open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Denes nad Makedonija

**Denes nad Makedonija** (makedonski: *Денес над Македонија*; albanski: *Sot për Maqedoninë*; bosanski: *Danas nad Makedonijom*) je makedonska nacionalna himna. Autor teksta je Vlado Maleski, a autor muzike je Todor Skalovski. Tekst himne potiče iz 1941. Nakon završetka Drugog svjetskog rata, "Denes nad Makedonija" postala je popularna pjesma kod Makedonaca. Tako, pjesma postala zvanična himna Makedonije 2. augusta 1992. Tekst zvanične himne se malo razlikuje od originalnog teksta pjesme.

## Stihovi 
## Originalni stihovi i aranžman
U 1989. Todor Skalovski je napisao sljedeću verziju himne:

;Makedonski

 Денес над Македонија се раѓа
ново сонце на слободата,
Македонците се борат 
за својте правдини.

Не тажи Македонијо мајко мила
крени глава гордо високо
Македонија слободна
слободна ќе живее.

Одново сега знамето се вее
над Крушевската Република
на Гоце Делчев, Питу Гули
Даме Груев, Сандански.

Горите македонски шумно пеат
бојни песни, нови весници
Македонија слободна
слободно живее.

;Bosanski

Danas nad Makedonijom se rađa
novo sunce slobode!
Makedonci se bore 
za svoja prava!

Ne tuguj majko draga
digni glavu ponosno visoko!
Makedonija slobodna
slobodna živi

Iz nova sada zastava se vije
iznad Kruševske republike! 
Goce Delčev, Pitu Guli, 
Dame Gruev, Sandanski!

Šume makedonske šumno pjevaju 
borbene pjesme, nove vijesti! 
Makedonija slobodna, 
slobodna živi!

## Reference
## Također pogledajte 
* Denes nad Makedonija na Wikisource na makedonskom.
* Tekst originalne i aktuelne himne Makedonije (tekst i audio)

Kategorija:Državne himne
Kategorija:Sjeverna Makedonija
John Dewey

mini|John Dewey
**John Dewey** (20. oktobar 1859 - 1. juni 1952.), bio je američki filozof, psiholog, reformator obrazovanja, čije je mišljenje bilo veoma uticajno u SAD-u i ostatku svijeta. Također, smatra se i jednim od osnivača filozofske škole pragmatizma (zajedno sa Peirceom i Jamesom), pionirem funkcionalne psihologije, i vodećim predstavnikom progresivnog pokreta u obrazovanju SAD-a tokom prve polovine 20. st.

1870. zapisao je kako je želio pomiriti deterministicke modele ponašanja s konceptima slobodne volje budući da možemo održati misao zato što smo je izabrali. Godine 1874. ponudio je svoj prvi predmet na Harvardu o vezi između fiziologije i psihologije. 1890. godine objavljuje "Načela psihologije". Devedesetih godina 19. vijeka počeo se sve više zanimati za odnos između psihičkog i tjelesnog i parapsihološke fenomene. Zanimao se za "liječenje umom". Vjerovao je da cijelo područje psihičkog iskustva, uključujuči i parapsihološke doživljaje, moraju proučavati psiholozi. Okreće se filozofiji i osigurava sebi reputaciju najpoznatijeg američkog filozofa nakon Emersona. U "Pragmatiznu" i "Značenju istine" izložio je praktičnu, realističnu pragmatičnu filozofiju.

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Savremena filozofija
* Pragmatizam

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1859.
Kategorija:Umrli 1952.
Kategorija:Biografije, Burlington (Vermont)
Kategorija:Američki filozofi
Kategorija:Američki psiholozi
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta "Johns Hopkins"
Lištani

**Lištani** su naseljeno mjesto u gradu Livnu, Bosna i Hercegovina.
## Geografija 
Naselje je smješteno na udaljenosti 20&nbsp;km zračne linije sjeverozapadno od Livna, na geografskoj širini 43°53'40.91 i na geografskoj dužini 16°47'10.29".
## Historija 
### Nacionalni spomenici 
Historijsko područje – Prahistorijski tumulus i nekropola sa stećcima, Veliki i Mali Han, Lištani, proglašeno je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Nacionalni spomenik čine tumulus na kojem su grobovi i 84 stećaka (Veliki Han sa 25 stećaka i Mali Han sa 59 stećaka).  Stećci su u lošem stanju, gotovo svi utonuli, amorfni, popucalih ploha, bez ukrasa. U zapadnoj Bosni, poseban oblik prahistorijskog tumulusa, naziva se zaspa. U novije vrijeme se gubi i zamijenjen je nazivima (humka, unjka, crkvina, glavica i sl.), ali uz još očuvanu tradiciju da se radi o zasutoj crkvi. U pitanju su obično tumulusi nasuti zemljom ili mješavinom zemlje i pijeska, ponekad i kamena, većih dimenzija, visine i do 10 m.

Arheološko područje Lištani, proglašeno je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Istraživano je u nekoliko navrata, a svi rezultati nisu još objavljeni. Nacionalni spomenik čini nekoliko dobara.

* Kasnoantička grobnica 
* Ranokršćanska crkva (bazilika).  
* Srednjovjekovne nekropole. 
* Pokretno naslijeđe pronađeno na arheološkom području nalazi se u Franjevačkom muzeju i galeriji Gorica u Livnu.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Livna
Alpe

mini|300p|desno|Položaj Alpa u Evropi
**Alpe** su najviši i najopsežniji planinski lanac u Evropi, koji se proteže oko 1200 km kroz sedam alpskih zemalja (od zapada prema istoku): Francuska, Švicarska, Italija, Lihtenštajn, Austrija, Njemačka i Slovenija.

Alpski luk se proteže od Nice u zapadnom Sredozemlju do Trsta na Jadranu i Beča na početku Panonske nizije. Planine su nastale tokom nekoliko desetaka miliona godina sudarom afričke i evroazijske litosferne ploče. Rezultat ovog događaja bilo je ekstremno skraćivanje, koje je gurnulo i presavijalo morske sedimentne stijene do visokih planinskih vrhova kao što su Mont Blanc i Matterhorn.

Mont Blanc nalazi se na francusko-italijanskoj granici i sa 4809 m najviša je planina u Alpama. U Alpama postoji 128 vrhova viših od 4000 m.

Nadmorska visina i veličina planinskih lanaca utječu na klimu u Evropi; na planinama je količina padavina vrlo različita, a klimatski uvjeti čine različita područja. Divlje životinje poput kozoroga žive na vrhovima do 3400 m nadmorske visine, a biljke poput runolista rastu u kamenjarima na nižim i višim nadmorskim visinama.

Dokazi o postojanju ljudi u Alpama datiraju još iz paleolita. Godine 1991. 5000 godina star mumificirani čovjek otkriven je na ledenjaku na austrijsko-italijanskoj granici.

U 6. stoljeću pr. n. e. ustalila se keltska latenska kultura. Hanibal je sa krdom slonova prešao Alpe, a Rimljani su na tom području imali naselja. Godine 1800. Napoleon je prešao jedan od planinskih prijevoja sa vojskom od 40.000 vojnika. U 18. i 19. stoljeću u Alpe su hrlili prirodoslovci, pisci i umjetnici, osobito romantičari, a tada počinje zlatno doba alpinizma, kada se alpinisti počinju penjati na vrhove.

Alpsko područje ima snažan kulturni identitet. Tradicionalna kultura poljoprivrede, proizvodnje sira i obrade drva još uvijek je prisutna u alpskim selima, iako se početkom 20. stoljeća počela razvijati turistička industrija, koja se nakon Drugog svjetskog rata jako proširila i do kraja stoljeća postala dominantna industrija.

Švicarske, francuske, italijanske, austrijske i njemačke Alpe bile su domaćini Zimskih olimpijskih igara. U 2010. godini u regiji je živjelo 14 miliona ljudi, a godišnje ju je posjetilo 120 miliona posjetitelja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Satelitski snimci
* Slike Alpa


Kategorija:Planine u Austriji
Kategorija:Planine u Francuskoj
Kategorija:Planine u Italiji
Kategorija:Planine u Njemačkoj
Kategorija:Planine u Sloveniji
Kategorija:Planine u Švicarskoj
Sistemski softver

**Sistemski softver** je opći naziv za svaki računarski program kojem je namjena da omogući računaru samo pokretanje i izvršavanje osnovnih funkcija. Sistemski softver je zadužan za upravljanje pojedinačnim hardverskim dijelovima. Sistemski softver izvršava zadatke kao što je prijenos podataka sa memorije na disk, ispisivanja teksta na ekranu i tako dalje. To su operativni sistemi, drajveri, programski alati, kompajleri, asembleri i ostali slični alati. Sistemski softver se može i smjestiti u čip, obično se koristi termin firmware.

Kategorija:Softver
Republika Crna Gora

* Socijalistička republika Crna Gora, jedna od šest republika u SFR Jugoslaviji.
* Republika Crna Gora (1992-2006), savezna republika SR Jugoslavije od 1992. do 2003, a potom Srbije i Crne Gore od 2003. do 2006. godine.
* Crna Gora, samostalna država koja je nastala raspadnom Srbije i Crne Gore 2006. godine.
Biološka klasifikacija

[thumb|400px|Poređenje [filogenetika|filogenetičkog i fenetičkog koncepta]]
**Biosistematika** ili **biološka sistematika** ili kratko **sistematika** je nauka o diverzifikaciji prošlih i sadašnjih životnih oblika, srodničkih i drugih odnosa između živih bića tokom vremena. Odnosi se mogu predočiti kao evolucijsko stablo (sinonimi: kladogrami, filogenetsko stablo filogeneze). Filogeneza ima dvije komponente, grananja (prikazuje odnose u grupi) i dužina grana (pokazuje iznos evolucije). Flogenetska stabla vrsta i viših taksona se koriste za proučavanje evolucije osobina (npr. anatomskih ili molekulskih karakteristika) i distribuciju organizama (biogeografija). Bioistematika se, drugim riječima, koristi za razumijevanje historije evolucije života na Zemlji.
## Definicija i odnosi sa taksonomijom
John Lindley je dao ranu definiciju sistematike 1830, iako je pisao o "sistematskoj botanici", a ne koristi termin "sistematika".

Godine 1970. Michener i suradnici su definirali "sistematsku biologiju" i "taksonomiju" – termine koji su često zbunjivali i korišteni kao kao sinonimi.
Sistematska biologija (u daljnjem tekstu naziva jednostavno biosistematika) je polje koje

(a) daje naučna imena za organizme, 

(b) opisuje ih, 

(c) čuva njihove zbirke,

(d) osigurava klasifikaciju organizama, ključeve za njihovu identifikaciju i podatke o njihovoj distribuciji, 

(e) istražuje njihovu evolucijsku historiju, i 

(f) razmatra njihove životne adaptacije. 

Ovo polje sa dugom istorijom, u posljednjih nekoliko decenija, doživjelo je značajnu renesansu, prvenstveno u odnosu na teorijske sadržaje. Dio teorijkog materijala ima veze sa evolucijskim područjima (teme e i f), a ostatak se posebno odnosi na problem klasifikacije. Taksonomija je dio sistematiku koji se bavi gornjim temama od (a) do (d).
Evropljani imaju tendenciju da koriste termine "sistematika" i "biosystematika" za proučavanje bioraznolikosti u cjelini, dok Amerikanci isti sadržaj označavaju kao češće koriste "taksonomija". Međutim, taksonomija, a posebno alfa taksonomija, podrazumijeva mnogo specifičniju identifikaciju, descripciju i imenovanje (tj. nomenklaturu) organzama,
dok se "klasifikacija" fokusira na postavljanje organizama unutar hijerarhijske grupe u kojoj su prikazani njihovi odnosi sa drugim organizmima. Sve ove biološke discipline se mogu odnositi i na izumrle i postojeće taksone organizama.

## Također pogledajte
*Taksonomija

## Reference
Kategorija:Taksonomija (biologija)
Kategorija:Biološka nomenklatura
Kategorija:Biološka klasifikacija
Nedim Halilović

**Nedim Halilović**, rođen 1. jula 1979. u Brčkom, je nogometaš i bivši reprezentativac Bosne i Hercegovine. Za reprezentaciju Bosne i Hercegovine je debitovao u utakmici protiv Malezije 25. juna 2001. Posljednji nastup za reprezentaciju Nedim Halilović je zabilježio u prijateljskoj utakmici protiv Irana 31. maja 2006. Tokom svoje nogometne karijere nasupao je za klubove: Zmaj od Bosne, Iskra Bugojno, Sloboda Tuzla, Varteks, Örebro SK, HNK Rijeka, Dinamo Tirana, Dalkurd FF. Najveći dio klupske karijere proveo je igrajući za Varteks za koji je nastupao pet sezona.

## Statistika 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nedina Halilović na national-football-teams.com

Kategorija:Rođeni 1979.
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Biografije, Brčko
Kategorija:Nogometaši Slobode (Tuzla)
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 21. vijeka
Kategorija:Nogometaši Rijeke
Kategorija:Nogometaši Istra Pule
Anadolija

[mini|200p|desno|Mala Azija (Anadolija) leži istočno od [Bosfora, na prostoru između Crnog i Sredozemnog mora.]]
**Anadolija** (na grčkom, ανατολή, *anatolē*) je oblast u Jugozapadnoj Aziji, koja danas otprilike odgovara azijskom dijelu Turske. Doslovno značenje riječi je "izlazak sunca" ili "istok," a često je korištena u svom latinskom obliku *Asia minor*, Mala Azija.

Zbog svog strateškog položaja kao raskrsnica između Azije i Evrope, Anadolija je bila kolijevka različitih civilizacija od prahistorije na ovamo, počevši od neolitskih naselja poput Çatalhöyüka i Troje, koja je počela u neolitsko doba i nastavila se do željeznog doba.
[lijevo|mini|300px|[Ahemenidsko Carstvo na svom vrhuncu]]

Među glavne civilizacije i narode koji su se bili nastanili u Anadoliji ili je osvojili spadaju Kolhijani, Hatijani, Luvijani, Hititi, Frigijci, Krimljani, Lidijci, Persijanci, Kelti, stari Grci, Pelazgi, Armeni, Rimljani, Goti, Kurdi, Bizantijci, Turci Seldžuci i Osmanlije. Pomenuti narodi su pripadali različitim etničkim i jezičkim tradicijama. U pisanoj istoriji, Anadolci su govorili kako indoevropske tako i semitske jezike, kao i druge jezike nepoznatog srodstva i pripadnosti.

desno|200px|mini|Mala Azija (Anadolija) u starini

Stanovnici današnje Anadolije pretežno govore turski, jezik koji su Turci donijeli osvajanjem Anadolije, počevši sa osnivanjem Seldžučkog carstva u 11. vijeku. Međutim, sve do početka 20. vijeka, Anadolija je bila višeetnička; međutim događaji i političke prilike s početka 20. vijeka, doprinijeli su etničkom "pročišćavanju" Anadolije. Turci u Trakiji, današnjem evropskom dijelu Turske, su prisilno prebačeni u Anadoliju, za vrijeme Balkanskih ratova. Nakon Sporazuma u Lausanni, Grčka i Turska su "razmijenile" svoje stanovništvo šaljući Turke iz Grčke u Tursku, a Grke iz Turske u Grčku. (Međutim, ovo nije bilo spečifično samo sa Anadoliju - cijeli Balkan, uključujući Bosnu i Hercegovinu, Srbiju, Makedoniju, Bugarsku i Grčku, je prošao kroz isti proces otprilike u isto vrijeme.) Značajna kurdska etnička i jezička manjina, koja u današnjoj Turskoj broji možda do 10 miliona stanovnika, živi na istoku i jugoistoku Anadolije, u tzv. "Kurdistanu."

## Države u Anadoliji 
Anadolija je kroz historiju bila središte mnogih velikih država, prva od kojih je hititska.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Spisak etničkih grupa 
* Levant
* Stari Bliski Istok
* Srednji Istok
* Historija Osmanlijske Armenije

Kategorija:Geografija Turske
Kategorija:Zapadna Azija

Kategorija:Bliski istok
Podrinje

mini|300px|Dolina rijeke Drine
**Podrinje** (poznato i pod nazivom **Istočna Bosna**) je regija u istočnoj Bosni i Hercegovini i zapadnoj Srbiji. Ova regija je dobila ime prema rijeci Drini. Bosanskohercegovačko Podrinje se ponekad dijeli na gornje Podrinje (općine Višegrad, Goražde, Foča, Rogatica i Čajniče) i donje Podrinje (općine Srebrenica, Bratunac, Vlasenica, Zvornik i Bijeljina). Veći gradovi u srbijanskom podrinju su: Bajina Bašta, Banja Koviljača, Ljubovija i Loznica.

## Historija 
Podrinje nema politički utvrđene granice, niti ima političko predstavništvo u trenutnoj upravnoj strukturi država Bosne i Hercegovine i Srbije. Također ova regija nema glavnog grada. Historijski gledano najznačajniji gradovi u bosanskom Podrinju su bili Zvornik, Višegrad i Foča, a istočno od rijeke Drine Užice i stari grad Soko.

## Također pogledajte 
* Bosansko-podrinjski kanton

Kategorija:Geografija Srbije
Kategorija:Historijske regije Bosne i Hercegovine
*
Kategorija:Zemlje u srednjovjekovnoj Bosni
Seldžuci

mini|290p|Seldžučki sultanat na svom vrhuncu 1092.
**Seldžuci** (na turskom, *Selçuklu*, mn. *Selçuklular*; na arapskom  *Saljūq*, ili  *al-Salājiqa*; farsi,  *Saljūqiyān*) bili su glavni ogranak Ouza i loza koja je vladala dijelovima srednje Azije i Bliskog istoka od 11. do 14. stoljeća, kao moćni Seldžučki Sultanat. Seldžuci su migrirali iz sjevernih iranskih pokrajina u Iran, nekadašnje Perzijsko Carstvo.

Seldžuci se smatraju precima zapadnih Turkijaca, današnjih stanovnika Turske, Azerbejdžana i Turkmenistana. Odigrali su veoma važnu ulogu tokom srednjeg vijeka: spriječili su mongolske osvajače da zauzmu Evropu s istoka, odbranili su islamski svijet od križara sa zapada, osvajajući pritom veliki dio Bizantijskog Carstva.

## Također pogledajte 
* Rumski Sultanat
* Osmansko Carstvo

## Vanjski linkovi 
* All About Turkey: The Seljuks

Kategorija:Turkijski narodi
Kategorija:Azerbejdżan u srednjem vijeku
Kategorija:Historija Turske
Kategorija:Historija Turkmenistana
Pismo (čvor)

* Pismo (poruka) - poruka na papiru
* Pismo (jezik) - sistem zapisivanja govora (alfabet, arebica, ćirilica...)
* Pismo (film iz 1929) - film iz 1929. godine
* Pismo (film iz 1940) - film iz 1940. godine
Osmanlijsko tursko pismo

**Osmanlijsko tursko pismo** je slično arapskom; **slova** osmanlijskog pisma se razlikuju zavisno od njihovog položaja u riječi: **samostalano** slovo (tj. samo slovo izvan riječi), **krajnje** (slovo na kraju riječi), **srednje** (u sredini riječi), **početno** (na početku riječi):

1Ispravna osmanlijska varijanta slova *gef* imala bi "mali-kaf" ﻙ dok bi dvostruka kosa crtica bila iznad گ. No, ovo je prava rijetkost u trenutno korišćenim fontovima.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Turski jezik
Kategorija:Pisma
Arapsko pismo

mini|desno|200px|Kaligrafija arapskog pisma
**Arapsko pismo** se koristi za pisanje u osnovi arapskog jezika, kao i mnogih drugih jezika koji koriste ovo pismo (alfabet).

Razvilo se iz starijeg nabatejskog pisma pod djelimičnim uticajem sirjanskog. Za najstariji spomenik arapskog jezika smatra se nadgrobni spomenik lahmidskog kralja Imrul - Kajsa u mjestu Namara u Siriji iz 328.g. a za najstariji spomenik arapskog pisma natpsi iz Zabada iz 512.g. Iz ranog perioda islama sačuvani su spomenici uglastoj varijanti pisma tzv **kufsko pismo**, te nešto oblijoj varijanti **neshi**.

Arapski alfabet je djelimično naslijedio stari semitski poredak koji se preko Feničana odrazio i na grčki alfabet, abecedu i azbuku, ali je poredak u novije vrijeme izmijenjen u arapskom jeziku. Prvo slovo alfabeta jeste elif (uspravna ravna crta).

Alfabet sadrži ukupno 28 slova tj. harfova koji ne razlikuju velika, mala, pisana ili štampana slova, ali imaju različite oblike za slovo na početku, u sredini i na kraju riječi. Svako slovo ima svoju brojčanu vrijednost što je nalazilo široku primjenu u prošlosti posebno u ispisivanju hronograma.

## Također pogledajte 
* Islamska kaligrafija
* Arapski brojevi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Arapsko pismo
Barba Žvane

**Barba Žvane** je jugoslavenski film snimljen 1949. u režiji Vjekoslava Afrića.

Snimljen je prema scenariju hrvatskog književnika Drage Gervaisa, kojeg je režiser Afrić doradio. Napravljen je crno-bijelom tehnikom, a premijerno je prikazan 17. oktobra 1949.

Film je diplomski rad studenata beogradske Visoke filmske škole, a snimila ga je novosadska filmska kuća Zvezda film. Vjekoslav Afrić je bio direktor te filmske škole. Film tematizira hrvatske krajeve, a govori o hrabrom istarskom starcu-rodoljubu, koji pomaže partizanima.

## Radnja filma 
Da bi pomogli izgladnjelim partizanima u Gorskom kotaru, seljaci Istre šalju im po Barba Žvanu deset grla stoke. Pošto se lukavstvima izvukao iz opasnih situacija, Žvane stiže u Kotar i pridružuje se partizanima. Godine 1945. Istra je slobodna, a na čelu partizanske kolone ulazi pobjedonosno u svoje selo i - Barba Žvane.

## Uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Filmovi iz 1949.
Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Jugoslavenski crno-bijeli filmovi
Kategorija:Srbijanski filmovi
Kategorija:Filmovi u režiji Vjekoslava Afrića
Kategorija:Partizanski filmovi
René Descartes

**René Descartes** (*Rene Dekart*) bio je francuski matematičar i filozof. U matematici je poznat po koordinatnom sistemu i po tome što je dao temelje modernoj geometriji (analitičkoj geometriji). U svojoj filozofiji traga za najboljom naučnom metodom. Po njegovom mišljenju, ta metoda mora se pridržavati četiri pravila:
# Ništa ne treba prihvatiti kao istinito ako nam to nije *jasno* i *razgovijetno* (pogledati jasni i razgovijetni pojmovi).
# Pravilo analize; svaki problem treba rastaviti na manje probleme
# Pravilo sinteze; naše misli treba usmjeriti određenim redom: od najjednostavnijih do najsloženijih.
# Prebrojavanje i kontrola

On polazi od sumnje, uzima sve za neistinito i lažno. Sumnjati se može u sve. Ako sumnjam, onda mislim. Descartes kaže da jedino ne sumnja u to da misli, to je jedino sigurno. To je jedino postojano. Za njega je čovjek misaono biće, pa je jasno i razgovijetno tvrdio: "Mislim, dakle postojim (jesam)" (*Cogito ergo sum*). Prema ovome vidimo da je Descartes bio racionalist. Također smatrao je da je svijet građen od dvije supstance: duha i tijela (bio je dualist).

Dekart je tvrdio da se čovjek rađa sa idejama i da nije *tabula rasa* (kritikovao je Johna Lockea, koji je govorio da se ljudi rađaju kao *tabula rasa*).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Iz života poznatih matematičara: René Descartes (RTS Obrazovno-naučni program - Zvanični kanal)
* Rasprava o metodama  – na Projektu "Gutenberg"
* dijelovi iz "Principa filozofije"  – na Projektu "Gutenberg"
* Detaljna Descartesova biografija

Kategorija:Rođeni 1596.
Kategorija:Umrli 1650.
Kategorija:Biografije, Touraine
Kategorija:Francuski filozofi
Kategorija:Francuski matematičari
Kategorija:Racionalisti
Raster u vektor

mini|Slika u JPEG formatu
mini|Slika vektorizirana sa AutoTrace u Delineate GUI
**Raster-u-vektor** softver i hardver tehnologija za pretvaranje rasterske grafike u vektorsku grafiku se najčešće koristi u CAD i GIS sistemima. Na primjer: Crteži koji postoje samo u fizičkoj formi (nacrti, skice itd.) mogu biti pretvoreni u CAD datoteke koristeći "Paper-to-CAD" postupak pretvaranja.

## Također pogledajte 
*Auto-precrtavanje
*Skeniranje
*Digitizacija
*Vektorizacija
*CAD razmjena podataka
*Rasterizacija 
*Spisak raster-u-vektor pretvarača
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.autotracer.org/

Kategorija:Računarska grafika
Grafički program

**Grafički program** je računarski grafički softver koji omogućuje mijenjanje ili pregledanje grafičkih podataka. Računarska grafika se dijeli na dva dijela: rasterska grafika i vektorska grafika. Veoma je bitno savladati ova dva termina da bi se nastavilo daljnje podučavanje na polju računarske grafike. 

Više je grafičkih programa koji su samo za vektorsku ili rastersku grafiku, iako ima nekoliko programa koji miješaju to dvoje u jednu zanimljivu cjelinu. Mnogo je jednostavnije pretvoriti vektorsku sliku u rastersku nego li obratno, iako se taj softver usavršava svaki dan. Skoro svaki grafički program ima mogućnost uvoženja ili izvoženja u više grafičkih formata. 

Pošto se obično računarska grafika dijela na dva dijela, tako se i grafički programi dijele prema namjeni:
*Rasterski grafički programi
*Vektorski grafički programi
## Također pogledajte 
* Camtasia Studio

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Računarska grafika
Kategorija:Softver
Vektorski grafički program

**Vektorski grafički program**, (također poznati i kao programi za vektorsko uređivanje; engleski: vector graphics editor)je računarski program koji omogućuje korisniku da stvara i mijenja vektorske slike, te da ih pohranjuje u više poznatih vektorskih grafičkih formata kao što su EPS, CDR, PDF, WMF ili SVG. 
## Vektorski editori naspram bitmap editora
Vektorski editori su često u suprotnosti sa programima za uređivanje bit mapa, i njihove se mogućnosti nadopunjuju međusobno. Vektorski programi su često bolji za uređivanje izgleda stranica, tipografiju, izradu logo-a, izoštrene umjetničke ilustracije, kao što su: stripovi, "clip art", složeni geometrijski oblici, tehničke ilustracije, opći dijagrami i dijagrami toka.

Bitmap urednički programi su bolji za primjenu kod: retuširanja, obrade fotografija, fotorealističnih ilustracija, kolaža i ručno ili crtaćim tablet-om urađenih ilustracija.

Mnogi savremeni umjetnici rade u Corel Photo-Paint-u i Photoshop-u, da naprave sve vrste ilustracija. Nedavne verzije bitmap programa kao što su GIMP i Photoshop podržavaju vektorske alate, dok vektorski programi kao što su: CorelDRAW, Adobe Illustrator, Xara Xtreme, Adobe Fireworks, Inkscape ili SK1, usvajaju rasterske efekte koji su prije bili rezervisani za bitmap programe (npr. "blurring").

## Također pogledajte 
*Uređivanje digitalnih slika
*Vektorski grafički programi

Kategorija:Računarska grafika
Kategorija:Vektorska grafika
Kategorija:Softver
GXL

**GXL** (skrać. za **Graph eXchange Language**) jeste uobičajeni format za razne grafove. **GXL** je podjezik XML-a, a njegova sintaksa se definiše putem definicije vrste dokumenta. Ovaj format za razmjenu nudi prilagodljiva i fleksibilna sredstva za podršku interoperabilnosti imeđu raznih alata baziranih na grafove.

## GXL partneri 
Tokom nekoliko konferencija i radionica, sljedeće industrijske grupe i akademičari koji su se posvjetili da usavrše GXL sa ciljom da postane standardni format za opisivanje grafova:
* Bell Canada (Datrix grupa) 
* Centrum Wiskunde & Informatica (CWI), Holandija (Interaktivno razvijanje sofvera i vizualizacija informacija) 
* IBM Centre for Advanced Studies, Kanada
* Mahindra British Telecom, Indija
* Merlin Software-Engineering GmbH, Njemačka
* Nokia Research Center, Finska
* Philips Research, Holandija (Software Architecture Group) 
* RWTH Aachen, Njemačka (Department of Computer Science III) 
* TU Berlin, Njemačka (Theoretical CS/Formal Specification Group) 
* Univerzitet u Bern-u, Švicarska
* Bundeswehr University Munich, Njemačka (Institut za softverske tehnologije) 
* Univerzitet u Edinburgh-u, UK
* Univerzitet u Koblenz-u, Njemačka (GUPRO grupa)
* Univerzitet u Oregon-u, SAD (Fakultet računarstva) 
* Univerzitet u Paderborn-u, Njemačka (*AG Softwaretechnik*) 
* Univerzitet u Stuttgart-u, Njemačka (BAUHAUS grupa) 
* Univerzitet u Szeged-u, Mađarska (Istraživačka grupa za vještačku inteligeciju) 
* Univerzitet u Torontu, Kanada (Grupa za softversku arhitekturu) 
* Univerzitet u Viktoriji, Kanada (RIGI grupa) 
* Univerzitet u Waterloo-u, Kanada (Grypa za softversku arhitekturu)

## Također pogledajte 
* GraphML

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.gupro.de/GXL/

Kategorija:Računarska grafika
Kategorija:Vektorska grafika
Scalable Vector Graphics

**Scalable Vector Graphics (SVG)** je XML jezik za prikazivanje dvo-dimenzionalne vektorske grafike, bilo nepomične ili animirane. To je otvoreni standard stvoren od strane World Wide Web Consortiuma, koji je odgovoran, isto tako, za poznate standarde kao HTML i XHTML.
## Primjer 
SVG je XML jezik, te je SVG datoteka obična tekstualna datoteka, koja se može uređivati u bilo kojem uređivaču teksta.

mini|100px|Kako izgleda prikazan slijedeći SVG kôd

```xml

  
  
  

```

## Također pogledajte 
* Spisak vektorskih grafičkih programa
* Spisak vektorskih grafičkih jezika

Kategorija:Formati datoteka
Kategorija:Jezici za označavanje
Kategorija:Računarska grafika
Kategorija:Vektorska grafika
Kategorija:W3C standardi
Windows Metafile

**Windows Metafile** (**WMF**) jest grafički format prvobitno dizajniran za Microsoft Windows 1990-ih. To je vektorski grafički format koji dozvoljava ubacivanje i rasterske grafike.

WMF je 16-bitni format, predstavljen u Windows 3.0. To je izvorni format u Microsoft Office aplikacijama, kao što su Word, PowerPoint, i Publisher. U 1993., 32-bitna verzija Win32/GDI predstavlja Enhanced Metafile (EMF). Zajedno sa izlaskom Windows XP, predstavljen je **Enhanced Metafile Format Plus Extensions** (EMF+) format. Postoje i verzije za kompresiju: **Compressed Windows Metafile** (WMZ) i **Compressed Windows Enhanced Metafile** (EMZ).

Kategorija:Računarska grafika
Kategorija:Vektorska grafika
Sketchpad

**Sketchpad** je bio revolucionarni računarski program napisan od strane Ivan Sutherlanda 1963. godine. Potpomogao je bitno u načinu rukovanja sa računarom, tako da se Sketchpad smatra pretkom modernog računarski potpognutog crtanja (CAD) kao i glavni pomak u razvoju uopće u računarskoj grafici. Ivan Sutherland je pokazao kako se računarska grafika može iskoristiti i u umjetne i tehničke svrhe. Sketchpad je bio prvi program koji je koristio grafički interfejs u potpunosti. Sketchpad je bio instaliran većinom na Lincoln TX-2 računarima. 
## Vanjski linkovi
* .
* .
* .

Kategorija:Računarska grafika
Kategorija:Softver
CAD

mini|desno|350px|CAD proces
mini|OpenVSP HL-20 model prikazan s nestruktuiranom mrežom pomoću CAD alata CompGeom
**CAD (računarski potpomognuto projektovanje)** označava korištenje softvera zasnovanog na računaru za pomoć u procesima dizajna kroz kreiranje simulacija stvarnih objekata. CAD softver često koriste različiti profili stručnjaka poput inženjera, dizajnera, arhitekata, kreatora i crtača za izradu dvodimenzionalnih (2D) crteža ili trodimenzionalnih (3D) modela. Ovi modeli podržavaju dizajnerske procese korisnika i u konačnici omogućavaju razvoj inovativnijih i kvalitetnijih proizvoda. CAD je također poznat pod nazivom **računarski potpomognuto projektovanje i crtanje**.

CAD je važna industrijska vještina veoma mnogo korištena u raznim aplikacijama, kao što su automobilska industrija, brodogradnja, svemirska industrija, industrijski i arhitektonski dizajn, prostetika i mnoge druge.

Pored kreiranja realističnih konceptualnih dizajna proizvoda i detaljnih prikaza rasporeda komponenti ili cijelih sistema, CAD se može koristiti i za sljedeće:

* Predstavljanje elevacionih pogleda u izgrađenom okruženju
* Prikaz načina na koji različite komponente sistema međusobno funkcionišu
* Identifikaciju mjesta gdje su potrebne dodatne inspekcije ili intervencije
* Podršku analizama čvrstoće i dinamičkih karakteristika sklopa
* Definiranje ili prilagođavanje metoda proizvodnje neke komponente
* Generiranje liste materijala (BOM - Bill of Materials)
* Pojednostavljenje izrade dijelova putem proizvodnje s numeričkim upravljanjem (CNC)

CAD se također mnogo koristi u izradi kompjuterske animacije i specijalnih efekata u filmovima, reklamama, i tehničkim uputstvima. Prvi put je uveden 1960-ih godina, a širu primjenu doživio je 1980-ih s pojavom pristupačnijih i snažnijih računara. Zbog svog ogromnog ekonomskog značaja, CAD je glavna pogonska snaga za istraživanja u računarskoj geometriji, kompjuterskoj grafici i drugim složenim geometrijskim aplikacijama.

## Benefiti CAD-a 
CAD zamjenjuje potrebu da inženjeri, arhitekti i drugi stručnjaci dizajn izrađuju ručno, olovkom i papirom. Time se optimizira radni proces dizajnera, povećava produktivnost i poboljšava kvalitet i detaljnost dizajna, uz mogućnost realistične simulacije ponašanja proizvoda u stvarnim uvjetima. Također, CAD unapređuje dokumentaciju i komunikaciju unutar projekata jer sadrži informacije o materijalima, postupcima, dimenzijama i tolerancijama proizvoda. Omogućava i bolju saradnju među sudionicima projekta. Na kraju, CAD doprinosi formiranju baze podataka za proizvodnju, što omogućava preciznije i inovativnije dizajne, smanjenje troškova, brže lansiranje proizvoda na tržište i viši nivo kvaliteta.

## Reference 
## Također pogledajte 
* AutoCAD
* Solid Edge
* 3D printanje
* CNC mašina

## Vanjski linkovi 
* upFront.eZine, elektronski magazin o CAD-u, od 1985. godine
* Computer graphics world, printani i on-line časopis o računarskoj grafici

Kategorija:Računarska grafika
Grafički izlazni uređaji

## Spisak izlaznih grafičkih uređaja 
### Displeji 
* Monitor
** referentni monitor TV emitera
** CRT monitor
** LCD monitor
** Plazma monitor
* OLED
* segmentni displej
* kaciga virtualne realnosti
* laserska TV (dolazeća tehnologija)
### Za štampane medije 
* Printer
** Laserski printer
** Tintni printer
** Elektrostatički printer
** Termalni printer
* Ploter

### Projektori 
* Projektor
** Video projektor
** LCD projektor
** Laserski projektor
* Zapreminski prikazi
* holografija
* CAVE

### Rani uređaji 
** IBM 740 
** IBM 2250
** IBM 1627
** Tektronix 4014

## Također pogledajte 
* Grafički interfejs
* CAD
* Vektorska grafika i rasterska grafika
* Grafička kartica
* Grafički čip

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Society for Information Display - međunarodna profesionalna organizacija
* display-Magazine  - On-line magazin o displejima

Kategorija:Izlazni uređaji
Kategorija:Računarska grafika
Radna stanica

mini|desno|200p|SGI O2 Radna stanica
**Računarska radna stanica** (*eng. workstation*) je računar namijenjen za visoko zahtjevne zadatke i obično ima višetstruko bolje mogućnosti nego obični kućni računar, pogotovu po pitanju grafike i procesora. Zbog svega toga radne stanice su izuzetno skupe do tolike mjere da bi se za taj novac mogao uzeti automobil. Radnu stanicu odlikuje veoma brz disk sistem sa SCSI ili Fibre Channel, jake 3D ubrzivačke kartice, jedan ili više 64-bit procesora, veoma velike količine RAM memorije kao i efikasno hlađenje svih dijelova. 

## Spisak radnih stanica i proizvođača 
*3Station
*Apollo Computer
*Atari Transputer Workstation
*Datamax UV-1
*Digital Equipment Corporation
*Hewlett Packard
*Intergraph
*Lilith
*NeXT
*Silicon Graphics
*Sun Microsystems
*Unisys ICON
*Xerox Star

Kategorija:Računari
Ivan Sutherland

mini|desno|Ivan Sutherland

**Ivan Edward Sutherland** (rođen 16. maja 1938. u Hastings, Nebraska) je računarski programer i internetski pionir.

Izumio Sketchpad, inovativni program koji je omogućio bolje rukovanje računarom.

Trenutno radi za Sun Microsystems.
## Publikacije i vanjski linkovi
*SketchPad , 2004 from "CAD software – historija CAD CAM" po CADAZZ
* Sutherlandova doktorska teza iz 1963. na Massachusetts Institute of Technology ponovno izdata 2003. od strane University of Cambridge kao Technical Report Number 574, *Sketchpad, A Man-Machine Graphical Communication System*.  Supervisor njegove teze je bio Claude Shannon, otac informacijske teorije.
*Duchess Chips for Process-Specific Wire Capacitance Characterization, The, autora: Jon Lexau, Jonathan Gainsley, Ann Coulthard i Ivan E. Sutherland, Sun Microsystems Laboratories Report Number TR-2001-100, oktobar 2001.
*Technology And Courage autora Ivan Sutherlanda, Sun Microsystems Laboratories Perspectives Essay Series, Perspectives-96-1 (april 1996.)
*Biografija, "Ivan Sutherland" oko 1996., domaćin je Georgia Institute of Technology College of Computing
*Counterflow Pipeline Processor Architecture, autor Ivan E. Sutherland, Charles E. Molnar (Charles Molnar) i Robert F. Sproull (Bob Sproull), Sun Microsystems Laboratories Report Number TR-94-25, april 1994.
*Usmeni historijski intervju sa Ivan Sutherland-om na Charles Babbage Institute, University of Minnesota, Minneapolis.  Sutherland opisuje svoj mandat na čelu ureda "Information Processing Techniques" (IPTO) od 1963 do 1965.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1938.
Kategorija:Američki naučnici
Kategorija:Računarski inženjeri
Kategorija:Dobitnici Turingove nagrade
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Hastings (Nebraska)
Graphical Kernel System

**Graphical Kernel System (GKS)** bio je prvi ISO standard za računarsku grafiku niskog nivoa, predstavljen 1977. GKS omogućava crtanje dvodimenzionalne vektorske grafike, što je prikladno za pravljenje grafikona i slične poslove. Programski pozivi dizajnirani su tako da su prenosivi među različitim programskim jezicima, grafičkim uređajima i ostalim hardverom.

GKS je bio poprilično poznat na radnim stanicama 1980-ih i početkom 1990-ih i služio je kao temelj za GSX i GEM proizvode kompanije *Digital Research*. GEM proizvodi bili su uobičajeni na računarskom sistemu Atari ST, a povremeno su se pojavljivali na ličnim računarima (PC), često zajedno s *Ventura Publisherom*. GKS je bio malo korišten van ovog tržišta i danas je zastario u smislu da je osnovni API koji definira Computer Graphics Metafile (CGM) format. Nasljednik GKS-a je bio PHIGS.

GKS je bio standardiziran u sljedećim dokumentima:
* ANSI standard **ANSI X3.124** od 1985.
* ISO standard **ISO/IEC 7942**, prvi dio od 1985, dijelovi 2-4 od 1997. do 1999.
* Jezičke veze pod ISO standardom **ISO 8651**.
* GKS-3D (trodimenzionalni GKS) funkcijska definicija je ISO standard **ISO 8805** i odgovarajuće C-veze su **ISO 8806**.

## Također pogledajte 
* Opći grafički interfejs
* IGES (eng. *Initial Graphics Exchange Specification*)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nezvanični izvor sa informacijom trenutne implementacije 
* "The Graphical Kernel System" . Laffin, Susan (august 1999); učitano: 25. 4. 2014 

Kategorija:Aplikacijski programski interfejsi
Kategorija:Grafički standardi
Kategorija:Računarska grafika
Svalbard

mini|Svalbard
**Svalbard** je grupa ostrva u Arktičkom okeanu. Ostrva su stavljena pod Norvešku kontrolu od 9. februara 1920. Formalno postaju dio Kraljevine Norveške 17. jula 1925. Traktatom iz 1925. dozvoljeno je i drugim zemljama da raspolažu ekonomskim resursima ostrva. Rusija, Nizozemska i Švedska su neke od zemalja koje su koristili ovaj traktat i vršile ili i dalje vrše ekonomsku djelatnost na Svalbardu.

## Historija 
## Vlada 
## Političke podjele 
## Geografija 
## Privreda 
## Stanovništvo 
## Kultura 
## Također pogledajte 
* Norveška
* Pyramiden

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Geografija Norveške
Kategorija:Svalbard
Kategorija:Regije Arktika
Krompir

**Krompir** (lat. *Solanum tuberosum*) je višegodišnja zeljasta biljka iz porodice *Solanaceae*, u koju spadaju također i paradajz, paprika i duhan.

## Historija 
Uspjeva gotovo u cijelom svijetu i četvrti je po večini usjev, nakon kukuruza, pšenice i riže. Porijeklom je iz Južne Amerike sa Anda. Španci su ga donijeli u Evropu 1536.

Zeleno lišće i zelena kora gomolja nakon izlaganja svjetlosti su toksični.

### Etimologija 
lijevo|mini|170x170piksel|Različite vrste krompira.
Bosanski naziv **krompir**, te hrvatski **krumpir** potiče od alemanskog naziva "*Grumbier*". Njemački naziv *Kartoffel* te bugarski *картоф* su derivirani iz italijanskog *tartufoli*, zbog sličnosti krompira sa tartufima. Engleski naziv *potato* je nastao od španskog *patata*, te dalje iz astečkog *potatl*, što bi moglo biti njegovo prvobitno ime.

## Karakteristike 
Raste u podzemnom stablu, a plod je okrugao cvijet različitih boja: crvenkast, ljubičast, plavičast. Kad cvijet uvehne, je dokaz da se može početi s vađenjem krompira. Upotrebljava se za ljudsku i stočnu ishranu. U Bosni i Hercegovini najpogodnije područje za uzgoj krompira visoke kvalitete su područja velikih kraških polja: Livanjskog, Glamočkog i Duvanjskog polja.

## Hemijski sastav 
## Reference 
*Izvor: USDA National Nutrient Database for Standard Reference*

Kategorija:Povrće
Kategorija:Solanales
RS

* Republika Srbija, država u Evropi. Ovu skraćenicu Republika Srbija je dobila od Međunarodne organizacije za standardizaciju 2006. godine u septembru.
* Republika Srpska, entitet u Bosni i Hercegovini. Ova skraćenica se koristi od Dejtonskog sporazuma. Nema certifikat Međunarodne organizacije za standardizaciju.
* RuneScape, online računarska igra
* Reed-Solomon korekcija greške, popularna tehnika kodiranja
* Rio Grande do Sul, država u južnom Brazilu
* RS, serija jedrenjaka: RS200, RS300, RS400, RS500, RS600, RS700, RS800, RS Vareo, RS Tera, RS Feva, RS Vision 
* Rs., skraćenica za rupiju, koja se koristi u Pakistanu, Indiji i drugim azijskim zemljama
* Rolling Stone časopis
* Roemheld sindrom
DirectX

**DirectX** je grupa više programskih okruženja (API) za jednostavnije izvršavanje zadataka kod programiranja igara na Microsoft Windows. Najviše se koristi za razvoj računarskih igara za Windows. DirectX unaprijed dolazi instaliran na novije verzije Windowsa, iako se uz računarsku igru po pravilu isporučuje posljednja verzija DirectXa.

## Dijelovi 
Dijelovi od kojih se DirectX sastoji:

* **DirectX Graphics**, Sastoji se iz dva API-a:
** DirectDraw: za prikazivanje rasterske grafike.
** Direct3D (D3D): za prikazivanje 3D računarske grafike
* DirectInput: obrađuje podatke sa tastature, miša, džojstika i ostalih upravljačkih uređaja
* DirectPlay: za mrežnu komunikaciju u računarskim igrama
* DirectSound: za sviranje i snimanje zvuka
* DirectMusic: za sviranje zvuka napisanog u DirectMusic Produceru
* DirectSetup: za instalaciju DirectX dijelova
* DirectX Media Objects: podrška za enkodere, dekodere i efekte

## Spisak verzija 
## Također pogledajte 
* Grafička kartica
* Grafički interfejs
* Računarska grafika
* 3D računarska grafika
* OpenGL
* DxDiag

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Microsoftova DirectX web stranica 
* Microsoftova MSDN dokumentacija i izvorni centar za DirecX (za programere) 
* GameDev FAQ za DirectX 
* FAQ za XNA 

### Izvori za programere 
* DirectX World - DirectX lessons. Learn how to build a graphic engine.
* Gamedev.net DirectX odjel članaka 
* Direct3D.net - Wolfgang Engel Direct3D web stranica 
* Drunken Hyena  - poduke, kodiranje, alati i igre 
* Andy Pike, DirectX8 Poduke - pokriva 2D, 3D, zvuk, muziku itd. 
* CodeSampler.com - Primjeri kodiranja i podučavanja za Direct3D programiranje računarske igre korsteći se sa C++ i C# 
* https://web.archive.org/web/20080408235706/http://www.pluralsight.com/wiki/default.aspx/Craig.DirectX/Direct3DTutorialIndex.html - Craig Andera, C# Direct3D Poduke 
* NeXe - Arhiva NeXe podučavanja (Direct3D 8), na archive.org 
* Managed Direct3D - Pieter Germishuys, C# Direct3D Podučavanje 

Kategorija:Softver
Kategorija:Računarska grafika
Mississippi

**Mississippi** (fonol.:*Misisipi*) je država u SAD na obali Meksičkog zaliva u kojoj preovladava plodna nizija. Mississipi je industrijska i poljoprivredna država površina oko 125.000 km2, sa oko 3,2 miliona stanovnika od kojih je 40% crnaca. Klima je suptropska.
Rudno blago Misisipija je  nafta, nemetali, prirodni gas i dr. Glavni privredni proizvodi su soja, pamuk, kukuruz, duhan i šećerna trska. Od stočarstva uzgajaju se svinje i ovce. Nalazi se u jugoistočnom  dijelu SAD-a i savezna je država od 1817.

Kategorija:Savezne države Sjedinjenih Američkih Država
Softverska optimizacija

**Optimizacija** je postupak poboljšavanja ili prepravljanja računarskih postavki da bi se unaprijedila efikasnost samog računara. Ponekad se optimizacija radi i za više računara ili mreža. Optimizacija se mora vršiti oprezno, Tony Hoare je rekao, a Donald Knuth ponovio, "*Prerana optimizacija je korijen svakog zla*". 

## Osnove 
Zadaci se često mogu izvršavati mnogo efikasnije i jednostavnije. Kao primjer imamo C kod za sabiranje svih integera od 1 do N:

int i, sum = 0;
for (i = 1; i 

Ovaj kod se može prepraviti koristeći se matematičkom formulom:

```
int sum = (N * (N+1)) / 2;
printf ("sum: %d\n", sum);
```

## Vanjski linkovi 
*Optimizacija u programiranju 
*Softverska optimizacija 
*Optimiziranje Ruby koda 

Kategorija:Softver
Mikroprogram

**Mikroprogram** (eng. *Microprogram*) je visoko specijalizovani računarski program koji upravlja dijelovima procesora. Kako mu samo ime govori, je mnogo manji program po veličini. Veoma je oprezno napravljen i optimizovan da se izvršava što brže moguće. Mikroprogram se sastoji od jednostavnih mikroinstrukcija, one upravljaju procesor računara na njegovom osnovnom (primitivnom) nivou. Mikroprogram je smješten u ROM ili rijeđe u RAM memoriji.

## Također pogledajte 
* Firmware
* Konačni automat

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Instrukcije za računar 
*https://www.geeksforgeeks.org/computer-organization-architecture/computer-organization-hardwired-vs-micro-programmed-control-unit/

Kategorija:Procesori
Kategorija:Programiranje
Struktura podataka

**Struktura podataka** (eng. *data structure*) jeste način na koji se podatak zapisuje u računar. Podatak se može zapisati korištenjem raznim algoritmima. 	 	

## Također pogledajte 
* Spisak struktura podataka
* Istovremenska struktura podataka
* Model podataka
* Dinamizacija
* Povezana struktura podataka
* Perzistentna struktura podataka

## Vanjski linkovi 
*  Algoritmi i strukture podataka - Edin Pjanić, Fakultet elektrotehnike u Tuzli. Učitano 11. aprila 2013.

Kategorija:Strukture podataka
Integralno kolo

mini|Integralno kolo
**Integralno kolo** ( – IC) jest mikronski uređaj koji se sastoji iz više spojenih tranzistora.

Integralno kolo sastoji se od:
* kućišta, koje je od plastike ili keramike;
* izvoda pomoću kojih se montira na štampanu ploču
* čipa u središtu integralnog kola, koji je s izvodima povezan najčešće veoma tankim zlatnim žicama.

Broj izvoda zavisi od tipa integralnog kola tj. od njegove funkcije i može se reći da je taj broj standardiziran za različite funkcije.

Za razliku od tranzistora, integralno kolo u sebi sadrži elektroničke sklopove sa različitim komponentama kao što su tranzistori, otpornici, kondenzatori i slično.

Postoji čitav spektar različitih integralnih kola koja obavljaju razne funkcije, neke od njih su:
* mikroprocesor
* memorija
* ROM
* pojačavač
* pulsni kodni modulator, koder/dekoder
* modem i slično.

Zbog velike integracije komponenti na malom prostoru često imaju problema s odavanjem toplote, pa ih je potrebno dodatno hladiti ventilatorima. To je danas redovan slučaj kod mikroprocesora.

Integralna kola predviđena za standardnu upotrebu imaju temperaturni obim rada od 0 do 55 stepeni Celzijevih, dok je za vojne potrebe taj opseg širi -15 do +70 stepeni Celzijevih.

## Također pogledajte 
* Računarsko inženjerstvo
* Elektrotehnika

Kategorija:Elektronika
Kategorija:Računarstvo
Kategorija:Američki izumi
Kategorija:Njemački izumi
Naranča

mini
**Narandža** ili **naranča** je drvo iz porodice Rutacea. Može živjeti više od 100 godina. Suptropska biljka. Plod ukusan i sočan. Iz kore se dobija etersko ulje. Narandža je zimzeleno drvo iz jugoistočne Azije, roda Citrusa. Uzgaja se u široko rasprostranjenim regionima sa toplom klimom. Gaji se u zemljama sredozemlja, Južnoj Africi, Kaliforniji.

Ima mirisne bijele cvjetove i okruglo voće sa žućkastom i crvenkastom korom i kašastim sadržajem izdijeljenim u kriške. Ističu se C. sinensis, slatka naradža, i C. aurantium, Seviljska ili kisela narandža.

Ovo voće ima slatkast, kiselkast sok.

## Također pogledajte 
* Grejpfrut
## Reference 
Kategorija:Voće
Kategorija:Rutaceae
Spisak vektorskih grafičkih jezika

## 2D vektorska grafika 
* AI (Adobe Illustrator)
* CDR (CorelDRAW)
*DrawingML
* EPS (Encapsulated PostScript)
*Graphics Layout Engine
*HPGL,
* HVIF (Haiku Vector Icon Format)
*MathML
*MetaPost
*Myv vector format
*NAPLPS (North American Presentation Layer Protocol Syntax)
* ODG (OpenDocument Graphics)
* !DRAW, RISC-OS; Acorn
* PICT (Classic Macintosh QuickDraw file)
* PDF (Portable Document Format)
*PostScript,
*POV-Ray markup language
* PPT (Microsoft PowerPoint)
*Precision Graphics Markup Language, nije prihvaćen
*PSTricks i PGF/TikZ 
*ReGIS, korišten od DEC računarskih terminala
*Remote imaging protocol
* SWF (Shockwave Flash)
* VML (Vector Markup Language)
* WMF / EMF (Windows Metafile / Enhanced Metafile)
*XAML 
*Xar format korišten u vektorskim aplikacijama Xara
* XPS (XML Paper Specification)
## 3D vektorska grafika 
*VRML
*X3D
*Collada
*XVL
*3DXML
*U3D
*HSF
*DWF
*eDrawings
*JT
*3DF
*PRC
*XGL
*.3D
*IPA
*IGES
*STEP
*JT
*PRC
*STEP
*SKP
*STL - 

Kategorija:Spiskovi
Kategorija:Računarska grafika
Kategorija:Vektorska grafika
Kategorija:Softver
Pamuk

**Pamuk** je jednogodišnja biljka iz familije *Malvacea*. Potječe iz područja Indokine, ekvatorijalnog dijela Afrike, Perua i Meksika. Zauzima prvo mjesto među kulturama za proizvodnju vlakna. Sjeme pamuka sadrži 27% ulja. Obradom se dobijaju važna tekstilna vlakna.

Pamuk se najčešće koristi za proizvodnju pamučnih platna od kojih se potom prave sve vrste odjevnih predmeta naročito donji veš. Također, sjeme pamuka sadržava 17 – 19 % ulja, koje služi za izradu sapuna i sl. a ako se rafinira, može se iskoristiti i za proizvodnju margarina i ulja za konzerve. Stabljika se može koristiti za izradu građevinskog materijala i različitog kartona. Sjeme sadrži više do 25% ulja, te se poslije izdvajanja vlakna iz njega cijedi dobro jestivo ulje.

Sjeme pamuka je obraslo vlaknima prosječne dužine oko 30&nbsp;mm; odvajanjem sjemena (tj. egreniranjem) i raznim postupcima prečišćavanja dobija se važna tekstilna sirovina (među najviše korišćenim artiklom u svijetu, pored uglja i čelika u svjetskoj trgovini). Najveći proizvođači ove biljke su: SAD, Rusija, Indija, Egipat itd.

## Također pogledajte 
* Vuna

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Facts and figures of Cotton Trade 2007  on PBS.org
*Glossary of cotton terms
*Naturally colored cotton
*Plant Cultures&nbsp;– History and botany of cotton
*Spinning the web&nbsp;– Cotton in the UK's Industrial Revolution
*UNCTAD Information on Cotton
*Cotton production in the U.S. South  (entry in the New Georgia Encyclopedia)
*2006 Report from International Cotton Advisory Committee
*USDA AMS&nbsp;– Market News Reports&nbsp;– Cotton Reports
*International Cotton Association
*National Cotton Council News and Current Events
*National Council of Textile Organizations
*Moseley, W.G. 2004. "Cotton's Not King: Farm Subsidies and Africa." International Herald Tribune, July 20, pg. 8.

Kategorija:Industrijske biljke
Kategorija:Tekstil
Kategorija:Vlakna
Kategorija:Malvales
Kategorija:Celuloze