Komesar

[mini|300px|Slika *Smrt komesara*,  K. S. Petrov-Vodkin ([1928.)]]

**Komesar** (lat.: *commissarius * = *povjerenik*, *zastupnik*, od glagola: *commissare * = *slati *, *povjeriti *) je naziv za specijalno opunomoćenu službenu osobu, kojoj je povjerena određena, najčešče privremena, misija.  Novija  značenja obično asociraju na političkog komesara u vojnim formacijama socijalističkih zemalja od ruskog: комиссар, koji je bio visoki oficir za ideološko obrazovanje i andragogijsko vaspitanje.

Sam naziv je puno stariji jer postoji i u drugim jezicima, kao što su francuski (*Commissaire*), njemački (*Kommissar*), talijanski (*Commissario*). 

U zemljama Commonwealtha, *Visoki komesar* je ekvivalent razini ambasadora. U nekim britanskim kolonijama,  Visoki komesar je bio mandator krune koji je upravljao određenom oblašču.

Komesar je također i titula koja se daje visokim dužnosnicima u sportskim asocijacijama.
## Historija
Prvi komesari su zabilježeni u 18. stoljeću,  u vojnim formacijama talijanskih republika. To su bile najamničke vojske, a komesari su provjeravali pravovjernost vojnika i oficirazapovjednika. Kasnije su se komesari bivali zaduženi za posebne zadatke i obično se pojavljivali u kriznim situacijama, u pravilu tokom revolucija i građanskih ratova, kao što je Francuska revolucija (u revolucionarskim jedinicama). 

Komesara je bilo i u američkoj vojsci za vrijeme Američkog rata za nezavisnost, kada su su procjenjivali lojalnost oficir, kao i politički i borbeni moral u vojnim formacijama.
U Carsku Rusiju, komesare jeuveo car Petar I. Aleksejevič Romanov kao svoje namjesnike sa posebim ovlaštenjima.

Carskoa Rusija je ponovo uvelo komesare za vrijeme Privremene vlade Karenskog (*Временное правительство России*) (15. marta - 14. septembra  1917.), uključujući i pojedine gubernije. Ipak, komesari su postali slavni tek nakon utemeljenja sovjetske tajne policije Čeka gdje su bili posebno birani oficiri sa specifičnim nadležnostima i u vojnim formacijama Crvene armije za vrijeme Ruskog građanskog rata. Bijelogardejci su svoje protivnike cinično prozvali:  *boljševici i komesari*.

## Politički komesari u NOVJ Jugoslavije 
Vrhovni štab partizanskih]] o uvođenju političkih komesara, donio istovremeno kad i odluka o podizanju ustanka, 4. jula 1941. godine.

U Biltenu Glavnog štaba Narodnooslobodilačkih partizanskih odreda Jugoslavije od 10. avgusta  1941., u tački 15. je stajalo da je potrebno *da se štabovi i zapovjednici partizanskih odreda pobrinu za provjerene i dobre zapovjednike i političke komesare*.

Na savjetovanju u Stolicama, septembra 1941., regulirana je struktura i organizacija Glavnih štabova, Štabova  partizanskih odreda i nižih zapovjedništva. Pozicije političkih komesara su tada  postala formacijski obavezne, od Glavnog štaba - do vodova. Na taj način je uvedeno kolektivno, ali i, po vertikali, paralelno (političko)  rukovodstvo; u jedinicama su u njegovom sastavu bili: komandant, politički komesar, zamjenik komandanta i pomoćnik političkog komesara.

Ovako ovlašteni komesari i njihovi pomoćnici nisu imali oficirske  činove sve do 24. aprila1944. Tada je Vrhovni štab NOV i POJ donio "Uredbu o zvanjima političkih komesara i njihovih pomoćnika", koji su pritom dobili i odgovarajuće ekvivalentne rangove činovima oficira i njihovih zamjenika.

Politički komesari su, poslije oslobođenja, zadržani i u JNA, sve do 1. juna  1953.  godine, kada su ukinuti naredbom Vrhovnog komandanta maršala Josipa Broza Tita.

## Reference
## Također pogledajte
*Vojska
*UN
*JNA
Kategorija:Titule
Kategorija:Vojni činovi