open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Noga

mini|200px|left|Lijeva noga čovjeka (sa latinskim oznakama)

mini|250px|**Kostur ljudske noge**

[thumb|250px|Dijagram noge [insekta]]
**Noge** su donji ekstremiteti čovjeka i drugih životinja, koji nose težinu tijela i daju podršku održavanju položaja i stabilnosti pri kretanju. Tokom kretanja, noge funkcioniraju kao "proširivi podupirači".

Noge se javljaju kao jednostruko ili višestruko parni organi, cilindričnog oblika.

Noga je sastavljena od jednog ili više segmenata i obložena mišićima i kožom, što joj omogućava pokretljivost. Kod brojnih životinja, noga se, na završnom dijelu, završava stopalom. Kombinacija pokreta na svim mogu se zglobovima omogućuje modeliranje kao jednog, linearnog elementa koji je sposoban da mijenja dužinu i rotaciju u omnidirekcijskom kuknom zglobu.

Kao komponenta namještaja se koristi za ekonomiju materijala koji su potrebnih za pružanje podrške za korisne površine, stolova ili sjedala stolica.

## Terminologija
*Unipedi: jedna noga, kao mehkušci;
*Bipedi: dvije noge, kao čovjek i ptice;
*Tripedi: tri noge, koje se prirodno ne javljaju kod zdravih životinja;
*Kvadripedi: ćetiri noge, kao većina sisara (psi i konji, naprimjer).

Mnogi taksoni su obilježeni brojem nogu: 
*Tetrapoda imaju četiri noge.
*Arthropoda: 4, 6 (Insecta), 8, 12 ili 14 nogu. Neki člankonošci imaju više od desetaka nogu; nekoliko vrsta ima i više od 100. Uprkos tome šta bi se iz njihovog imena moglo zaključiti, stonoge mogu imati manje od 20 ili više od 300 nogu, a Millipeda ("hiljada nogu") imaju manje od 1.000, ali do 750 nogu.

## Komponente
Noga je struktura sa bruto anatomijom, što znači da je dovoljno velika da se vidi bez posebne pomoći. Njene komponente zavise od složenosti plana građe životinja. |U ljudi i drugih sisara, noga uključuje kosti, mišiće, tetive, ligamente, krvne sudove, živce i kožu, sa njenim tv orevinama. U insekata, nogu također sadrži većinu tih elemenata, osim što oni imaju egzoskelet, koji zamjenjuje funkciju kostiju i kože.

Ponekad se kraj nogu ili stopalo, smatra dijelom noge; drugi puta smatra se zasebnom strukturom. Slično tome, zglob kuka ili drugog mjesta gdje se noga pridaje glavnini tijela, može se smatrati odvojeno ili dijelom noge.

## Tetrapodne noge
[thumb|Noga vunastog [mamuta (rekonstrukcija)]]
U tetrapoda, anatomija, *noge* se koristi na cijeli ud. U medicini i preciznoj definiciji, odnosi se samo na segment između koljena i gležnja. Tanki donji segment se zove *goljenica* ili *potkoljenica*, a prednji dio se zove *cjevanica* ili *pretibija*.

U dvonožnih tetrapoda, dva donja ekstremiteta se nazivaju "noge", a dva gornja ekstremiteta kao "ruke" ili "krila".

## Također pogledajte
*Ruka

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija
Kategorija:Kretanje
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Anatomija donjih ekstremiteta
Velika nagrada Njemačke 2016.

**Velika nagrada Njemačke 2016.** (službeno poznata kao **"FORMULA 1 GROSSER PREIS VON DEUTSCHLAND 2016"**) automobilska je trka Formule 1 koja se održala 31. jula 2016. na stazi Hockenheimring u Hokenhajmu, u Njemačkoj. Ovo je dvanaesta trka u sezoni 2016., i 76. trka za Veliku nagradu Njemačke.

Nico Rosberg došao je do pete najbolje startne pozicije ove sezone, i to mu je bila 27. pol pozicija u karijeri. Vozač Mercedesa Lewis Hamilton je pobjednik šeste pobjede sezone i 49. u karijeri. Drugo mjesto zauzeo je vozač Red Bulla Daniel Ricciardo, dok se na trećem stepeniku pobjedničkog postolja našao Max Verstappen u drugom Red Bullu.

## Rezultati treninga (petak) 
### Prvi trening  
### Drugi trening  
## Rezultati treninga (subota) 
### Treći trening  
### Kvalifikacije 
: Nico Hülkenberg - 1 mjesto grid kazne - U toku Q1, korištene su gume bez odgovarajuće identifikacije.
: Carlos Sainz Jr. - 3 mjesta grid kazne - Ometanje još jednog vozača.
: Romain Grosjean - 5 mjesta grid kazne - zamjena mjenjača.

## Utrka (nedjelja) 
## Rangiranje nakon utrke
;Vozači

;Konstruktori

* U plasman je uključeno samo prvih 5 pozicija u obje kategorije.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 49. pobjeda za Lewis Hamiltona.
* 100. trka za Daniel Ricciardo.

### Konstruktori 
* 56. pobjeda za Mercedes.

## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Rezultati 1. treninga
* formula1.com – Rezultati 2. treninga
* formula1.com – Rezultati 3. treninga
* formula1.com – Rezultati kvalifikacija
* formula1.com – Rezultati utrka 
* statsf1.com - detalji utrke

Njemacka
Kategorija:2016. u Njemačkoj
2016
Spahić

* Besim Spahić (* 1954), bosanskohercegovački sociolog i pisac
* Emir Spahić (* 1980), bosanskohercegovački nogometaš
* Ibrahim Spahić (* 1952), bosanskohercegovački intelektualac, književnik, pjesnik i direktor festivala "Sarajevska zima"
* Ismet Spahić (* 1940), bosanskohercegovački imam i muslimanski pisac
* Mustafa Spahić (* 1950), bosanskohercegovački nastavnik i imam
* Ognjen Spahić (* 1977), crnogorski književnik

Kategorija:Bošnjačka prezimena
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016.

**Plivačka takmičenja** na **OI 2016.** u Rio de Janeiru održana su od 6. do 13. augusta (bazen), odnosno 15. i 16. augusta (daljinsko plivanje), a sastojala su se od 34 discipline.

## Raspored takmičenja 
P = Popodnevni program; V = Večernji program

## Zemlje učesnice 
Brazil, kao domaćin Igara, dobija garantirana kvotna mjesta u slučaju da neki brazilski takmičar ne ispuni normu.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Rezultati 
### Muškarci 
 Plivači koji su nastupili samo u grupama i primili medalje.

### Žene 
 Plivačice koje su nastupile samo u grupama i primile medalje.

## Tabela medalja 
 Domaćin

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica 

*
Kategorija:2016. u plivanju
Kategorija:Plivanje u Brazilu
Roubaix

**Roubaix** (; ; čit. *Rubê*), stari je industrijski grad i središte istoimene komune u sjevernoj Francuskoj, u departmanu Nord, u regiji Hauts-de-France, blizu belgijske granice.

Po broju stanovnika, ovo je treći grad u spomenutoj regiji nakon Lillea i Amiensa.

Bio je jedan od centara industrijske revolucije u sjevernoj Francuskoj, zbog čega je i dobio nadimak "Francuski Manchester" ili "Grad sa hiljadu dimnjaka".

Poznat je kao ciljno mjesto legendarne biciklističke utrke Pariz–Roubaix.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

Kategorija:Gradovi u Francuskoj
Vremenske zone u Brazilu

[mini|300x300piksel|[Ljetno računanje vremena|Vremenske zone **ljetnog računanja vremena** od novembra do februara (uključujući ljeto južne hemisfere).

]]

**Vrijeme u Brazilu** se računa kao standardno vrijeme, i država je (uključujući njena morska ostrva) podijeljena na četiri standardne vremenske zone: UTC−02:00, UTC−03:00, UTC−04:00 i UTC−05:00.

Samo jedan dio Brazila koristi ljetno računanje vremena, ili "ljetno vrijeme" (), kako se ono službeno naziva. Ova područja su područja južnih, jugoistočnih i srednjozapadnih brazilskih saveznih državA.

### Brasílijsko vrijeme +1 (UTC−02:00) 
Jeste standardna vremenska zona samo za nekoliko pomorskih Atlantskih ostrva. Jedino takvo ostrvo sa stalnim stanovništvom je Fernando de Noronha, sa 2,837 stanovnika (proračun iz 2013.), što je 0.0014% populacije Brazila. Ostala ostrva (Trindade, Martim Vaz, atol Rocas i arhipelag Svetog Petra i Svetog Pavla) su ili potpuno nenastanjena, ili imaju male sezonske rotirajuće garnizone brazilske mornarice, ili timove naučnika.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Divisão do Serviço da Hora do Observatório Nacional 
* (portugalski) Fusos Horários no Brasil 

Brazil
Maritza Olivares

**Maritza Olivares** (**Maritsa Olivares**) meksička je glumica. Imala je uloge u telenovelama i filmovima, na primjer u hororu *El espectro del terror*.

Njena najpoznatija uloga iz telenovele je ona Cayetane u seriji *Između ljubavi i mržnje* ().

Maritza je imala operaciju na srcu. Ima kćerku po imenu Valentina Sumavsky.

## Filmografija 
**El retorno de Walpurgis* (1973) – Maria Wilowa
**Los meses y los días* (1973) – Cecilia
**El espectro del terror* (1973)
**Adios, amor...* (1973) 
**Adorables mujercitas* (1974) 
**El caballo del diablo* (1975)
**La venida del rey Olmos* (1975) 
**La vida cambia* (1976)  
**Mil millas al sur* (1978) – Nancy
**Carroña* (1978)
**Lágrimas negras* (1979)
**Border Cop* (1979) – prostitutka 
**Discoteca es amor* (1979)
**Tres mujeres en la hoguera* (1979) – Susi 
**Discotec fin de semana* (1979) 
**Perro callejero* (1980) 
**El hogar que yo robé* (1981) – Florita
**Las braceras* (1981) 
**La chèvre* (1981) – prostitutka
**El ángel caído* (1982) – Remedios Nova 
**Braceras y mojados* (1984) 
**Pobre juventud* (1986) – Lupita 
**Pobre señorita Limantour* (1987) 
**Cartel de la droga* (1990)
**Mente criminal* (1991) 
**De frente al sol* (1992) – Elena 
**Máxima violencia* (1994) 
**Alma rebelde* (1999) – Almudenina majka
**Entre el amor y el odio* (2002) – Cayetana
**Corazones al límite* (2004) – Amalia Vallardes 
* *La Malquerida (*2014) – Olga

## Reference 
Kategorija:Meksički glumci
Mačevanje na Olimpijskim igrama 2016.

**Mačevalačka takmičenja** na **OI 2016.** u Rio de Janeiru održana su od 6. do 14. augusta, a sastojala su se od 10 disciplina.

Kao i 2008. i 2012, Međunarodna mačevalačka federacija (FIE) zadržala je trenutni format sa 10 disciplina i sistemom rotacije, izostavivši iz programa na ovim Igrama ekipno takmičenje u sablji za muškarce i ekipno takmičenje u floretu za žene.

## Kvalifikacije 
Kvalifikacije su prvenstveno zasnovane na službenoj FIE rang-listi zaključno sa 4. aprilom 2016, a ostala mjesta bit će određena na četiri zonska kvalifikacijska turnira.

## Zemlje učesnice 
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Raspored takmičenja 
## Rezultati 
### Muškarci 
### Žene 
## Tabela medalja 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica 

*
Kategorija:2016. u mačevanju
Kategorija:Mačevanje u Brazilu
Master of Puppets

***Master of Puppets*** treći je studijski album američke heavy metal grupe Metallica. Izdavačka kuća Elektra Records objavila ga je 3. marta 1986. godine. Snimljen je u Sweet Silence Studiosu s producentom Flemmingom Rasmussenom i prvi je uradak grupe koji je objavio poznatiji izdavač. *Master of Puppets* posljednji je album na kojem je svirao basista Cliff Burton, koji je kasnije poginuo u saobraćajnoj nezgodi u Švedskoj tokom promotivne turneje za taj album. Album *Master of Puppets* dostigao je broj 29 na Billboardu 200 i postao prvi thrash metal album u SAD-u koji je dobio platinasti status. Ostvario je šestostruki platinasti tiraž, a to je potvrdila Američka muzička izdavačka industrija Recording Industry Association of America (RIAA) 2003. godine, nakon što je u Sjedinjenim Državama prodan u šest miliona primjeraka.

Dobio je izvrsne ocjene muzičkih kritičara i uvršten je među najbolje muzičke albume na listama nekoliko muzičkih časopisa. Dinamična i virtuozna muzika i angažovani politički tekstovi u pjesmama dobili su pohvale čak i od muzičkih kritičara izvan heavy metal zajednice. Smatra ga se vrhuncem karijere Metallice i jedan je od najutjecajnijih heavy metal albuma. Mnoge muzičke grupe iz svih žanrova heavy metal muzike uradile su obrade nekih pjesama s tog albuma, uključujući i muzičke albume koje su te grupe snimile u znak poštovanja prema muzici grupe Metallica i samom albumu *Master of Puppets*. Taj se album smatra "kulturno, historijski ili estetski veoma značajnim", što je bilo razlog da se čuva u Nacionalnom centru za registar Kongresne biblioteke Sjedinjenih Američkih Država za 2016. godinu. Samo 450 snimaka drugih muzičara postiglo je ovakav uspjeh, a *Master of Puppets* prvi je heavy metal album koji je uvršten u muzičku zbirku nacionalne biblioteke.

Omot albuma dizajnirali su članovi Metallice i Peter Mensch, a naslikao ga je Don Brautigam. Metallica je nakon izdavanja albuma krenula na petomjesečnu američku turneju u znak podrške Ozzyju Osbourneu. Evropska turneja otkazana je nakon što je bassista Cliff Burton smrtno stradao u junu 1986. godine u saobraćajnoj nesreći. Nakon par mjeseci grupa Metallica pokrenula je audiciju za novog basistu, na kojoj će kao novi član grupe biti primljen Jason Newsted. U čast 20. godišnjice snimanja albuma *Master of Puppets* Metallica je krenula na turneju pod nazivom "Escape from the Studio '06" na kojoj su odsvirali album u cijelosti.

## Spisak pjesama 
Sve tekstove napisao je James Hetfield.

## Postava 
* James Hetfield – glavni vokal, ritam gitara
* Kirk Hammett – gitara
* Cliff Burton – bas-gitara, prateći vokal
* Lars Ulrich – bubnjevi

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1986.
Kategorija:Albumi Metallike
Horumersiel

**Horumersiel** je naselje u Horumersiel-Schilligu, dijelu donjosaksonske općine Wangerland u okrugu Friesland u Njemačkoj. U naselju se nalazi termalno lječilište, nekoliko hotela, a naselje se nalazi na obali Sjevernog mora. Naselje je urbano povezano sa susjednim naseljem Schillig.

## Geografija 
### Položaj 
mini|lijevo|Zgrade sa tipičnom arhitekturom Frizije sa fasadnom ciglom
Naselje se nalazi oko 2&nbsp;km južno od najisturenijeg dijela Istočnofrizijskog poluostrva, na obali Innenjadea, oko 20&nbsp;km sjeverno od Wilhelmshavena, 2&nbsp;km južno od Schilliga i 4&nbsp;km istočno od Minsena. Na obali mora u blizini se nalaze dva ostrva Mellum i Minsener Oog, a naselje je smješteno u 3&nbsp;km dugačkom zaljevu, sa plažom i marinom za manje brodove i jahte.

## Historija 
### Ime 
mini|lijevo|Regulaciona brana u Horumersielu.
Ime naselja, ranije nazivano *Horumer Syhl*, dolazi od riječi *Horum* i *Siel*. *Horum*  ima korijene u njemačkoj riječi za rog (), čime se označava položaj naselja u odnosu na poluostrvo na kom se nalazi, a *Siel* od njemačke riječi za vodojažu i regulacionu branu za protok vode iz rijeke u more.

### Nastanak i razvoj 
mini|lijevo|Vjetrenjača *Stumpenser Mühle*
Naselje je nastalo oko 1542. godine, kada je naseljavanjem stanovništa zbog premještanja regulacione brane (), od vjetrenjače *Stumpenser Mühle*, sada udaljene oko 4&nbsp;km od centra naselja, prema Horumer-Sielu. Time se gradi naselje sa regulacionom branom (), sa lukom iz koje se roba dostavljala u kontinent. Uprkos luci, Horumersiel nije imao ribarsku flotu, zbog niske potražnje u područjima na kojima se prodavala roba, te zbog susjednih luka Carolinensiel i Hooksiel, koje su posjedovale prava na ribarenje. Doba procvata naselja ovakvih luka sa regulacionim branama (), trajalo je do polovine 18. stoljeća, kada opada transport robe brodovima, zbog nerentabilnosti luka sa niskim vodostajem, a prednost se daje lukama u koje su mogli pristajati veći brodovi. Uticaj razvoja cestovnog i željezničkog transporta takođe je umanjio značaj naselja. 1899. godine gradi se pruga koja povezuje Horumersiel sa Carolinensielom, a 1914. nova pruga prema Schilligu, koja prolazi kroz naselje. Oko 1900. godine na moru u blizini su  se održavale vojne parade carske mornarice. U Prvom i Drugom svjetskom ratu naselje je bilo mornarička baza za odbranu morskih prilaza i južno smještene, značajne vojne luke Wilhelmshavena.

### Poplave 
mini|lijevo|Nasip i prilazna cesta naselju

### Turizam 
mini|lijevo|Plaža u Horumersielu

## Vanjski linkovi 
* Webstranica Horumersiel-Schillig
* Turističke nformacije o Horumersielu
Spisak najviših zgrada u Bosni i Hercegovini

**Spisak najviših zgrada u Bosni i Hercegovini** obuhvata sve objekte, stambene ili poslovne zgrade u Bosni i Hercegovini sa visinom od najmanje 60 metara.

, najviša poslovna zgrada u Bosni i Hercegovini. ]]

## Reference 
Kategorija:Neboderi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Spiskovi najviših zgrada u Evropi
Kategorija:Spiskovi građevina i struktura u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Spiskovi vezani za Bosnu i Hercegovinu
Bedrena kost

**Bedrena kost**, **bedrenjača**, **butna** ili  **natkoljenična kost** (lat. *femur*) je najduža i najsnažnija kost u ljudskom  tijelu. Sastoji se od tijela (trupa), gornjeg i donjega kraja. Na gornjem je kraju glava bedrene kosti, koja se zglobljava u zglobu kuka. Glava ove kosti se nastavlja u vrat, koji se kod starijih osoba s izraženom osteoporozom, pri padovima, često lomi. Na spoju vrata i trupa u dva su hvatišta mišića obrtača (*trohanteri*). Na donjem kraju tijela, nalaze se  dvije kvrge (*kondili*), koje se uzglobljuju u  koljenskom zglobu.

Proksimalni i distalni dio kosti noge kod četveronogih kičmenjaka omogućavaju hodanje ili skakanje, kao kod većine kopnenih sisara, ptica, mnogih gmizavaca, kao što su  gušteri i  vodozemaca, kao što su žabe.

U kičmenjaka sa četiri noge, kao što su psi i konji, femur se može naći samo u zadnjim udovima. Glava butne kosti (lat. caput humeri) se zglobljava i artikuliše sa acetabulumom  u karličnoj kosti formirajući zglob kuka, a distalni dio femura artikulira sa tibijom i koljenom formiranjući zglob koljena.

)

Femur front.png|thumb|lijevo|mini|110px|Mišićne veze (sprijeda)
Femur back.png|thumb|lijevo|mini|110px|Mišićne veze(leđno)
Femur - animation9.gif|Položaj femura (crveno). Pelvis i patela su prikazani poluvidljivo
Gray348.png|thumbnail|lijevo|mini|220px|Lijevi koljenski zglob  sa unutrašnjim ligamentima

## Veze s mišićima
## Klinički značaj
Najčešće povrede bedrene kosti su jednostruki prelomi koji se  saniraju putem rutinskih ortopedskih intervencija. Kod starijih osoba to su lomovi vrata i glave femura, koji se saniraju ugradnjom plastičnih i drugih vještačkih  proteza.

Tokom Opsade Sarajeva (1992.-1995), za saniranje višestrukih lomova dugih kostiju usavršena je „sarajevska longeta“ – fiksator i  za najkompliciranije politraumatske prelome femura.

## Dodatne slike
 
Datoteka:Gray246.png|thumbnail|lijevo|Donji nastavak desne bedrene kosti
Datoteka:Fumur Posterior annoted.png|Butna kost: izgled otraga 
Datoteka:Fumur Anterior annoted.png|Butna kost: izgled sprijeda 
Datoteka:Long Bone (Femur).png|Duga kost (femur)
Datoteka:Slide2DADE.JPG|Mišići kuka: bočno
Datoteka:Slide2EA.JPG|Mišići kuka: poprečni presjek
Datoteka:Blausen 0401 Femur DistributionofForces.png|Raspored snaga butne kosti

## Također pogledajte
*Noga
*Kuk

## Reference
## Vanjski  linkovi
*

Kategorija:Kosti noge
Kategorija:Duge kosti
Kategorija:Bedrena kost
Mellain Centar

**Mellain centar** je poslovni, stambeni, turistički i lječilišno-rehabilitacijski kompleks smješten u Tuzli. Mellain centar je smješten u užem centru grada Tuzle, gdje se nalaze poslovne, pravosudne, bankarske i obrazovne institucije ovog grada. Novi Mellain Centar je izgrađen na mjestu bivšeg hotela Bristol poznatog po banjskom lječilištu, a koji je srušen 2012. godine. Gradnja centra je započeta u februaru 2013. godine, a stambeni dio i šoping centar su otvoreni polovinom 2015. Kompletan centar zapošljava oko 200 osoba različitih struka na poslovima u hotelskom dijelu centra, šoping centru, teretani i bazenu, spa centru, lječilišnom dijelu, te garažnom dijelu samog centra.

### Prizemlje i galerija 
Prizemlje i galerija su namjenjeni za poslovne i uslužne djelatnosti, odnosno shopping centar. Shopping centar se prostire na 8.200 m2 te broji 30 poslovnih prostora i hipermarket.

### Lamela A i C 
Lamela A i C čine stambeni dio Mellain centra sa ukupno 330 stambenih jedinica, veličina od 50 pa do 150 m2. Obje lamele imaju po 18 etaža.

### Lamela B 
Lamela B je namjenjena za wellness centar i polikliniku sa banjskim lječilištem. U sklopu poliklinike se nalaze ordinacije, kabineti, prostorije za fizikalnu terapiju i prostorije za lječenje ljekovitom slanom vodom. Pored poliklinike, banja posjeduje bazen sa slanom vodom namjenjen medicinskim tretmanima, olimpijski bazen, savremenu teretanu, saune, centar za masaže, te ugostiteljske sadržaje.

### Lamela D 
Hotel Mellain je smješten u sklopu lamele D i predstavlja jedan od najsavremenijih hotela sa pet zvjezdica na prostoru Bosne i Hercegovine. Hotel raspolaže sa 130 luksuzno opremljenih soba i apartmana raspoređenih na 20 etaža. Također, hotel nudi i bazen sa saunom, fitness centar, noćni klub, konferencijske dvorane, restoran Vidikovac (na 20-tom spratu), te druge prateće ugostiteljske sadržaje.

## Reference 
Kategorija:Građevine u Tuzli
Đurić

* Branko Đurić (* 1962), bosanskohercegovački glumac, komičar, režiser i dramski pisac
* Milan Đurić (* 1980), bosanskohercegovački nogometaš

Kategorija:Srpska prezimena
Kategorija:Hrvatska prezimena‎
Koljeno

[desno|mini|220px|[Magnetna rezonanca koljena]]
[mini|220px|desno|Koljeno: snimak [X-zraka|X-zračenjem]]

**Koljeno** (lat. *articulatio genus*) je zglob koji spaja bedrenu kost sa cjevanicom (goljenicom), a sastoji se od dva zglobljavanja (artikulacije): jedno je između bedrene kosti i tibije (tibiofemurski zglob), a drugo između bedrene kosti i čašice (čašičnofemurski zglob). U kosturu čovjeka, koljeno je najveći zglob.

Koljeno je modificirani zglob, koji omogućava savijanje i ekstenziju, kao i blage unutrašnje i vanjske rotacije. Zglob koljena je osjetljiv na ozljede i razvoj osteoartritisa. Često se označava kao **spojni zglob**, jer ima **tibiofemursku** i **patelofemursku** komponentu, a fibulski kollateralni ligament često podrazumijeva tibiofemurske komponente.

thumb|Zglobla površina bedrene kosti
thumb|Zglobna površina tibije

## Pregled
Koljeno je zglob na donjim ekstremitetima (nozi) u kojem se zglobljavaju donji kraj bedrene kosti (*femur*) i gornji kraj cjevanice (goljenica – *tibia*). 
U koljenskom zglobu se nalazi čašica (*patella*), koja se zadnjom plohom naslanja na donji kraj bedrene kosti, po kojoj klizi pri pokretima pregiba: sagibanju i ispružanju zgloba. Patela je ustvari smještena u tetivi snažnog četveroglavog mišića (*musculus quadriceps*). Budući da zglobne površine bedrene kosti i cjevanice nisu u potpunosti podudarne, između njih su umetnute dvije vezivnohrskavične strukture.

Sa unutrašnje i vanjske strane, koljeno je ućvršćeno snažnim vezava – dvosmjernim ligamentima, a u unutrašnjosti zglobnog prostora ukrštenim ligamentima (*ligamenta cruciata*). Sa zadnje strane, kroz koljensku jamu (*fossa poplitea*), prolaze krvni sudovi i živci. 
Koljeno je u mogućnost izvođenja raznih pokreta, kao što su 
*fleksija (savijanje) i 
*ekstenzija (opružanje), dok je u manjoj mjeri moguća i 
*rotacija (obrtanje).

Pri prekomjernim opterećenjima, koljeno je podložno oštećenjima, što se naročito odnosi na meniskusa i ligamenata, koja nastaji habanjem zglobne hrskavice. Kao posljedica tih oštećenja relativno često se javlja osteoartritis.

Razni oblici deformacije koljena biti kongenitalne (prirođene) ili posljedica nekih bolesti, kao što je rahitis, naprimjer. Najčešće ispoljavanje oba oblika posljedica je pojava dva suprotna pravca iskrivljenosti donjih ekstremiteta:
*X–noge (*genua valga*) i
*O–noge (*genua vara*).

## Dodatne slike

Real-time MRI - Knee (central).ogv|Magnetna rezonanca koljena (u realnom vremenu)
Knie mr.jpg|Magnetna rezonanca koljena 
Knee Front X-ray.jpg|Koljeno - snimak X-zračenjem (prednja strana)
Legamenti crociati.jpg|Krucijatni ligamenti
Gray348.png|Lijevi koljenski zglob, zadnja strana sa uinutrašnjim ligamentima
Gray351.png|Kapsula opruženog desnog koljena, bočni aspekt
Knee skeleton lateral anterior views.svg|Prednja i bočna strana koljena
Slide2CAC.JPG|Prednja strana koljenskog zgloba

## Također pogledajte
*Zglob
*Noga
*Čašica
*Bedrena kost
*Cjevanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Skeletni sistem
Kategorija:Zglobovi
Čašica

**Čašica** (lat. *patella*) – poznata i kao koljenska čašica ili (rjeđe) **iver** – je debela, kružno-trouglasta kost koja se zglobljava sa femurom (bedrenom kosti) i pokriva i štiti prednje zglobne površina koljenskog zgloba. Ova kost je dio skeleta mnogi tetrapoda, kao što su miševi, mačke i ptice, ali je nemaju u kitovi ili većina gmizavaca i vodozemaca, kao što su zmije ili žabe.

Ova okruglasta kost nepravilnog oblika uložena je u tetivu četveroglavog mišića (kvadricepsa) natkoljenice. Prednja strana joj je ploha hrapava, a stražnja glatka, obložena hrskavicom, sa zglobnu plohom kojom se dodiruje s prednjim poljem bedrene kosti (femura). Kod ljudi, čašica je najveća sezamoidna kosti (nepravilnog oblika) u organizmu. Bebe se rađaju sa iverom od mehke hrskavice koja počinje da okoštava oko treće godine života.

## Struktura 
Čašica je sezamoidna kost otprilike trokutastog oblika, sa **tjemenom čašica** koje je okrenuti prema dolje. Vrh je najviši i donji (najmanji) dio čašice. Ovršuje strukturu i oblik i daje vezu sa čašičnim ligamentom. Tetiva *musculus quadriceps femoris* se veže za bazu patele, sa *musculus vastus intermedius*, a koje proizlaze iz same baze i *musculus vastus lateralis* i *musculus vastus medialis*, koji su vezani za vanjsku lateralnu i medijalnu granicu čašice, odnosno mišića.
 
Gornja trećini prednje strane patele je gruba, spljoštena, i grubo, a služi za pričvršćivanje tetive kvadricepsa i često ima gzostoze. Srednja trećina ima brojne vaskularne kanaliće. U donjoj trećini kulminira vrh koji služi kao polazište Čašičnog ligamenta. The posterior surface is divided into two parts.

## Funkcija 
Osnovna funkcijska uloga čašice je ekstenzija koljena. Ona pojačava polugu kada tetive može vršiti pritisak na bedrenu kosti povećanjem ugla pod kojim djeluje.

Priključena je na tetivu *musculus quadriceps femoris*, koja kontrahira mišić za ekstenziju/ravnavanje koljena. Čašica je stabilizirana hvatištem horizontalnih vlakana *musculus vastus medialis* i neravninama na bočnoim kondilima bedrene kosti, što onemogućava bočno pomicanje tokom fleksije. Retinakulska vlakna čašice također je i stabiliziraju tokom vježbanja.

## Dodatne slike

Datoteka:Patella ant.jpg|Ljudska lijeva čašica sa prednje strane
Datoteka:Patella post.jpg|Ljudska lijeva patela sa zadnje strane

## Također pogledajte
*Noga
* Patelarni refleks
* Koljeno
* Osteoartritis

## Reference
## Vanjski linkovi
* https://web.archive.org/web/20130307121313/http://www.kneeguru.co.uk/KNEEnotes/node/1789

Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Sezamoidne kosti
Biciklizam na Olimpijskim igrama 2016.

**Biciklistička takmičenja** na **OI 2016.** u Rio de Janeiru održana su od 6. do 21. augusta, a sastojala su se od 18 disciplina. Program je bio identičan onome s prethodnih Olimpijskih igara.

## Borilišta 
## Zemlje učesnice 
Brazil, kao domaćin, dobio je garantirana kvotna mjesta u slučaju da se brazilski takmičari ne kvalificiraju.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Raspored takmičenja 
J = jutarnji program; V = večernji program LK = leteći krug; BU = bodovna utrka; EU = eliminacijska utrka; PP = pojedinačna potjera; SR = Scratch Race, H = hronometar

## Rezultati 
### Cestovni biciklizam 
### Velodromski biciklizam 
### Brdski biciklizam 
### BMX-biciklizam 
## Tabela medalja 
## Srušeni rekordi 
U velodromskom biciklizmu bit će postavljen najmanje jedan rekord – olimpijski rekord u ekipnoj potjeri za žene. Nakon sezone 2012/13. UCI je promijenio format ove discipline s 3000 m za 3 vozačice na 4000 m sa 4 vozačice. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica

*
Kategorija:2016. u biciklizmu
Kategorija:Biciklizam u Brazilu
Razvoj svjetskog rekorda u bacanju diska – žene

Prvi **svjetski rekord** u **bacanju diska** za žene priznat je od IAAF-a 1923, a postavila ga je Yvonne Tembouret iste godine bacivši 27,39 m.

Zaključno sa 2013. godinom IAAF je ratificirao 55 svjetskih rekorda u ovoj disciplini.

## Razvoj 
## Reference 
Kategorija:Razvoji atletskih rekorda
Kategorija:Svjetski rekordi u atletici
Kategorija:Bacanje diska
Spisak dvorana u Bosni i Hercegovini

[mini|250x250px|[Arena Zenica]]
U Bosni i Hercegovini se nalazi jedanaest dvorana, a dvanaesta je u izgradnji u Mostaru. Najstarije izgrađena dvorana sa spiska je Dvorana "Mirza Delibašić", a služi za održavanje sportskih, kulturnih, poslovnih i zabavnih manifestacija. Ostale dvorane širom Bosne i Hercegovine, građene su uglavnom osamdesetih godina prošlog stoljeća, a jedna od najnovijih jeste Arena "Husejin Smajlović", nazvana po bivšem gradonačelniku Zenice.

**Spisak dvorana u Bosni i Hercegovini** kapaciteta većeg od 2.000 mjesta:

Dvorane u izgradnji kapaciteta većeg od 2.000 mjesta:

## Reference 
Kategorija:Sportski objekti u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Spiskovi vezani za Bosnu i Hercegovinu
Ivano-Frankivska oblast

**Ivano-Frankivska oblast** (uk. *Івано-Франківська область*) je oblast u zapadnoj Ukrajini. Prema popisu iz 2001. godine u ovoj oblasti je živjelo 1.453.700 stanovnika. Administrativno središte oblasti je grad Ivano-Frankivsk. Kao i kod većine drugih oblasti u Ukrajini, i ova oblast je imenovana po glavnom administrativnom središtu. U ovom slučaju Sovjeti su dali ime ovom području po ukrajinskom piscu, nacionalisti i socijalisti Ivanu Franku 9. novembra 1962. 
Ova oblast je uspostavljena 4. decembara 1939.

## Geografija 
Ivano-Frankivska oblast graniči sa Lavoskom oblašću na sjeveru i zapadu, Zakarpatskom oblašću na jugu i zapadu, ima 50&nbsp;km dugu državnu granici sa Rumunijom kod Maramureş okruga neposredno na jugu, a graniči sa Černivačkom oblašću na jugoistoku i Ternopiljskom oblašću na istoku. Nalazi se jednim dijelom u Istočnoevropskoj niziji i drugim dijelom u Podkarpatju. Ova oblast se može podijeliti u tri područja: planinski, brdski i ravničarski. Nalazi se između dvije tektonske ploče: Karpatski pojas i Volinjsko-Podolska ploča.
Dio istočnih Karpata iz Ivano-Frankivske oblasti, osim Ukrajine prolazi kroz četiri zemlje: Češka, Poljska, Rumunija i Slovačka. 
Sastoji se od četiri planinska lanca: Čornohora (bos. Crna gora), Hrinjava, Čivčini i Horhani. U planinskom lancu Čornohora nalazi se i najviši vrh u Ukrajini pod nazivom Hoverla, visine 2061 metar. 
Kroz ovo područje protiču dvije važne rijeke, Dnjestar i Prut, oko čijih tokova se nalaze prostrane doline. 
Jedno je od glavnih šumskim područja u Ukrajini sa preko 40% zemljišta pokrivenog lisnim ležajevima, jele i četinarskih šuma.

## Klima 
Klima je blaga kontinentalna i vlažna s hladnim ljetima i blagim zimama. Prosječna mjesečna temperatura u junu je 18&nbsp;°C, a u planinama od 12 do 16&nbsp;°C. Prosječna mjesečna temperatura u januaru je oko -4&nbsp;°C, a u planinama do -6&nbsp;°C. 
Prosječna količina padavina varira godišnje oko 650&nbsp;mm, te oko 1.550&nbsp;mm u planinama.
Karpatske planine su prekrivene snijegom do pet mjeseci godišnje, što pruža povoljne uslove za skijanje i druge zimske sportove.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica 

Kategorija:Oblasti u Ukrajini
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1939.
Razvoj svjetskog rekorda na 3000 m s preprekama

[mini|Bivša vlasnica rekorda, [Gulnara Samitova-Galkina, popravljala je svjetski rekord 3 puta.]]
Službene **svjetske rekorde na 3000 m s preprekama** drže Saif Saaeed Shaheen iz Katara (7:53.63), odnosno Ruth Jebet iz Bahreina, porijeklom iz Kenije (8:52.78).

Prvi svjetski rekord u ovoj disciplini koji je IAAF ratificirao bilo je vrijeme 8:49.6, koje je istrčao Mađar Sándor Rozsnyói 1954. Postoje i raniji rekordi, ali IAAF nije priznao nijedan od njih. Šveđanin Josef Ternström bio je jedan od prvih koji je ovu utrku istrčao za manje od 10 minuta (9:49.8 iz 1914). Drugi Šveđanin, Erik Elmsäter, spustio se ispod 9 minuta 1944. Prvi koji se spustio ispod 8 minuta bio je Moses Kiptanui iz Kenije, koji je 16. augusta 1995. postavio vrijeme 7:59.18 na mitingu Weltklasse u Zürichu.

3000&nbsp;m s preprekama za žene mnogo je kasnije priznata kao službena disciplina u kojoj se može postaviti svjetski rekord. Na svjetskim prvenstvima održava se tek od 2005, a na Olimpijskim igrama od 2008. Nakon priznavanja ove discipline, vrijeme Poljakinje Justyne Bąk, 9:25.31, ratificirano je kao prvi službeni svjetski rekord za žene. Bivša svjetska rekorderka, Gulnara Galkina-Samitova, dugo je bila jedina koja se spustila ispod 9 minuta. Pridružila joj se samo još Ruth Jebet, Kenijka sa bahreinskim državljanstvom, prvo na mitingu u Eugeneu 2016, a zatim i na Olimpijskim igrama iste godine. Samo desetak dana nakon olimpijske utrke, na mitingu u Parizu, Jebet je konačno srušila Ruskinjin rekord, i to za čak 6 sekundi i 4 stotinke.

16. augusta 2002. Brahim Boulami iz Maroka istrčao je vrijeme 7:53.17, ali ga IAAF nije ratificirao s obzirom na to da je Boulami 2003. dobio dvogodišnju zabranu takmičenja nakon što je na doping-testu bio pozitivan na EPO.

IAAF je dosad ratificirao 32 muška i 7 ženskih svjetskih rekorda u ovoj disciplini.

## Muškarci 
### Ručno mjerenje vremena 
[mini|[Belgijanac Gaston Roelants srušio je svjetski rekord godinu prije i godinu poslije svoje pobjede na OI 1964.]]

### Elektroničko vrijeme 
[thumb|[Saif Saaeed Shaheen, ranije Stephen Cherono iz Kenije, trenutni je svjetski rekorder.]]

* Do 2002. Saif Saaeed Shaheen bio je poznat kao Stephen Cherono i takmičio se za Keniju.

## Žene 
*(Sva vremena su elektronička.)
[mini|Rumunka [Cristina Casandra istrčala je više najboljih svjetskih vremena prije nego što je ova disciplina službeno priznata.]]

### Prije priznavanja discipline 
### IAAF-ovi svjetski rekordi 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Najbolji rezultati svih vremena na 3000 m s preprekama - muškarci, IAAF.org
* Najbolji rezultati svih vremena na 3000 m s preprekama - žene, IAAF.org

Kategorija:Razvoji atletskih rekorda
Kategorija:Svjetski rekordi u atletici
Kategorija:3000 m s preprekama
Morfologija (biologija)

[thumb|Morfologijqa [mužjaka *Caprella mutica*]]

**Morfologija** (stgrč. μορφή - *morfé* = oblik + λόγος - *lógos* = riječ, nauka, znanje) je biološka nauka o oblicima i strukturama organizama i njihovih osobenih strukturnih obilježja.

Ovo uključuje sve aspekte vanjskog izgleda (oblik, struktura, boja, veličina I druga svojstva), odnosno **vanjsku morfologiju** (ili eidonomiju), kao i oblik i strukturu unutrašnjih dijelova kao što su kosti i organi, odnosno **unutrašnju morfologiju** (ili anatomiju). Tu se razilazi sa fiziologijom, koja se prvenstveno bavi funkcijama organizama i njihovih struktura. Morfologija je grana nauka o životu, koja se bavi proučavanjem ukupne strukture organizama ili taksona i njihovih sastavnih dijelova, odnosno taksonomskih kategorija.
 
## Grane morfologije 
* Uporedna morfologija obuhvata komparativnu analizu obrazaca u položaja struktura u okviru plana tjelesne građe organizama i čini osnovu taksonomske kategorizacije.
* Funkcijska morfologija je nauka o međuodnosima strukture i morfoloških osobina.
* Ekperimentalna morfologija uključuje studije uticaja vanjskih faktora na morfologiju organizama u eksperimentalnim uvjetima, kao što je učinak genetičkih mutacija.
* Anatomija je biomorfološka nauka o detaljima strukture organizama, od razine ćelije do cjelokupne jedinke.

## Morfologija i klasifikacija
Većina taksona morfološki se razlikuju od drugih. Tipski, usko srodni taksoni se razlikuju mnogo manje od onih u daljem srodstvu, ali postoje izuzeci od ovog. Kriptične vrste su one koja izgledaju vrlo slično, ili su možda naizgled čak i identične, ali su reprodukcijski izolirane. Nasuprot tome, ponekad nevezani taksoni steknu sličan izgled kao rezultat konvergentne evolucije ili čak mimikrije. Osim toga, mogu postojati morfološke razlika unutar jedne vrste, kao što je insekt *Apoica flavissima*, gdje su radnici znatno manji od kraljice. Dodatni problem u oslanjanju na morfološke podatke je da je ono što se može morfološki ispoljiti kao dvije različita vrste, može u stvari, prema analizi DNK, biti biti dokazano kao jedna vrsta. Značaj ovih razlika može ispitati pomoću alometrijskog inženjerstva u kojem se jedna ili obje vrste manipuliraju sa fenokopijama druge vrste.

## 3D ćelijska morfologija i klasifikacija
Izum i razvoj mikroskopije omogućavaju posmatranje 3-D ćelijske morfologije i sa visokim prostornim i vremenskim rezolucijama. Dinamski procesi ove ćelijske morfologije koja je pod kontrolom složenog sistema imaju važnu ulogu u poznavanju raznovrsnih važnih bioloških procesa, kao što su imunski i invazijski odgovori.

## Također pogledajte 
* Biologija
* Anatomija
* Citologija
* Neuromorfologija
* Fenologija
* Fenotip

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Morfologija (biologija)
Kategorija:Uporedna anatomija
Kategorija:Morfologija
Kategorija:Anatomija
Kategorija:Grane biologije
Gimnazija "Meša Selimović"

**Gimnazija "Meša Selimović"** (skr. GMS) jest srednjoškolska ustanova osnovana u septembru 1899. godine u Tuzli. U to vrijeme gimnazija je bila najviša školska institucija u sjeveroistočnoj Bosni. U maju 1989. godine gimnazija mijenja ime u Gimnazija "Meša Selimović" po uzoru na svog bivšeg učenika, a kasnije i profesora i književnika Mešu Selimovića. Dolaskom Austro-Ugarske na prostor Bosne i Hercegovine, gimnazija poprima uređenje ostalih gimnazija unutar imperije, a prvi direktor postaje austrougarski oficir. Godine 1905. gimnazija dobiva novu zgradu, a broj profesora i učenika kontinuirano raste.
* Opći
* Matematičko-informatički
* Jezički
* Sportski
* Informacione tehnologije

## Reference 
Kategorija:Srednje škole u Tuzli
Nogomet na Olimpijskim igrama 2016.

Nogometni turnir na Olimpijskim igrama 2016. održan je od 3. do 20. augusta u Brazilu.

Pored grada domaćina OI, Rio de Janeira, utakmice su se igrale u sljedećim gradovima: Belo Horizonte, Brasília, Salvador, São Paulo i Manaus. Svih šest gradova bili su domaćini i tokom Svjetskog prvenstva 2014, a Olímpijski stadion "João Havelange" u Riju jedino je olimpijsko borilište koje nije bilo domaćin za vrijeme Svjetskog prvenstva.

## Raspored takmičenja 
Raspored takmičenja na muškom i ženskom turniru objavljen je 10. novembra 2015.

## Stadioni 

## Kvalifikacije 
## Muškarci 
### Grupna faza 
U grupnoj fazi takmičenja na OI za muškarce timovi su podijeljeni u četiri grupe po četiri države. Svaki tim igra sa svakim po jednom. Tri boda dobija pobjednik, a po jedan bod kod neriješenog rezultata. Dvije najbolje plasirane ekipe u grupi će se kvalificirati za četvrfinale.

#### Grupa A 
#### Grupa B 
#### Grupa C 
#### Grupa D 
### Nokaut faza 
## Žene 
### Grupna faza 
U grupnoj fazi takmičenja na OI za žene timovi su podijeljeni u tri grupe po četiri države. Svaki tim igra sa svakim po jednom. Tri boda dobija pobjednik, a po jedan bod kod neriješenog rezultata. Dvije najbolje plasirane ekipe u grupi će se kvalificirati za četvrfinale kao i dvije najbolje trećeplasirane ekipe.

#### Grupa E 
#### Grupa F 
#### Grupa G 
### Nokaut faza 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nogomet na OI  na FIFA.com
* Nogomet na OI na rsssf.com
* Nogomet na OI  na sports-reference.com

Nogomet
Kategorija:2016. u nogometu
2016
Kategorija:Nogomet u Brazilu
*
Dašt-e Lut

mini|Dašt-e Lut
[thumb|300px|Naučnici s [Univerzitet u Montani|Univerziteta u Montani su došli do podataka da se najtoplija tačka na svijetu, u periodu između 2003. i 2009. nalazila u pustinji Dašt-e Lut]]
**Dašt-e Lut** (perzijski: دشت لوت‎‎, bosanski: "Prazna pustinja") je velika slana pustinja koja se nalazi u Iranu.
Površinom od oko 51.800&nbsp;km2, pustinja Dašt-e Lut je 25. najveća pustinja svijeta.
Najviša izmjerena temperatura na površini pijeska iznosila je 70&nbsp;°C a predstavlja jedno od najsuhljih i najtoplijih mjesta na planeti Zemlji.

Na UNESCO-ovu listu Svjetske baštine uvrštena je 17. jula 2016. godine.

## Opis 
Teritorija Irana, u klimatskom pogledu, pripada afro-azijskom pojasu pustinje. Ovaj pojas se proteže od Zelenortskih Ostrva, koja se nalaze u Atlantskom okeanu, uz obalu Zapadne Afrike pa sve do Mongolije i Kine, u blizini Pekinga. U obližnim tropskim pustinjama, viša područja dobijaju veće količine padavine usljed čega je pustinja u velikoj mjeri abiotička zona.

Geografija Irana se sastoji od visoravni okruženih planinama i podijeljenih u slivove. Dašt-e Lut je jedan od najvećih takvih pustinjskih bazena, 480&nbsp;km dug i 320 kilometara širok,  i smatra se jednim od najsušnijih mjesta na Zemlji.

Područje pustinje se prostire na je oko 51.800&nbsp;km2. Druga velik bazen je Dašt-e Kavir. Tokom proljeća i vlažnog dijela sezone, voda tokom kratkog perioda se slijeva sa planina Hazaran, ali ubrzo presuši, ostavljajući iza sebe samo stijene, pijesak i sol.

Istočni dio pustinje je niski plato prekriven slaništem. Za razliku od toga, centralni dio pustinje Dašt-e Lut je vjetrom isklesan u niz paralelnih brazda, koje se proteže dužinom od preko 150&nbsp;km i dostižu i 75 metara visine. Ovo područje je također protkano gudurama i vrtačama. Jugoistočni dio pustinje je ogromno prostranstvo pijeska, poput saharskih pješčanih mora, sa nanosima pijeska visokim do 300 metara, među najvišim na svijetu.

## Najtoplija tačka na kopnu 
Mjerenja MODIS-a, instaliranim na NASA-inom satelitu Aqua, provedenim u periodu između 2003. i 2010. godine, svjedoče da se najtoplija kopnena tačka na površini Zemlje nalazi u pustinji Dašt-e Lut, gdje temperatura na površini pijeska dostiže 70,7&nbsp;°C, iako je temperatura zraka na istom području niže vrijednosti. Preciznost mjerenja temperature iznosi 0,5&nbsp;K do 1&nbsp;K. 
Najtopliji dio pustinje je Gandom Beryan, veliki plato prekriven tamnom lave, površine oko 480&nbsp;km 2. Prema lokalnoj legendi, naziv ovog područja (u prijevodu s perzijskog - "pržena pšenica") potječe iz nesreće u kojoj je pšenica ostavljena u pustinji i bila spaljene od vrućine u samo nekoliko dana.
## Reference 
Kategorija:Pustinje u Iranu
Palić (čvor)

## Prezime 
* Avdo Palić (1958–1995), pukovnik Armije Bosne i Hercegovine
* Ismail Palić (* 1969), bosanskohercegovački lingvist

## Toponim 
* Palić, grad u Srbiji

Kategorija:Bošnjačka prezimena
Džudo na Olimpijskim igrama 2016.

Takmičenja u **džudu** na **Olimpijskim igrama 2016.** u Rio de Janeiru održavaju se od 6. do 12. augusta u Carioca Areni 2, koja je u sklopu Olimpijskog parka Barra u Barra da Tijuki. Očekuje se oko 386 džudaša u okviru 14 takmičenja (po sedam za muškarce i žene).

## Zemlje učesnice 
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Reference 

Kategorija:Sportovi na LJOI 2016.
Olimpijske igre
2016
Kategorija:Džudo u Brazilu
Krstačna kost

mini|250px|Leđna površina krstačne kosti
**Krstačna kost** (lat. *sacrum*) je trouglasta kost klinastog oblika, na dnu kičmenog stuba. Nalazi se iznad kaudalnih (repnih) pršljenova ili trtice, a zglobljava se (povezuje) s karlicom. Kod ljudi se obično sastoji od pet pršljenova, koji se spajaju u ranoj odrasloj dobi. Vrh prvog (najvišeg) krstačnog pršljena (S-1) zglobljava se sa posljednjim (najnižim) slabinskim (L-5) pršljenom.

Poprečni nastavci prva tri krstačna pršljena su spojeni i formiraju široka bočna krila (*alae*), a artikuliraju sa centralno-poleđinskim dijelovima lamela karlične bočne kosti (*ilium*), kompletirajući tako karlicu.

Složena mreža ligamenata održava krstačnu kosti u mjestu ovog zgloba, koji se zove sakroilijačni ili krstačnokarlični zglob. Između spojenih poprečne nastavaka donjeg krstačnog pršljena, sa svake strane, nalaze se nizovi od po četiri otvora (sakrumski forameni). Kroz ove otvore prolaze krstačni živci i krvni sudovi. Krstačni (sakrumski) kanal, koji prolazi kroz centar krstačne kosti predstavlja kraj kičmenog kanala. Funkcije kičmene moždine se završavaju na razini prvog sakrumskog pršljena, ali njen nastavak, u terminalnom koljenu (*phyillum terminale*), može se pratiti kroz krstačnu kost sve do prvog trtičnog pršljena.

## Također pogledajte
*Karlica
*Kičma

## Reference
## Vanjski linkovi
*http://www.sol.com.au/kor/14_02.htm

Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Skeletni sistem
Icar Air

**Icar Air** je privatna aviokompanija smještena u Tuzli, Bosna i Hercegovina. Kompanija se bavi transportom robe zračnim putem. Nakon ukidanja dozvole za letenje BH Airlines-u u julu 2015. godine, Icar Air ostaje jedina registrovana aviokompanija sa sjedištem u Bosni i Hercegovini. 
 
## Operacije 
Kompanija je osnovana u julu 2000. godine u Tuzli sa ciljem brzog transporta robe, prvenstveno pošte i poštanskih paketa, između Međunarodnog aerodroma Sarajevo i drugi aerodroma u Evropi. Tokom godina, Icar Air je vršio najam cargo aviona različitih veličina u skladu sa svojim operativnim potrebama. Kompanija već dugi niz godina ima potpisan ugovor o saradnji sa DHL Aviation kompanijom u području poštanskog avio transporta između Sarajeva i Ankone.

## Flota 
Od januara 2016. godine, Icar Air raspolaže sa sljedećim avionom:

## Također pogledajte 
* BH Airlines
* Spisak aerodroma u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:Avionske kompanije u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Kompanije u Tuzli
Kategorija:Kompanije osnovane 2000.
Lisna kost

**Lisna kost** ili **lisnjača** (lat. *fibula*), poznata i kao "teleća kost", dio je skeleta noge kičmenjaka. Nalazi se na bočnoj strani cjevanice, s kojom je povezana sa obje strane.

To je manja od dvije kosti potkoljenice, i, u odnosu na svoje dužinu, najvitkija od svih dugih kostiju. Njen gornji dio je mali, okrenut prema unatrag smješten uz glavu tibije, ispod nivoa zgloba koljena, a isključena je iz formiranja ovog zgloba. Njen donji ekstremitet inklinira malo naprijed, tako da se u prednjoj ravnini donjeg kraja; projicira se ispod tibije, a čini lateralni dio gležanjski zglob.

## Struktura
Kost ima sljedeće komponente:
* Bočni članak (lateralni maleolus)
* Međukostna membrana povezuje lisnu kost I clevanicu (goljenjaču), formirajući sindezmozu zgloba.
* Gornje tibiofibulsko zglobljavanje je artrodni zglob između lateralnog kondila tibije i glave fibule.
* Donje tibiofibulsko zglobljavanje (tibiofibulska sindezmoza) se formira kao gruba, konveksna površina medijalne strane donjeg kraja fibule i gruba konkavna površina na bočnoj strani tibije.

## Funkcija
Lisna kost ne nosi nikakvo značajno opterećenje (težine) tijela. Proteže se pored donjeg kraja tibije i formira vanjski dio gležnja, dajući stabilnost na ovom zglobu. Ima žljebove za određene ligamente koji daje poluga i umnožavaju mišićne sile. Ona pruža dodatne tačke za sljedeće mišiće:

## Klinički značaj
Najčešće povrede lisne kosti su jednostruki prelomi koji se saniraju putem rutinskih ortopedskih intrevencija.

Tokom Opsade Sarajeva (1992-1995), za saniranje višestrukih lomova dugih kostiju usavršena je "sarajevska longeta" – fiksator i za najkompliciranije politraumatske prelome potkoljeničnih kostiju.

## Dodatne slike

Fibula - animation.gif|Položaj lisne kosti (crvena)
Right fibula - close-up - animation.gif|Oblik desne fibule
Gray263.png|Dijagram osifikacije fibule čovjeka
Gray262.png |Donji, ekstremni dio desne fibule
Slide5CEC4.JPG|Gležanjski zglob – duboka disekcija
Slide1besa.JPG|Koljeno i tibiofibulski zglob – duboka disekcija, prednja strana

## Također pogledajte
*Koljeno
*Cjevanica
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Skeletni sistem