open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ponosnik

**Ponosnik** je učesnik u karavanskom prevozu robe u srednjovjekovnoj Bosni.

Karavanska trgovina podrazumijevala je učešće dobro uvježbanih i iskusnih osoba koji su utovarali robu na životinje (konje, mazge, mule), tjerali životinje da nose robu (tovare) određenom predviđenom trasom puta, da se brinu o ishrani i zdravlju tovarnih životinja, odmoru i zamjeni tovarnih životinja, ispravnosti i zaštiti prevožene robe u toku njenog prevoza. To su bili ponosnici, brojni a češće anonimni predstavnici koji su u opisu svoga posla bili glavna radna snaga uz tovarne životinje u karavanskom saobraćaju. Uz sve navedeno morali su poznavati širu putnu mrežu kako bi odoljeli mogućim presretanjima i lošim vremenskim uslovima, i poznavati prateći teren i objekte na putu radi ukonačivanja i odmora.

Organizacija karavanske trgovine uglavnom je bila u rukama Vlaha, koji su u radu sa stokom i kretanju sa stokom imali najviše iskustva obzirom na svoj uobičajeni način života i privređivanja. Obično su ponosnici za jedan karavan bili iz jednog roda ili jednog katuna, a na njihovom čelu je bio kramar (primićur) koji je i u rodovskom i katunskom  pogledu (katunar) predstavljao glavnog predstavnika. Na taj način se prepoznaju čitave rođačke ekipe iskusnih ponosnika koje se mogu pratiti decenijama u karavanskom saobraćaju. Broj tovara (konja) ponekad je prelazio i stotine, pa je više rodova ulazilo u realizaciju zajedničkog karavana.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ekonomija srednjovjekovne Bosne
Kategorija:Vlasi u srednjovjekovnoj Bosni
Močvara

[mini|250p|desno|*Čepkeliai rezervat* u [Litvanija|Litvaniji]] 
**Močvare** su dijelovi kopna s povremeno veoma mokrim, muljevitim dnom sa stajaćom vodom. Nalaze se najčešće u riječnim nizinama ili uz jezera. U močvarama se, za razliku od tresetišta, ne stvara treset.

To je životni okoliš u kojem ne rastu stabla, ponekad ima grmova, a općenito se tu nalaze ekološke zajednice koje uspijevaju na mokrom mineralnom pa do organskom tlu, a mogu opstati samo uz neprekidni višak vode. Razgraničenje između močvara i drugih tipova biotopa nije jednostavno. One su međuoblik između drugih biotopa kao što su tresetišta, vodene površine koje se isušuju ili mokre livade i grmišta. Tipične biljne vrste su iz rodova *Eupatorium* i *Lysimachia*, kao i neke druge biljne zajednice koje su vrlo važne kao "paša" za leptire i druge insekte.

Mnoge su močvare ugrožene ili su u prošlom vijeku i ranije potpuno isušene zbog potreba poljoprivrede za obradivim površinama ili iz zdravstvenih razloga (malarija). U novije vrijeme je došlo do promjene odnosa prema močvarama. Shvaćen je njihov značaj za ukupnost čovjekove životne sredine, i česti su uspješni napori za renaturiranjem tih područja.

## Također pogledajte 
* Vodik sulfid
* Metan
* Treset


Kategorija:Pedologija
Kategorija:Fluvijalni oblici reljefa
Kategorija:Vlažna područja
Abeceda (računarstvo)

U računarstvu, **abeceda** (ili *alfabet*) jeste konačan skup znakova (simbola), koji su najčešće znamenke ili ASCII karakteri. Najuobičajeniji primjer abecede jest *binarna abeceda* {0,1}.

*Niz* je konačni slijed znakova abecede postavljenih jedan do drugoga. Primjer nizova nad binarnom abecedom su 101, 001101 i 11100010101. Od elemenata abecede možemo konstruisati i nizove beskonačne dužine.

Za dazu abecedu \Sigma, sa \Sigma^* označavamo skup svih konačnih nizova nad abecedom \Sigma. Ovdje {}^* označava Kleeneov operator. Sa \Sigma^\infty (još i \Sigma^\N ili \Sigma^\omega) označavamo skup svih beskonačnih slijedova nad abecedom \Sigma.

## Reference 
Kategorija:Računarstvo
Generalizirani nedeterministički konačni automat

U teoriji računanja, **generalizirani nedeterministički konačni automat (GNKA)** je NKA u kojem svaki prijelaz može biti označen regularnim izrazom. GNKA čita blokove znakova (simbola) sa ulaza koji sačinjavaju niz znakova (string) kao što definiše regularni izraz nad prijelazom.

## Formalna definicija 
GNKA se može definisati kao uređena petorka (*S*, Σ, *T*, *s*, *a*), koju čine:
* konačan skup stanja (*S*)
* konačan skup stanja zvan abeceda (Σ)
* funkcija prijelaza (*T* : (*S* -{*a*}) &times; (*S* - {*s*}) → *R*)
* početno (ili inicijalno) stanje (*s* ∈ *S*)    
* prihvatljivo stanje (*a* ∈ *S*)
gdje je *R* skup svih regularnih izraza nad abecedom Σ.

DKA i NKA se mogu lako pretvoriti u GNKA, a potom GNKA može lahko biti pretvoren u regularni izraz uzastopnim kolabriranjem dijelova u jedinstvene bridove (grane) sve dok nije zadovoljeno *S* = {*s*, *a*}. Na sličan se način GNKA može reducirati na NKA promjenom operatora regularnih izraza u nove bridove, sve dok svaki brid nije označen regularnim izrazom koji prihvata jedinstven niz znakova dužine najviše 1. S druge strane, svaki NKA može biti reduciran na NKA koristeći tehniku *konstrukcije partitivnog skupa*, u kojoj su pojedini elementi skupa svih podskupova elementi novog skupa. Iz ovoga slijedi da PNKA prepoznaju isti skup formalnih jezika kao i DKAi te NKAi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Teorija automata
Deterministički potisni automat

U teoriji automata, **deterministički potisni automat** je deterministički konačni automat koji koristi podatkovnu strukturu *stek*.
Termin "potisni"  se odnosi na akciju "potiskivanja" (engl. *pushing down*) kojom bi prototipni mehanički automat fizički doticao bušenu karticu u svrhu iščitavanja njenog sadržaja. Termin "deterministički potisni automat" (DPA) u teoretskom računarstvu se odnosi na apstraktni matematički automat koji prepoznaje determinističke kontekstno nezavisne jezike.

**Deterministički potisni automat** je slabija verzija potisnog automata.

## Definicija 
DPA *M* se može definisati kao uređena sedmorka:

M=(Q,\Sigma,\Gamma,q_0,Z_0,A,\delta)
gdje

*Q je konačan skup stanja
*\Sigma je konačan skup ulaznih znakova (ulazna abeceda)
*\Gamma je konačan skup znakova steka (stekovna abeceda)
*q_0 je početno (ili inicijalno) stanje, element skupa Q 
*Z_0 je početni znak steka, element skupa \Gamma
*A je skup finalnih stanja, podskup skupa Q
*\delta  je konačna relacija prijelaza(Q \times ( \Sigma \cup \left \{ \Lambda \right \} ) \times \Gamma) \longrightarrow partitivni skup (skup svih podskupova) skupa (Q \times \Gamma ^{*})

M je deterministički ako zadovoljava oba sljedeća uslova:
* Za svaki q \in Q, a \in \Sigma \cup \left \{ \Lambda \right \}, X \in \Gamma, skup \delta(q,a,X) sadrži najviše jedan element.
* Za svaki q \in Q, X \in \Gamma, ako \delta(q, \Lambda, X) \not= **Ø**, tada \delta(q,a,X) = **Ø** za svaki a \in \Sigma

Dva su moguća kriterija prihvatanja niza znakova: prihvatanje *praznim stekom* i prihvatanje *prihvatljivim stanjem*. Lahko se može pokazati da su oba kriterija istovjetna: konačno stanje može u petlji uzimati znakove sa vrha steka sve dok se sadržaj steka ne isprazni, a i automat može detektovati prazan stek i preći u prihvatljivo stanje detektiranjem jedinstvenog znaka kojeg na vrh steka dodaje početno stanje.
Kategorija:Teorija automata
Krzno

[mini|250p|desno|[Dabar]]
**Krzno** je dlakama obrasli pokrov na koži sisara. Sposobnost mnogih sisara da prema potrebama godišnjih doba mijenjaju gustoću, kvalitetu i, često, boju dlaka zovemo linjanje.

Mnoge životinje imaju gornju dlaku, koja je duža i često svilenkasta, a služi kao zaštita od kiše ili snijega, jer voda klizi niz nju, i ispod nje, kraću i vunaste strukture, tzv. poddlaku. Ona služi kao izolacija temperature. Kako dobro služi ta dlaka svojoj svrsi vidljivo je na primjeru kod mošusnog goveda kad padne snijeg. Nerijetko se na gornjem sloju dlake zadržava neotopljeni snijeg, a poddlaka djeluje tako dobro izolirajuće da vlaga skupljena na gornjoj dlaci čak uopće ne isparava. 

## Životinje s vodootpornim krznom 
* Dabar
* Vidra
* Foka

## Također pogledajte 
* Čekinja

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Anatomija sisara
Politika Koreje (čvor)

**Politika Koreje** je podijeljena na:

* Južna Koreja - Politika Južne Koreje
* Sjeverna Koreja - Politika Sjeverne Koreje
Tropska kišna šuma

[mini|250p|desno|Tropska kišna šuma na ostrvu Fatu Hiva, arhipelag [Marquesas]]
Imenom **tropska kišna šuma** naziva se vegetacijski oblik koji se sreće samo u tropskim klimatskim područjima. Za ove šume je karakterističan gusti, visoki "krov" od lišća i vrlo bogata flora i fauna. Ne postoji razdoblje vegetacijskog mirovanja. Pored koraljnih grebena, u ovim područjima je najveća gustoća vrsta na svijetu.

Tropske kišne šume (uvijek zelene prašume ili džungle) tvore ekološke sisteme prilagođene toploj klimi. Osnovno obilježje ove klime su prosječna godišnja temperatura od 25&nbsp;°C s kolebanjima od 0,5-0,6&nbsp;°C između godina, i dnevnim temperaturnim amplitudama od 6-10&nbsp;°C. Pored toga, godišnja količina padavina je iznad 2.500&nbsp;mm, pa više od sedam mjeseci godišnje vlada humidna klima, kad je količina padavina veća od isparavanja.

Tropske šume se rasprostiru tropskim područjima Južne i Srednje Amerike, Afrike i Južne Azije kao i Australije, s obje strane ekvatora. Iznimka su područje Anda u Južnoj Americi i pasatno-monsunsko područje Istočne Afrike.

Procijenjeno je da su 1950. tropske kišne šume pokrivale 16-17 miliona km2, dakle oko 11% površine Zemlje. Do 1980. je 50% tih šuma uništeno ljudskim djelovanjem, a proces uništavanja je nastavljen i još uvijek traje.

## Dnevni raspored u tropskoj kišnoj šumi 
 - 6.00 sati          sunce vrlo brzo izlazi - šuma je u magli (20&nbsp;°C)
 - do 10.00 sati        puno vode isparava (20&nbsp;°C-25&nbsp;°C)
 - do 13.30 sati        nastaju veliki oblaci (28&nbsp;°C)
 - između 14-17.00 sati     snažne oluje/pljuskovi u kišnom razdoblju (između 30&nbsp;°C i 31&nbsp;°C)
 - nakon 17.00 sati       sunce ponovo sija (28&nbsp;°C)
 - 18.00 sati          sunce brzo zalazi (26&nbsp;°C)
 - nakon 18.00 sati       mrak je (noću su temperature između 20&nbsp;°C i 23&nbsp;°C)

## Također pogledajte 
* Kišna šuma umjerenih područja


Kategorija:Kišne šume
Kategorija:Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume
Kategorija:Tropska flora
Kategorija:Ekosistemi
Tropi

[mini|250p|desno|Podne u tropima, [Sunce je gotovo u zenitu]]
Riječ **tropi** (grč. *tropai heliou* znači "područja okrenuta Suncu") označava jedno klimatsko područje zemlje. Tu spadaju:

* Gledano sa stajališta količine sunčevog zračenja na pojedinim područjima, tropi su područje koje se nalaze između obratnica, odnosno, između 23,5° sjeverne i 23,5° južne geografske širine, i u kojima Sunce najmanje dva puta godišnje dolazi u zenit.

* U odnosu na sistem atmosferskog kruženja, to je područje između dva pojasa visokog pritiskaa koja se nalaze na granicama između suptropskih i tropskog područja visokog pritiska sjeverne i južne zemljine polutke.

* To je područje s obje strane ekvatora koje obilježavaju više dnevne a niže godišnje razlike u temperaturi (godišnji prosjek 25&nbsp;°C), jer se zbog visoke količine sunčevog zračenja tokom cijele godine ne oblikuju temperaturna godišnja doba.

* Osim toga, to je područje u kojem se dužina dana kreće između 10,5 i 13,5 sati dnevno. 

Kao temperaturno razgraničenje između tropa i suptropa prema nekim naučnicima je izoterma na 18&nbsp;°C, dok je to prema drugima izoterma od 20&nbsp;°C. Ova se razgraničenja odnose samo na područja vrlo malo iznad razine mora a naziva ih se *toplim tropima*, jer se temperature s porastom nadmorske visine snižavaju. Ta područja se, iako su inače po svim drugim obilježjima dijelovi tropa, nazivaju *hladnim tropima*.

Unutar područja tropa, razlikuju se razna vegetacijska područja. Tako su uz ekvator uvijek vlažna područja s tropskim šumama, pa se prema suptropskim područjima smjenjuju povremeno vlažna područja (tzv. suhi tropi) preko raznih tipova savana pa do tropskih polupustinja i pustinja.

## Također pogledajte 
* Ekvator
* Suptropi
* Tropska kišna šuma

Kategorija:Klimatologija
Prazni niz

**Prazni niz** (engl. *empty string*) je jedinstveni niz koji ne sadrži nijedan znak (karakter) nad nekom abecedom Σ, i označava se simbolima *ε* ili *λ*. Dužina praznog niza je |ε| = 0.

Prazni niz je neutralni element operacije nadovezivanja (konkatenacije) slobodnog monoida nad Σ. Odnosno, za bilo koji niz znakova *s*, *s*ε = ε*s* = s.

## Predstavljanje 
U mnogim programskim jezicima, prazni niz je označen dvostrukim navodnicima: *""* Prazni niz se nekad označava i sa grčkim slovom &lambda;.

## Primjer 
U programskom jeziku C, prazni niz je ostvaren nizom karaktera sa specijalnim NULL karakterom na nultom indeksu niza.

## Također pogledajte 
* Prazan skup

Kategorija:Formalni jezici
Rekurzivni jezik

U matematici, logici i računarstvu, **rekurzivni jezik** je tip formalnog jezika koji se još zove i **rekurzivan**, **odlučiv** ili **Turing-odlučiv**. Klasa svih rekurzivnih jezika se često zove **R**, iako je to ime često korišteno i za klasu složenosti RP.

Ovaj tip jezika nije definisan u Chomskyjevoj hijerarhiji.

## Definicije 
U literaturi prevladavaju dvije definicije koncepta rekurzivnog jezika:

# Rekurzivni formalni jezik je rekurzivni podskup skupa svih mogućih riječi nad abecedom jezika.
# Rekurzivni jezik je formalni jezik za kojeg postoji Turingova mašina koja će, za svaki ulazni niz znakova (simbola) stati i prihvatiti niz ukoliko je on element jezika, a inače ga neće prihvatiti. Turingova mašina uvijek staje - poznata i pod nazivom odlučitelj - i kažemo da *odlučuje* rekurzivni jezik.

Svi rekurzivni jezici su rekurzivno prebrojivi. Svi regularni, kontekstno nezavisni i kontekstno zavisni jezici su rekurzivni.

## Svojstva zatvorenosti 
Rekurzivni su jezici zatvoreni nad sljedećim operacijama. To jest, ako su *L* i *P* dva rekurzivna jezika, tada su i sljedeći jezici također rekurzivni:
* Kleeneov operator L^* jezika *L*
* neprebrisujući homeomorfizam φ(L) jezika *L*
* nadovezivanje (konkatenacija) L \circ P jezika *L* i jezika *P*
* unija L \cup P
* presjek L \cap P
* komplement jezika *L*
* razlika L - P

Posljednje svojstvo slijedi iz činjenice da se razlika skupova može izraziti preko presjeka i komplementa.

## Reference 
* Michael Sipser - Introduction to the Theory of Computation, PWS Publishing, 1997; 

Kategorija:Formalni jezici
Kontekstno zavisni jezik

**Kontekstno zavisni jezik** je formalni jezik koji se može definisati kontekstno zavisnom gramatikom, koja je jedan od četiri tipa gramatika u Chomskyjevoj hijerarhiji. Najmanje je korištena od sve četiri, kako u teoriji tako i u praksi.

## Računska svojstva 
Računski su kontekstno zavisni jezici istovjetni linearno ograničenom nedeterminističkom Turingovom mašinom. To jest, nedeterminističkoj Turingovoj mašini sa trakom od samo *kn* ćelija, gdje je *n* veličina ulaza i *k* konstanta asocirana sa mašinom. Ovo znači da svaki formalni jezik kojeg takva mašina odlučuje jest kontekstno zavisni jezik, i svaki kontekstno zavisni jezik može biti odlučen takvom mašinom.

Ovaj skup jezika je također poznat kao **NLIN-SPACE** pošto mogu biti prihvaćeni korištenjem linearnog prostora na nedeterminističkoj Turingovoj mašini. Klasa složenosti **LIN-SPACE** je definisana na sličan način, osim što koristi determinističku Turingovu mašinu. Očito slijedi da je **LIN-SPACE** podskup od **NLIN-SPACE**, ali se ne zna vrijedi li **LIN-SPACE**=**NLIN-SPACE**. Pretpostavlja se da te dvije klase nisu jednake.

## Primjeri 
Primjer kontekstno zavisnog jezika koji nije kontekstno nezavisan jest *L* = { *ap* : *p* je prost broj }. Najlakši način za ovo dokazati jest korištenjem linearno ograničene Turingove mašine.

## Svojstva kontekstno zavisnih jezika 
* Unija, presjek i nadovezivanje (konkatenacija) dva kontekstno zavisna jezika jest konteksno zavisni jezik.
* Komplement kontekstno zavisnog jezika jest i sam kontekstno zavisan.
* Svaki kontekstno nezavisan jezik jest kontekstno zavisan.

## Također pogledajte 
* Linearno ograničen automat
* Chomskyjeva hijerarhija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Formalni jezici
Kleeneov operator

U matematičkoj logici i računarstvu, **Kleeneov operator** (engl. *Kleene star* ili *Kleene closure*) je unarni operator, bilo nad skupom nizova znakova (stringova), bilo nad skupom znakova (simbola) ili karaktera. Primjena Kleeneovog operatora nad skupom *V* se zapisuje kao *V**. Često je korišten u regularnim izrazima, što je uostalom i kontekst u kojem je uveden od strane Stephena Kleenea prilikom opisivanja značenja pojedinih automata.

# Ako je *V* skup nizova znakova, tada je *V** definisan kao najmanji nadskup skupa *V* koji sadrži &epsilon; (prazni niz) i zatvoren je nad operacijom nadovezivanja (konkatenacije). Ovaj skup također može biti opisan kao skup svih nizova znakova koji mogu biti načinjeni nadovezivanjem nijednog ili više nizova znakova iz *V*.
# Ako je *V* skup znakova i karaktera, tada je *V** skup svih nizova znakova nad znakovima u *V*, uključujući prazni niz.

## Zapis i definicija preko formalizma teorije skupova 
V^* = \bigcup_{k\ge 0} V^k = \left \{\varepsilon \right\} \cup V \cup V^2 \cup V^3 \cup \ldots
* k-ta potencija skupa V je skraćeni zapis Kartezijevog proizvoda skupa V sa samim sobom, k-1 puta - npr. V^3 = V \times V \times V.
* 1 označava neutralni element \left\{\varepsilon \right\}, skup koji sadrži samo prazni niz.
* 0 označava prazni skup \varnothing.

## Primjeri 
Primjer Kleeneovog operatora primjenjenog na skupu nizova znakova:
: {"ab", "c"}* = {&epsilon;, "ab", "c", "abab", "abc", "cab", "cc", "ababab", "ababc", "abcab", "abcc", "cabab", "cabc", "ccab", "ccc", ...}

Primjer Kleeneovog operatora primjenjenog na skupu karaktera:
: {'a', 'b', 'c'}* = {&epsilon;, "a", "b", "c", "aa", "ab", "ac", "ba", "bb", "bc", ...}

## Uopšteno 
Kleeneov operator je često poopšten na bilo koji monoid (*M*, \circ), tj. skup *M* i binarni operator \circ na *M* za koje vrijedi
* (Zatvorenost) \forall a,b \in M:~ a \circ b \in M
* (Asocijativnost) \forall a,b,c \in M:~ (a \circ b) \circ c = a \circ (b \circ c)
* (Neutralni element) \exists \epsilon \in M:~ \forall a \in M:~ a \circ \epsilon = a = \epsilon \circ a
Ako je *V* podskup skupa *M*, tada je *V** definisan kao najmanji nadskup skupa *V* koji sadrži &epsilon; (prazni niz) i pritom je zatvoren nad operatorom. *V** je tad monoid kojeg zovemo *monoid generiran od V*. Ovo je poopštenje predhodno diskutiranog Kleeneovog operatora jer skup svih nizova znakova nad nekim skupom znakova oblikuje monoid (sa nadovezivanjem nizova znakova kao operacijom).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Formalni jezici
Kurodin normalni oblik

U računarstvu, formalna gramatika je u **Kurodinom normalnom obliku** ako i samo ako ima sve produkcije oblika:
:*AB &rarr; CD* ili
:*A &rarr; BC* ili
:*A &rarr; B* ili
:*A &rarr; &alpha;*
pri čemu su A, B, C i D nezavršni znakovi i &alpha; je završni znak.

Svaka gramatika u Kurodinom normalnom obliku generiše kontekstno zavisni jezik i obrnuto, svaki kontekstno ovisni jezik koji ne generiše prazni niz se može izgenerisati gramatikom u Kurodinom normalnom oblku.

## Reference 
* S.-Y. Kuroda, Classes of languages and linear-bounded automata, *Information and Control* 7(2): 207&ndash;223, juni 1964.

## Literatura 
*  
* G. Révész, “Comment on the paper ‘Error detection in formal languages,’” Journal of Computer and System Sciences, vol. 8, no. 2, pp.&nbsp;238–242, Apr. 1974.  (Révész' trick)
* 

## Također pogledajte 
* Chomskyjev normalni oblik
* Greibachov normalni oblik

Kategorija:Formalni jezici
Završni i nezavršni znakovi

U računarstvu, **završni i nezavršni znakovi** su oni znakovi (simboli) koji su korišteni za konstruisanje pravila produkcije u formalnoj gramatici. Dok *završni* znakovi oblikuju dijelove nizova znakova koje gramatika generiše, *nezavršni* znakovi preslikavaju imena produkcija gramatike i na taj način generišu nizove znakova supstitucijom bilo drugih nezavršnih znakova, bilo završnih znakova (ili nekom njihovom kombinacijom).

Na primjer, za predstavljanje cijelog broja (engl. *integer*) možemo zadati sljedeći opis u Backus-Naurovoj notaciji:

  ::= ['-']  {}
  ::= '0' | '1' | '2' | '3' | '4' | '5' | '6' | '7' | '8' | '9'

Ovdje su znakovi (-,0,1,2,3,4,5,6,7,8,9) završni, dok su  i  nezavršni znakovi.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Aho, Sethi, & Ullman, *Compilers: Principles, Techniques, and Tools*'', Addison-Wesley, 1986. 

Kategorija:Formalni jezici
Osobina napuhavanja

U teoriji formalnih jezika te teoriji računanja, **osobina napuhavanja** ili **lema napuhavanja** (engl. *pumping lemma*) kaže da svaki jezik date klase može biti "napuhan" i pritom još uvijek pripadati datoj klasi. Jezik može biti napuhan ako se dovoljno dugi niz znakova jezika može rastaviti na podnizove, od kojih neki mogu biti ponavljani proizvoljan broj puta u svrhu stvaranja novog, dužeg niza znakova koji je još uvijek u istom jeziku. Stoga, ako vrijedi osobina napuhavanja za datu klasu jezika, bilo koji neprazni jezik u klasi će sadržavati beskonačan skup konačnih nizova znakova izgrađenih jednostavnim pravilom koje daje svojstvo napuhavanja. Okosnicu dokaza ovih svojstava obično čine argumenti pobrojavanja kao što je Dirichletov princip kutija.

Dva najvažnija primjera su **osobina napuhavanja za regularne jezike** i **osobina napuhavanja za kontekstno nezavisne jezike**. **Ogdenova lema** je druga, jača lema napuhavanja za kontekstno nezavisne jezike.

Ove se leme mogu koristiti za određivanje **ne** pripada li neki pojedinačni jezik datoj klasi jezika. Međutim, ne mogu se koristiti za određivanje pripadnosti jezika datoj klasi, budući da zadovoljavanje leme jest nužan, ali ne i dovoljan uslov za pripadnost klasi.

## Reference 
*   Section 1.4: Nonregular Languages, pp.&nbsp;77&ndash;83. Section 2.3: Non-context-free Languages, str.&nbsp;115&ndash;119.
*   Chapter 6: Properties of Regular Languages str.&nbsp;205–210.
*   stranice 126-129, 275-280.
## Vanjski linkovi 
* http://www.youtube.com/watch?v=sqkcpQw-78A

Kategorija:Formalni jezici
Kategorija:Leme
Nejednoznačna gramatika

U računarstvu, za gramatiku kažemo da je **nejednoznačna gramatika** (još i **ambiguitetna gramatika**) ako postoji neki niz znakova (simbola) koji se može generisati na više načina (tj. niz znakova ima više od jednog stabla parsiranja ili može biti generisan više nego jednim postpukom generisanja niza zamjenom krajnje lijevog nezavršnog znaka). Jezik je **inherentno nejednoznačan** ako ga može generisati samo nejednoznačna gramatika.

U programskim jezicima, nejednoznačne gramatike mogu dovesti do poteškoća prilikom implementacije jezičnih procesora.

## Primjer 
Kontekstno nezavisna gramatika
:A → A + A | A &minus; A | a
je nejednoznačna jer postoje dva postupka generisanja niza zamjenom krajnje lijevog nezavršnog znaka za niz a + a &minus; a:

Ekvivalentno, nejednoznačna je jer postoje dva stabla parsiranja za niz a + a &minus; a

S druge strane, jezik koji generiše nije inherentno nejednoznačan, jer postoji nejednoznačna gramatika koja generiše isti jezik:
:A → A + a | A &minus; a | a

## Također pogledajte 
* Polisemija

## Reference 
* *Programming Languages: Design and Implementation*, T. Pratt, M. Zelkowitz. Prentice Hall, 2001

Kategorija:Formalni jezici
Kontekstno nezavisni jezik

**Kontekstno nezavisni jezik** (rjeđe još i **kontekstno slobodni jezik**) je formalni jezik koji je element skupa jezika kojeg definišu kontekstno nezavisne gramatike. Skup kontekstno nezavisnih jezika je identičan skupu jezika koje prihvataju potisni automati.

## Primjeri 
Kanonski primjer kontekstno nezavisnog jezika jest L = \{a^nb^n:n\geq1\}, jezik svih nepraznih nizova znakova (simbola) parne dužine, čiju prvu polovicu čine znakovi a, dok drugu polovicu čine znakovi b. L generiše gramatika S\to aSb ~|~ ab te prihvata potisni automat M=(\{q_0,q_1,q_f\}, \{a\}, \{a,b,z\}, \delta, q_0, \{q_f\}) gdje je funkcija prijelaza \delta definisana na sljedeći način:

\delta(q_0, a, z) = (q_0, a)
\delta(q_0, b, ax) = (q_1, x)
\delta(q_1, b, ax) = (q_1, x)
\delta(q_1, b, bz) = (q_f, z)

Kontekstno nezavisni jezici imaju mnoge primjene u programskim jezicima; na primjer - jezik svih pravilno uparenih zagrada generiše gramatika S\to SS ~|~ (S) ~|~ \lambda. Također, većinu aritmetičkih izraza mogu generisati kontekstno nezavisne gramatike.

## Svojstva zatvorenosti 
Kontekstno nezavisni jezici su zatvoreni nad sljedećim operacijama. To jest, ako su *L* i *P* kontekstno nezavisni jezici i *D* je regularni jezik, sljedeći jezici su također kontekstno nezavisni:

* Kleeneov operator L^* nad jezikom *L*
* homeomorfizam φ(L) jezika *L*
* nadovezivanje (konkatenacija) L \circ P jezika *L* i jezika *P*
* unija L \cup P jezika *L* i jezika *P*
* presjek (sa regularnim jezikom) L \cap D jezika *L* i jezika *D*

Kontekstno nezavisni jezici nisu zatvoreni nad operacijama komplementa, presjeka i razlike.

## Također pogledajte 
* Parser

## Reference 
* Michael Sipser - Introduction to the Theory of Computation, PWS Publishing, 1997; 

Kategorija:Formalni jezici
Germanwings

**Germanwings** je njemačka aviokompanija sa sjedištem u Kölnu te firma kćerka Lufthanse. Osnovana je 1997. godine kao niskotarifna aviokompanija Eurowings Flug GmbH, a 2002. preimenovana je u Germanwings GmbH. Od 2012. godine Germanwings postupno preuzima sve Lufthansine kontinentalne letove koji se odvijaju izvan čvorišta Frankfurta i Münchena. 
Flota je staconirana u 5 aerodroma: Kölnu/Bonnu, Stuttgartu, Berlin-Tegelu, i u Dortmundu. Germanwings leti iz Sarajeva za Berlin, Köln i Stuttgart.

## Flota 
Kompanija je imala u oktobru 2013. flotu od 38 Airbus A319-100, 1 Airbus A320-200 te 6 Bombardier CRJ900 aviona.

## Usluga 
thumb|280x280px
Za razliku od drugih niskotarifnih aviokompanija, Germanwings izdaje rezervacije sjedišta. Tarifni model Germanwingsa je podijeljen na Basic- Smart- i Best-Tarif. Zvanični časopis kompanije se zove GW i dijeli se besplatno. Za razliku od drugih evropskih niskotarifnih kompanija poput Ryanair ili easyJet Germanwings leti isključivo na glavne aerodrome.

## Rezervacije 
Rezervacije za Germanwings se vrše preko Interneta, mada je u Njemačkoj moguće i rezervirati karte preko običnih putničkih agencija koje su priključene rezervacionom sistemu AMADEUS. Plaćanje se vrši putem kreditne kartice, ali postoji i mogućnost da se vlasnicima njemačkih tekućih računa novac odbije sa računa putem bankarskog ovlašćenja pri rezervaciji. U zemljama gdje Germanwings leti postoji i mogućnost da se telefonski izvrši rezervacije. Cijene avionskih karata počinju od 19 eura. Te cijene su dostupne svima koji rano rezervišu svoje karte ili u toku "rasprodaje" karata koja se najavljuje isključivo putem elektronske pošte. Za te informacije je potrebna prethodna registracija na internet stranicama Germanwingsa.
## Nesreće i incidenti 
Na dan 24. marta 2015., u 10:47 CET Airbus A320-211, avion star 24 godine, sa registracijom D-AIPX na letu iz Barselone u Düsseldorf (4U9525) srušio se na jugu Francuske blizu mjesta Digne-les-Bains. Bilo je ukupno 144 putnika, dva pilota i četvero članova posade. Svi su poginuli.

## Vanjski linkovi 
*Službena web stranica  

Kategorija:Avijacija
Kategorija:Avionske kompanije
Airbus A320

**Airbus A320** je familija aviona za kratke i srednje linije koju čini četiri osnovna modela: A318, A319, A320 i A321. To je prva familija aviona na svijetu koja koristi takozvanu „letenje preko žice“ (fly-by-wire) tehnologiju kojom se sve komande pilota prenose elektronski umjesto mehanički i hidraulički. također piloti avionom upravljaju preko džojstika.
Airbus je počeo rad na projektu 1984. godine kako bi konkurisao Boingu 737 i McDonald-Duglas-u MD-80. Prvi prototip, A320, je poletio 22. februara 1987. Prvi primjerak sa CFM motorima je u saobraćaj ušao u martu 1988. u kompaniji Air France a sa novim V2500 motorima je ušao u saobraćaj u maju 1989. u kompaniji Adria Airways.

Prvi udes jednog ovakvog aviona gdje računari preuzimaju od pilota većinu posla se desio na jednom aero-mitingu u Strasbourgu (Francuska). Pilot je krenuo u nizak prelet preko piste kako bi pokazao avion posjetiocima ali računar je „pomislio“ da je pilot krenuo u sletanje i pripremio avion za to pa kasnije pilot nije uspio da poveća visinu i srušio se u šumu.

Airbus A320 familija se pokazala prilično uspješnom i veoma je popularna kod kompanija sa više od 3800 isporučenih ili naručenih primjeraka.

## Također pogledajte 
* Boeing 757

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.airbus.com/en/aircraftfamilies/a320/ 
* http://www.airliners.net/aircraft-data/stats.main?id=23
* http://www.planespotters.net/Production_List/Airbus/A320/index.html 

Kategorija:Avijacija
Kategorija:Avioni
Kategorija:Airbus
Atafu

desno|mini|195x195px|Satelitska slika Atafu ostrva
[desno|mini|175x175px|Atafu je najmanji od tri atola koji čine [Tokelau]]
**Atafu**, ranije poznat pod nazivom *Duke of York Group* je grupa malih koralnih ostrva u državi Tokelau, koja je pod suverenitetom Novog Zelanda, a smještena je u južnom dijelu Tihog okeana. Nalazi se na koordinatama 172° 30' Z, 8° 35', u arhipelagu **Tokelau**, oko 800&nbsp;km južno od ekvatora.

Površina grupe ostrva je 2,5&nbsp;km2, što ga čini najmanjim od 3 ostrva koja čine teritoriju države Tokelau. U središtu je laguna površine oko 15&nbsp;km2;.

Glavno naselje na atolu se nalazi na ostrvu **Atafu Island**, na sjeverozapadnom rubu atola. Atol je približno trouglastog oblika. Ostrvo je vrlo nisko, a najviša tačka je na visini od samo 5 m/nm. Vegetacija je na ostrvu vrlo bujna, a dominiraju kokosove palme.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Historija i mapa 
*Satelitska slika 

Kategorija:Tokelauski atoli
Kategorija:Atoli Tihog okeana
Kategorija:Novozelandska ostrva
Hapag-Lloyd Express

**Hapag-Lloyd Express** (*HLX.com*) jest njemačka niskotarifna aviokompanija sa glavnom bazom u njemačkom gradu Langenhagen kod Hanovera. Kao dodatne baze služe aerodromi u Kolnu i Stuttgartu. Početkom zimskog reda letenja 2006 – 2007 kompanija će otvoriti četvrtu bazu na aerodromu Hale-Laizig. Osnovana 2002., kompanija pripada alijansi TUIfly, te je preduzeće kćerka njemačke turističke kompanije TUI. Kompanija posluje na nacionalnom tržištu Njemačke i u Evropi. U svojoj reklami i izgledu aviona se reklamiraju takozvane "taksi cijene". Avioni imaju boje koje su slične taksijskim vozilima u američkom gradu New York. Time se reklamiraju uporedivo prosječno niže cijene od ostalih klasičnih aviokompanija. Oficijni reklamni slogan glasi:"Letjeti za cijenom taksija." U posebnim terminima jednosmerni let uključujući takse i dodatak za gorivo može se dobiti za 19,99 euro. To važi za sve letove koji se dovoljno unaprijed rezerviraju. Preostale karte se češće rasprodaju u takozvanim Ha-El-Iks srećnim satima (HLX Happy-Hours). To su odabrani i vremenski ograničeni termini prodaje.
Njemačka fondacija za zaštitu potrošača Stiftung Warentest dodijelila je ovoj kompaniji njemačku školsku ocjenu "DOBAR"  za svoje poslovanje i pružanje usluga. To je druga najbolja ocjena po njemačkom sistemu školskog ocjenjivanja.
mini|250p|HLX-ov avion
## Flota 
Sa izuzetkom posebnog dijela kompanije za poslovne letove (Hapag-Lloyd Executive), HLX nema sopstvene letjelice, već koristi avione u liesingu. Liesing partneri su kompanija sestra Hapagfly i čarter kompanija Germania. U sastavu flote su 18 aviona (od maja 2006.):
* 5 Boeing 737-500
* 8 Boeing 737-700
* 3 Boeing 737-800
* 2 Foker 100

## Poslovni letovi 
U sastavu kompanije je dio za poslovne letove (Hapag-Lloyd Executive) kome pripadaju mali avioni:
* 2 Čalendžera CL 604
* 1 Česna Citejšn Bravo 550
* 1 Lirdžet 60
Oni lete za razna preduzeća kao njemačku energetsku kompaniju EON (E.ON), kompaniju Talanx ili za upravu matične kompanije TUI (TUI). Baza im je aerodrom Langenhagen kod Hanovera.

## Destinacije 
Njemačka odredišta: Berlin, Köln, Hamburg, Hanover, Leipzig, Minhen, Stuttgart

Evropska odredišta: Bari, Bilbao, Valencija, Venecija, Dublin, Dubrovnik, Edinburg, Firenca, Genova, Catania, Klagenfurt, Coventry, Manchester, Marseille, Milano, Napulj, Newcastle, Olbia, Palermo, Palma de Mallorca, Pariz, Pisa, Rijeka, Rim, Rimini, Salzburg, Štokholm

## Vanjski linkovi 
*Službena web stranica 

Kategorija:Avijacija
Kategorija:Avionske kompanije
Fakaofo

[mini|desno|300p|Atol Fakaofo, najjužniji atol u arhipelagu [Tokelau]]
**Fakaofo**, prijašnjeg imena *Bowditch Island*, je atol u državi Tokelau, u južnom dijelu Tihog okeana. Nalazi se na koordinatama 171° 15' Z, 9° 25' J, u arhipelagu **Tokelau**. Površina kopna, zapravo niza ostrvcadi, je tek oko 3 km2 dok se u sredini nalazi laguna površine oko 45 km2.

Glavno naselje na atolu je na ostrvcu **Fakaofo Islet**, na zapadnoj strani atola. Prema zapadu je nešto veći ostrvce **Fenua Fala Islet**. Nazivi ostalih ostrvcadi koji čine atol su Teafua, Nukumatau, Nukulakia, Fenua Loa, Saumatafanga, Motu Akea, Matangi, Lalo, i Mulifenua.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.fakaofo.tk/

Kategorija:Tokelau
Kategorija:Ostrva
Kategorija:Tihi okean
Greibachov normalni oblik

U računarstvu, za kontekstno nezavisnu gramatiku kažemo da je u **Greibachovom normalnom obliku** ako ima sve produkcije oblika:

:A \to \alpha X 
:ili
:S \to \epsilon
gdje je a *A* nezavršni znak, a *X* (moguće prazan) slijed nezavršnih znakova ne uključujući početni znak, *S* početni znak te *ε* prazni niz.

Primijetimo da gramatika ne smije imati lijevih rekurzija.

Svaka kontekstno nezavisna gramatika se može svesti u istovjetnu gramatiku u Greibachovom normalnom obliku. (Neke definicije Greibachovog normalnog oblika ne dozvoljavaju drugu komponentu pravila, u kojem slučaju se ne može svesti gramatika koja generiše prazni niz u Greibachov normalni oblik .) Ovo se svojstvo može iskoristiti za dokazivanje činjenice da svaki kontekstno nezavisni jezik može biti prihvaćen od strane nedeterminističkog potisnog automata.

Za datu gramatiku u Greibachovom normalnom obliku i neki niz znakova kojeg generiše dužine *n*, svaki parser od vrha prema dnu će zaustaviti parsiranje na dubini od najviše *n*.

**Greibachov normalni oblik** je naziv dobio po Sheili Greibach.

## Također pogledajte 
* Chomskyjev normalni oblik
* Kurodin normalni oblik

Kategorija:Formalni jezici
Nukunonu

desno|mini|300p|Nukunonu je središnji i najveći atol Tokelaua
**Nukunonu** je grupa koralnih ostrva u državi Tokelau, u južnom dijelu Tihog okeana. Nalazi se na koordinatama 171° 50' Z, 9° 10' J, u arhipelagu **Tokelau**.

Površina kopna, zapravo niza ostrva, je 5.5&nbsp;km2, što ga čini najvećim od 3 ostrva koji čine teritoriju države Tokelau. Ostrva čine atol u čijem je središtu laguna površine oko 90&nbsp;km2.

Glavno naselje na atolu se nalazi na ostrvcu **Nukunonu Island**, na jugozapadnom rubu atola. Nazivi ostalih ostrva koji čine atol su Motuhaga, Te Puka e Mua, Ahua, Motufala, Punalei, Taulagapapa, Niututahi, Saumagalu, Apia, Laulauia, Avakilikili, Fatigauhu, Tokelau, Te Fakanava, Te Puku, Te Kamu itd..

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.rnz.co.nz/news/pacific/483227/results-are-in-for-the-2023-tokelau-national-election
* https://treaties.un.org/doc/Publication/UNTS/Volume%201643/v1643.pdf

Kategorija:Tokelau
Kategorija:Ostrva
Kategorija:Tihi okean
Filipinsko more

mini|250p|Filipinsko more

**Filipinsko more** je dio Tihog okeana između Filipina i Tajvana na zapadu, Japana na sjeveru, Marijanskih ostrva na istoku, i ostrva Palau na jugu. Dno Filipinskog mora čini Filipinski plato koja na zapadu prolazi ispod Euroazijskog platoa i formira Filipinska ostrva.

Između dva platoa nalazi se Filipinska brazda koja ima maksimalnu dubinu od 10.540 metra. Na istoku pacifički plato prolazi ispod filipinskog, i između njih se nalazi Marijanska brazda s maksimalnom dubinom od 11.190 metra. U Drugom svjetskom ratu, od 19. do 20. juna 1944. u njemu se odigrala pomorska i zračna bitka između Japana i SAD-a.

Kategorija:Filipinska mora
Kategorija:Mora
Kategorija:Tihi okean
Sundska ostrva

mini|300p|Sundska ostrva
**Sundska ostrva** (često i Sundski arhipelag) su grupa ostrva koja se prostire na ogromnoj površini Jugoistočne Azije i Malajskog poluostrva. Grupa ima tri vrlo velika i više hiljada manjih i vrlo malenih ostrva. Pretežni dio politički pripada Indoneziji. Sjeverni dio Bornea odnosno Kalimantana većim dijelom je dio Malezije, dok je na manjem dijelu država Brunej. Na istočnoj polovini Timora nalazi se od 2002. nova, nezavisna država Istočni Timor.

U geografiji se za ove ostrva često koristi i naziv Malajski arhipelag. To je u vrijeme ledenog doba - kad je morska razina bila niža oko 100 metara od današnje - bio dijelom neprekinuti planinski lanac i kopneni most do Azije. U smjeru od istoka prema zapadu arhipelag je podijeljen na dva vrlo različita dijela.

Velika sundska ostrva čine Sumatra na zapadu, nasuprot Malajskog poluostrva, zatim Java, glavni Indonezijsko ostrvo i divovski Borneo, treće po veličini ostrvo na zemlji.

Mala sundska ostrva se nadovezuju dalje prema zapadu od Jave, a čine ih Bali, Lombok, Sumbawa, Flores i drugi sve do Timora i ostrvskog niza koji se pruža sve do obale Nove Gvineje, kao i sjeverno od njih raštrkana grupa Molučkih ostrva.

Svi veliki kao i većina malih sundskih ostrva okruženi su vijencem malenih ostrva i ostrvcadi. 

Između ostrva su prstenasto oko Bornea i Sujawesija široka mora čija dubina seže do 600 m:
* Južno kinesko i Javansko more, sjeverozapadno i južno od Bornea;
* Celebesko, Floresko, Bandsko i Molučko more
* dalje prema jugoistoku su Timorsko more (prema Australiji), te Arafursko i Ceresko more zapadno od Nove Gvineje.

## Također pogledajte 
* Velika Sundska ostrva
* Mala Sundska ostrva
* Tektonika ploča

Kategorija:Ostrva
Kategorija:Geografija Bruneja
Kategorija:Geografija Istočnog Timora
Kategorija:Geografija Indonezije
Kategorija:Geografija Malezije
Pitcairn

**Pitcairn** (fon. Pitkern), službeno **Ostrva** **Pitcairn, Henderson, Ducie i Oeno,** je ostrvska grupa u Tihom okeanu, posljednja kolonija Ujedinjenog Kraljevstva u tom području. Grupu čini četiri vulkanska ostrva 2,200 kilometara udaljenih od Tahitija, od kojih je samo jedan nastanjen, ostrvo Pitcairn (4.6&nbsp;km2), ostali su: Oeno (5.1&nbsp;km2), Henderson (31.1&nbsp;km2) i Ducie (3.8&nbsp;km2; sa lagunom 4.4). Ostrvo Pitcairn okruženo je klifovima visokim 200 do 300 metara.
Ubraja se u jednu od 14 prekomorskh teritorija Ujedinjenog Kraljevstva.

## Historija 
Nakon pobune na brodu Bounty, pobunjenici su se naselili na ostrvu Pitcairn pod vodstvom Fletchera Christiana, nakon što su sa sobom poveli grupu domorodaca sa Tahitija (muškarci: Taroamiva, Uhuu, Minarii, Teimua, Niau i Tararo; i žene Mauatua (Maimiti, engleski nazvana Isabella; pratilja i žena Fletchera Christiana, Teraura (pratilja Edward Younga), Tevarua (pratilja Matthew Quintala), Teio (pratilja William McCoya), Tehuteatuaonoa (pratilja Isaac Martina), Toowhaiti (u pratnji sa Tararo), Vahineatua (pratilja John Millsa), Fahoutu (pratilja John Williamsa), Tetuahitea (pratilja William Browna), Mareva (u pratnji sa Manarii, Teimua, i Niau), Tinafoonia (u pratnji sa Titahiti i Oha), Obuarei (pratilja John Adamsa), i beba Sarah). Od pobunjenika koji su 23. januara 1790. došli na Pitcairn bili su Fletcher Christian, Edward Young, John Mills, William Brown, Isaac Martin, William McCoy, Matthew Quintal, John Williams i John Adams (poznat i kao Alexander Smith). Prema Johnu Adamsu nazvan je i današnji glavni grad Adamstown. Njihovi potomci i danas žive na Pitcairnu.
Prvo dijete doseljenika, rođeno na ostrvu je bio Thursday October Christian, sin Fletcher Christiana.

## Također pogledajte 
* Thursday October Christian

## Reference 
Kategorija:Britanske prekomorske teritorije
*
Kategorija:Ostrvske države
Kategorija:Zavisne teritorije u Okeaniji
Kategorija:Commonwealth nacija
The Agatha Christie Hour

***The Agatha Christie Hour*** (*Sat Agathe Christie*) je TV-serija snimljena po djelima Agathe Christie i zbirka priča Agathe Christie.

Po ovoj kolekciji kratkih priča snimljena je TV serija od deset epizoda koje su režirali Cyril Coke i Desmond Davis.
U njima se pojavljuju i Parker Pyne i Miss Lemon koje su u po dvije epizode igrali: Angela Easterling (Miss Lemon) i Maurice Denham (Parker Pyne). Svaka epizoda trajala je 45 minuta. 

Epizode:

**The Case of the Middle-Aged Wife*
**In a Glass Darkly*
**Djevojka u vozu*
**Četvrti čovjek*
**The Case of the Discontented Soldier*
**Cvijet magnolije*
**Tajna plave staklenke*
**Crveni signal*
**Jane u potrazi za poslom*
**Zrelo doba Edwarda Robinsona*

Kategorija:Filmovi i TV-serije po djelima Agathe Christie
Agatha Christie's Great Detectives Poirot and Marple

'''''Agatha Christie's Great Detectives Poirot and Marple*** (***アガサ・クリスティーの名探偵ポワロとマープル''''') je anime adaptacija priča Agathe Christie sa njenim likovima gospođice Marple i Hreculeom Poirotom. Režirao ga je Naohito Takahashi, a emitirao se na japanskoj televiziji NHK od 4. jula 2004. do 15. maja 2005. u 39 epizoda. 
## Likovi 
*Hercule Poirot: 
*Jane Marple: 
*Mabel West: 
*Miss Lemon: 
*Hastings: 
*Oliver: 
*Inspektor Sharpe: 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*https://www.youtube.com/watch?v=X12H9vB94dU

Kategorija:Filmovi i TV-serije po djelima Agathe Christie
Kategorija:Japanske animirane TV-serije
Kategorija:Anime
Rusag

**Rusag** je oznaka za bosanski sabor, stanak (sav rusag bosanski) ali za bosansku državu.

Riječ rusag dovodi se u vezu sa mađarskim orszag (orszoghaz - parlament, skupština u Mađarskoj). Preko te linije se traže i moguće veze i uticaji kako činjenične tako i politološke vezanosti Ugarske i Bosne. Pored naziva za bosanski stanak rusag je i naziv za čitavu bosansku državu (u cijelom rusagu). Najvažnija bosanska vlastela, bosanske velmože  nazivaju se rusaškom gospodom. To su najvažniji predstavnici Hrvatinića, Kosača i Pavlovića.
## Vanjski linkovi 
* https://www.parlament.ba/istorija/default.aspx?id=27865&langTag=bs-BA
*http://docs.google.com; anubih.ba: LovrenovicDubravko.pdf

Kategorija: Društvo srednjovjekovne Bosne
Svjedoci (titula)

**Svjedoci** u srednjovjekovnoj Bosni su predstavljali dužnost, zvanje i funkciju bosanske vlastele u srednjem vijeku. Svjedok nije titula jer se dodjeljuje i vrijedi samo za jedan pravni čin. U početku svjedok predstavlja posrednika između auktora pravnog čina, tvorca, i destinatara, onoga u čiju korist je pravni čin izvršen. Svjedok se zalaže za pravnu stvar destinatara kod auktora. Zato su njihova imena zabilježena u poveljama. Kasnije se uloga svjedoka mijenja. Umjesto posrednika oni su bili samo svjedoci koji su prisustvovali izvršenju pravnog čina ili njegovom zapisivanju. Njihovo prisustvo u povelji označavalo je njihovu saglasnost sa pravnim činom koji je zabilježen u povelji, a koji donosi vladar i odobrava državni sabor. 

U javnopravnim poveljama prisustvo svjedoka je rjeđe i ograničeno, a u privatnopravnim ono je pravilo jer su svjedoci predstavljali dokaz i pokriće izvršenja određene pravne radnje. Prisustvo svjedoka je učestalije u vladarskim poveljama. Vrhovna vlast je ograničena krupnom vlastelom – velmožama i trebala je njihovu saglasnost za sprovođenje svake značajnije pravne radnje. Svjedoci su uglavnom bili pripadnici krupnog plemstva ili članovi uskog dvorskog kruga oko vladara.

U svojstvu svjedoka u poveljama 14. i 15. vijeka bosanski vlastelini se u poveljama navode kao predstavnici svoje rodbine (uz dodatak: s bratijom). Od 1340. godine u bosanskim poveljama svjedoci se navode po područjima iz kojih su dolazili. Ponekad, naročito u doba Tvrtka I Kotromanića taj sistem je bio zanemarivan.

## Literatura 
* Михаило Динић, Државни сабор средњевековне Босне, Посебна издања Српске академије наука 231, Одељење друштвених наука 13, Београд 1955. 
* Станоје Станојевић, Студије о српској дипломатици, Сведоци, Глас Српске краљевске академије 110, Београд 1924.
* Марко Шуица, Сведоци, Лексикон српског средњег века (приредили Сима Ћирковић, Раде Михаљчић), Београд 1999, 661-662.

Kategorija:Društvo srednjovjekovne Bosne
Chomskyjev normalni oblik

U računarstvu, formalna gramatika je u **Chomskyjevom normalnom obliku** ako i samo ako ima sve produkcije u obliku:

:*A* → *BC* or
:*A* → α or
:*S* → ε

gdje su *A*, *B* i *C* nezavršni znakovi, α je završni znak (znak koji predstavlja konstantnu vrijednost), *S* je početni znak i ε je prazni niz. Također, ni *B* niti *C* ne smiju biti početni znakovi.

Chomskyjev normalni oblik je imenovan po Noamu Chomskyu, američkom lingvistu, tvorcu Chomskyjeve hijerarhije.

Svaka gramatika u Chomskyjevom normalno obliku je kontekstno nezavisna, te prema tome, svaka kontekstno nezavisna gramatika se može svesti na istovjetnu gramatiku u Chomskyjevom normalnom obliku.

Sa iznimkom opcionalnog pravila *S* → ε (uključenog kad gramatika može generisati prazni niz), sva pravila gramatika u Chomskyjevom normalnom obliku su strogo ekspanzivna - prilikom prijelaza između međunizova za vrijeme generisanja niza znakova, svaki međuniz završnih i nezavršnih znakova je uvijek ili iste dužine ili za jedan element veći od prethodnog međuniza. Generisanje niza znakova dužine n se uvijek obavlja u 2n-1 koraka. Štaviše, budući da sve produkcije koje stvaraju nezavršne znakove transformišu jedan nezavršni znak u tačno dva nezavršna znaka, stablo parsiranja gramatike u Chomskyjevom normalnom obliku jest binarno stablo, a dubina ovog stabla ima gornju granicu jednaku dužini niza.

Zbog ovih svojstava, mnogi dokazi u području formalnih jezika i izračunjljivosti koriste Chomskyjev normalni oblik. Ova svojstva mogu dovesti do raznih algoritama baziranih na gramatikama u Chomskyjevom normalnom obliku; npr. CYK algoritam koji odlučuje generiše li data gramatika dati niz znakova koristi Chomskyjev normalni oblik.

## Alternativne definicije 
Neki autori definišu Chomskyjev normalni oblik na malo drugačiji način:

Formalna gramatika je u **Chomskyjevom normalnom obliku** ako i samo ako ima sve produkcije u obliku:

:*A* → *BC* ili
:*A* → α

gdje su *A*, *B* i *C* nezavršni znakovi, a α završni znak. Po ovoj definiciji *B* ili *C* mogu biti početni znakovi.

Ova se definicija razlikuje od prethodne u tome što unaprijed isključuje mogućnost da će gramatika generisati prazni niz, ε. Ostaje vrijediti svojstvo da bilo koja kontekstno nezavisna gramatika koja generiše jezik *L* se može svesti u gramatiku u Chomskyjevom normalnom obliku koja generiše jezik *L - {ε}*. Principijelna prednost potonje definicije jest što kao posljedica dokazi mogu biti marginalno jednostavniji, budući da svaki korak u generisanju međunizova nikad neće smanjiti dužinu rezultirajućeg međuniza. Nedostatak je, dakako, posebna pažnja koju treba posvetiti ukoliko je izvorna gramatika generisala ε

## Također pogledajte 
* Greibachov normalni oblik
* Kurodin normalni oblik

## Reference 
* Michael Sipser - Introduction to the Theory of Computation, PWS Publishing, 1997;  Pages 98–101 of section 2.1: context-free grammars. Page 156.
* John Martin - Introduction to Languages and the Theory of Computation, McGraw Hill, 2003;  Pages 237–240 of section 6.6: simplified forms and normal forms.

Kategorija:Formalni jezici
Kategorija:Noam Chomsky
Ručnici

**Ručnik** je zvanje i funkcija koje se pojavljuje u srednjovjekovnoj Bosni u 14. vijeku.

Ručnici se pojavljuju u poveljama bosanskih vladara kao dodatni jemci pravnog čina koji je zajamčen poveljom. Ručnik nije titula nego zvanje i funkcija koja se dobija samo za određeni pravni čin čijim završetkom nema svoju početnu funkciju i snagu. Uglavnom su to predstavnici krupne vlastele. Za razliku od svjedoka, koji su odobravali i garantovali izvršenje pravnog čina ručnici se pojavlju kao zaduženi kontrolori izvršenja pravnog čina. Ručnike kasnije i u toj funkciji mijenjaju svjedoci, pa ručnika u 15. vijeku više nema.

## Također pogledajte 
* Povelja kralja Tvrtka I Kotromanića za Hrvoja Vukčića Hrvatinića iz 1380.
## Literatura 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://miruhbosne.wordpress.com/2016/12/20/svjedoci-bosanskih-srednjovjekovnih-povelja-12-dobrih-bosnjana/?utm_source=chatgpt.com

Kategorija:Društvo srednjovjekovne Bosne