LibreOffice

**LibreOffice** je komplet kancelarijskih alatki za obradu podataka, koga je razvila "The Document Foundation" kao besplatan softver i zamjena za postojeći OpenOffice.org. U potpunosti je kompatibilan sa ostalim uređivača podataka poput Microsoft Office-a, i dostupan je na nekoliko platformi. Cilj produkcije je da se napravi softver u podrški za ODF datoteke, bez ikakvog zahtjeva za izjavu autorskih prava. Ime *LibreOffice* je sastavljeno od dvije riječi. Prva riječ *Libre*, za španskom i francuskom znači besplatan i slobodan, dok je druga riječ *Office* engleska riječ za kancelariju ili ured. The Document Foundation objavljuje program svakih šest mjeseci, te će uskoro zadati stalni raspored, pa će se LibreOffice objavljivati u martu i u septembru.

LibreOffice je preuzet preko 1,3 milijona puta. Pre-instaliran je kao uobičajeni softver za obradu podataka na sljedećim operativnim sistemima: Ubuntu, openSUSE, Linux Mint, i Fedora.

## Historija 
### Prvo pojavljivanje 
28. septembra 2010, nekoliko članova koju su radili na OpenOffice.org projektu, napravili su novu grupu koju su nazvali "The Document Foundation". The Document Foundation je kreirala LibreOffice kao nastavak na njihov prethodni projekt OpenOffice.org, jer su imali razloga za brigu da će Oracle Corporation prestati sa razvojom OpenOffice.org-a, ili će staviti određena ograničenja, kao što su uradili sa projektom OpenSolaris.

Nadalo se da će ime *LibreOffice* biti privremeno, jer su pozvali Oracle da postane član grupe The Document Foundation. Oracle je odbio bilo kakvu donaciju ili korištenje OpenOffice.org-a, te je zatražio da svi članovi OpenOffice.org Savjeta Unije (engl. *Community Council*) koji su imali ikakve veze sa The Document Foundation grupom, napuste pozicije, radi "sukoba interesa".

Go-oo projekt je prekinut za LibreOffice. Sva poboljšanja na OpenOffice.org-u se trenutno programiraju za LibreOffice. Buduća poboljšanja bi trebali biti programirana specifično za LibreOffice.

Oracle je u aprilu 2011. godine, izjavio da će prestati sa komercijonalnim razvojom OpenOffice.org zbog nedostataka programera.

### Verzija 3.3 
mini|Program *Impress* u paketu LibreOffice 3.3.0
LibreOffice 3.3.0 Beta 1, je bio baziran na beta verzije OpenOffice.org-a, te je bio dostupan za preuzimanje od 28. septembra 2010. godine - dana kad je "The Document Foundation" zvanično objavila svoj rad. Prva stabilna verzija 3.3, je objavljena 25. januara 2011. Zbog toga što su The Document Foundation i većina programera primijetili da će LibreOffice zamijeniti OpenOffice.org, nastavili su sa predodređenim numerisanjem.

Radi Oracle-ovih autorskih prava, u OpenOffice.org paketu nisu omogućene sve funkcije koje su sada počele biti dostune u verziji 3.3 LibreOffice-a. Većina funkcija u verziji 3.3, je bila usvojena od već napravljenih proširenja i alternative na Go-oo projekt. Neke od jedinstvenih funkcija su:

* Unos SVG slika
* Lotus Word Pro i MS Works filteri za unos
* Poboljšani unos WordPerfect datoteka
* Dijaloške kutije za naslove strana
* Navigator omogućava prikazivanje naslova u standardnom pregledu
* "Eksperimentalan" način rada, dozvoljava korisnicima korištenje nezavršenih funkcija.
* Poneka preinstalirana proširenja kao što je Pregledavač Prezentacija u Impress-u.
* Ikone dokumenata šifrirane po bojama.

### Verzija 3.4 
Još jedno veće izdanje LibreOffice paketa je 3.4, objavljeno 3. juna 2011. Iako jeste završeno u potpunosti v3.4, kako je to naglašeno na LibreOffice web stranici ima neke poznate probleme. Stoga je najprikladnije da verzija 3.3.2 bude dostupna svima. Najviše problema u verziji 3.4 je sa kompatibilnošću sa Microsoft Office-om. Nove funkcije i poboljšanja su sljedeća:

* Manje korištenje memorije.
* Smanjeno pouzdanje na Javu.
* Promjena stila može biti testirana, te ako je neprikladna može biti resetirana u edit programskim menijima program Writer, bez potrebe zatvaranja dijaloga da bi se promijenio stil.
* Poboljšanja programa Calc, uključujući povećane brzine i kompatibilnost sa Microsoft Excelom, kao i pivot tabele (prije zvane DataPilot u OpenOffice.org i LibreOffice), te podrška za neograničeni broj polja.
* Poboljšan korisnički interfejs u programima Writer, Impress i Draw, tako da bi u GTK+ na Linux sistemima mogli pružiti bolju integraciju. Dodavanje više rječnika utiče direktno na performanse.

### Funkcije 
* LibreOffice uključuje 3D efekte u prezentacijama.
* GStreamer se koristi za prikaz multimedijskih sadržaja na Linux-u.
* LibreOffice koristi kombo kutiju umjesto zoom dugmeta u OpenOffice.org. Kasnije OOo 2.x verzije imaju statusnu traku koja se može kliknuti za meni u zoom-u (uvećavanju). Slider za zoom je prvi put predstavljen u OOo 3.0 Writer pa kasnije dodat u OOo 3.1 *Calc*, *Impress* i *Draw* komponente.
* LibreOffice Calc ima funkciju zvanu "Solver" koja je drugačija od OpenOffice.org-ove "Solver" funkcije.

### Ostale razlike 
* LibreOffice koristi "Tango" stil za prečice aplikacija, kao i za ikone privezanih datoteka. Također se koristi za trake alatki i menije. OpenOffice.org koristi male ikone ponuđene ili u "Classic" ili "Galaxy" vrstama.
* LibreOffice nema isti plan objavljivanja kao OpenOffice.org tako da se nova izdanja neće podudarati sa onima od Oracla.
* Proširenje za unos PDF datoteka je uključeno u LibreOffice.
* Korištenje Jave se smanjuje da bi se pojačala brzina i sigurnost od eksploatacije Jave.
* Prvi put kad se otvori OpenOffice.org, čarobnjak se otvori koji pomaže postaviti korisničko ime i registracijski proces. Ovaj čarobnjak je isključen u LibreOffice kompletu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* The Document Foundation

Kategorija:Uredski paketi