

885. Karlo je pokušao sina učiniti nasljednikom trona. Imao je potporu pape Hadrijana III, ali je papa umro u julu iste godine.

Karlo nije uspio učiniti svog sina zakonitim te je nakon očeve smrti Bernard spriječio Arnulfa Karantanskoga da ode u Italiju, kako je htio papa Stjepan V.

Bernarda je na kraju ubio grof Rudolf od Recije.
## Reference 
Kategorija:Francusko plemstvo
Sumska oblast

**Sumska oblast** () jest oblast u sjeveroistočnoj Ukrajini. Prema popisu iz 2001. godine u ovoj oblasti je živjelo 1.299.700 stanovnika. Administrativno središte oblasti je grad Sumi, a oblast je uspostavljena 10. januara 1939. godine.

## Geografija 
thumb|lijevo|175px|Geografska karta Sumske oblasti.
Sumska oblast se prostire na površini od 23. 834&nbsp;km2, što predstavlja 3. 95 % od ukupne površine Ukrajine i 16. je po veličini. Na jugu graniči sa Harkivskom oblašću, na zapadu sa Černigivskom oblašću, na jugozapadu sa Poltavskom oblašću. Na sjeveru i istoku graniči sa Brjanskom, Kurskom i Belgorodskom oblašću u Rusiji. 
Više od 160 rijeka teku na teritoriji ove oblasti u ukupnoj dužini oko 5500&nbsp;km. Sve pripadaju slivu rijeke Dnjepar, od kojih su najveće rijeke: Desna, Seim i Sula. 
## Stanovništvo 
Ukrajinci su najbrojniji narod u Sumskoj oblasti i ima ih 1.152.070, što je 88,8% od ukupnoga broja stanovnika ove oblasti.
Kao najveća manjina za njima slijede Rusi sa 9,4 %, Bjelorusi sa 0,3% i na kraju svaki po 0,1 % slijede Jermeni, Jevreji, Romi, Moldavci i drugi. 
Prema popisu iz 2001. godine većina stanovništva govori ukrajinski jezik kao maternji 84% što je za 5,9% više nego iz prethodnog popisa 1989. godine, ruski jezik govori 15,6% stanovništva kao maternji i bilježi pad od 5,8% u odnosu na prethodni popis iz 1989. godine.

## Administrativna podjela 
Sumska oblast je administrativno podijeljena na 5 rejona (okruga), 15 gradova, 7 gradskih opština, 20 naselja gradskog tipa, 384 seoskih vijeća i 1.500 sela.
Lokalna oblasna uprava je pod kontrolom Sumskog oblasnog vijeća, a guvernera oblasti (predsjednika državne regionalne uprave) imenuje predsjednik Ukrajine.

## Poznate ličnosti 
* Viktor Juščenko, treći predsjednik nezavisne Ukrajine u periodu od 2005. - 2010. godine.
* Stepan Prokopovič Timošenko, otac moderne inženjerske mehanike.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

Kategorija:Oblasti u Ukrajini
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1939.
Bošnjaci u Hrvatskoj

**Bošnjaci u Hrvatskoj** su jedna od etničkih manjina u Republici Hrvatskoj. Prema popisu iz 2021, bilo je 24.131 Bošnjaka , što ih čini trećom najvećom etničkom grupom u državi. 
Bošnjaci su zvanična autohtona nacionalna manjina, te biraju posebnog predstavnika za Hrvatski sabor, zajedno s članovima četiri ostale nacionalne manjine.
Većina Bošnjaka živi u glavnom gradu, Zagrebu (8.119), Istarskoj županiji (6.146) i Primorsko-goranskoj županiji (4.877).

Oko 1.300 Bošnjaka iz Hrvatske poginulo je u Ratu u Hrvatskoj. 

## Poznati Bošnjaci 
* Tarik Filipović
* Jasmin Hadžić
* Aziz ef. Hasanović

## Također pogledajte 
*Bošnjaci u Sloveniji

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačka dijaspora
Kategorija:Etničke grupe Hrvatske
Kategorija:Bošnjaci