Božiji čekić

***Božiji čekić*** () je naučnofantastični roman engleskog pisca Arthura C. Clarkea, originalno objavljen 1993. Smješten u 2109, bavi se otkrićem asteroida koji je na putu da se sudari sa Zemljom i prikazuje misiju odbijanja asteroida korištenjem termalnih raketa fuzije.

## Pozadina 
Glavni događaji u romanu počinju 2109. Opisi različitih aspekata budućeg društva i života Roberta Singha zauzimaju značajan dio knjige.

Svjetska vlada upravlja Zemljom. Mjesec i Mars također imaju uspostavljena društva. Nove tehnologije uključuju automatizirane samodovoljne kuće, genetski dizajnirane kućne ljubimce, 'Brainman' (VR sa sučeljem mozak-računar), umjetnu opću inteligenciju, lijekove za udvostručenje ljudskog životnog vijeka i produženje plodnosti. Ekonomska politika je vođena "vještom primjenom teorije haosa od strane matematičara Svjetske banke", koja je izazvala "slom komunizma i kapitalizma – tako davno da su oba događaja izgledala istovremeno." Projekat SPACEGUARD postoji sa ciljem otkrivanja i suočavanja s nebeskim tijelima koja imaju potencijal da udare u Zemlju, a svemirski brodovi Golijat i Herkul stacionirani u blizini Jupitera L4 i L5 kao presretači.

Pod uticajem islama tokom vojnih kampanja na Bliskom istoku, američki vojnik je evoluirao u religioznu figuru i osnovao novu religiju Krislam, sa "oslobođenijom" filozofijom u poređenju sa islamom i hrišćanstvom. Religija je kapitalizirala tehnologiju Brainman kako bi proširila svoja učenja kao "prva religija bajta" i postala dominantna religija.

Godine 2067, nuklearna bomba eksplodirala je u svemiru (s druge strane Sunca kako bi se izbjegla utjecaja na Zemlju) kako bi se generirali moćni radio valovi, čiji su odjeci korišteni za identifikaciju više mogućih udarača za SPACEGUARD. Godine 2085. primljena je poruka od Sirijusa, koja je, iako nedešifrovana, rezultirala porastom ekstremističke frakcije unutar Chrislama, 'Preporođeni'.

Kapetan Golijata je Robert Sing, 70-godišnji veteran svemirskih letova. Dok je studirao za inženjera, učestvovao je na prvom maratonu na Mjesecu i na kraju bio jedini učesnik koji je završio. Njegova bivša žena i njihov sin žive na Zemlji, a on, njegova sadašnja žena i njihova djeca žive na Marsu. Na brodu Goliath, Singhu i njegovom timu u velikoj mjeri pomaže David, Umjetna inteligencija.

U početnim dijelovima knjige spominju se tri glavna meteorska događaja: Velika dnevna vatrena kugla iz 1972, Tunguska eksplozija i Kredno-paleogensko izumiranje.

## Sažetak radnje 
Novi kontaktni binarni asteroid otkrio je astronom amater, dr. Angus Millar, koji SPACEGUARD-a nije otkrio zbog kombinacije faktora. Zove se Kali i na putu je da pogodi Zemlju za otprilike godinu dana. Golijat, nakon što je bio na Jupiteru L4, odlazi u Deimos kako bi primio pogonski modul ATLAS, koji je dizajniran da se poveže sa asteroidom i polako ga skrene na siguran kurs pomoću potisnika na nuklearnu fuziju. Nakon što je napunio vodonično gorivo na Evropi, Golijat stiže do Kalija i pokreće ATLAS.

Ekstremisti iz *Preporođenih*, vjerujući da je sudar s Kalijem sudbina, postavili su bombe u ATLAS koje eksplodiraju samo nekoliko trenutaka nakon aktiviranja ATLAS-a. Međutim, većina rezervoara goriva ATLAS-a i dalje je funkcionalna, a plan je promijenjen da se sam Golijat koristi za pokretanje asteroida. U međuvremenu, zemaljska vlada razmatra plan za nepredviđene slučajeve za korištenje nuklearnog oružja za razbijanje asteroida u obliku kikirikija s dovoljno energije da fragmenti promaše Zemlju.

Kali se približava Suncu, počinje da izbacuje materijal iz otvora, a također se procjenjuje da je vjerovatno izumrla kometa. Rezultirajuće odzračivanje poništava dio otklona, ​​dovodeći ga previše blizu granice greške. U međuvremenu, zemaljska vlada potvrđuje upotrebu nuklearnog oružja, jer se uspjeh Golijatove misije smatra previše neizvjesnim.

Na Kaliju, Golijat trpi štetu od potonuća nekoliko metara u asteroid nakon nekoliko sedmica pritiska na njega. Kao rezultat toga, gubi gorivo i zaglavi se na asteroidu. S planom nuklearnog oružja na snazi, članovi posade Golijata mire se sa svojim predstojećim smrtima i prepuštaju se traženju zadovoljstva.

Proizvodnja nuklearnog oružja bila je napuštena dugi niz godina, a oružje namijenjeno Kaliju se žurno sklapa. Kada se ispali prema asteroidu, otkrije se da je oružje neispravno i ne eksplodira, ali udara dovoljno velikom anomalnom brzinom da se asteroid razbije na dva dijela, s Golijatom i njegovom posadom netaknutim. Dio koji nosi Golijata, Kali 1, ostaje na kursu da bezbjedno prođe pored Zemlje, a posada će biti kasnije izvučena uz pomoć drugog svemirskog broda.

Drugi dio, Kali 2, ulazi u Zemljinu atmosferu i uzrokuje smrt stotinu hiljada ljudi i štetu vrijednu bilion dolara. Doseže čak šezdeset kilometara iznad površine prije nego što iskoči iz Zemljine atmosfere.

## Razvoj i pisanje
U odeljku knjige "Izvori i priznanja", Clarke detaljno opisuje inspiraciju za roman.

Primio je zahtjev za kratku priču za Time u maju 1992. Pošto je bio upoznat sa NASA-inim istraživanjem svemirske straže koje je sprovedeno iste godine (koje je zauzvrat pozajmilo svoje ime od Spaceguarda u Sastanak s Ramom), Clarke se odlučio za izbjegavanje udara asteroida kao temu kratke priče, s mišlju da "to je bila moja dužnost da pokažem šta se može učiniti u vezi sa prijetnjom od asteroida stvaranjem samoispunjavajućeg proročanstva mogao bih čak i spasiti svijet - iako nikad ne bih znao." Kratka priča pod istim naslovom objavljena je u izdanju časopisa Time "Beyond the Year 2000" u oktobru 1992, što je druga fikcija koju je magazin ikada objavio.

O Alvarezovoj hipotezi za izumiranje K-Pg, koje je postavljena samo 12 godina ranije, Clarke raspravlja u odjeljku. Clarke također spominje da je "konačna potvrda" hipoteze došla tek prije nego što je objavio roman.

Na Clarkeovu odluku da "dekomprimira" kratku priču u roman utjecala je jedna od vizualnih prezentacija dr. Duncan Steelsa o tome "šta bi se moglo dogoditi u slučaju velikog događaja". Izbor vremenskog perioda za roman (2109) inspirisan je savremenim gledištem da kometa Swift-Tuttle ima veliku vjerovatnoću sudara sa Zemljom 2126.

## Književni značaj i prijem 
Recenzija *Library Journala* navela je: "U sposobnim rukama veterana naučne fantastike Clarkea, standardni zaplet kosmičke katastrofe postaje lucidan komentar o mjestu čovječanstva u svemiru."

## Filmska adaptacija 
Režiser Steven Spielberg izabrao je prava na *Božji čekić* za filmsku produkciju, ali rezultirajući film, Duboki udar (1998), bio je toliko različit od knjige da Clarke nije dobio zasluge za film.

## Reference na druge radove 
Clarke ponovo uvodi ideju projekta Spaceguard, koji je prvi put spomenuo u *Sastanak s Ramom* (1973) kao projekat za otkrivanje objekata blizu Zemlje. Svemirska straža predstavljena u Božiji čekić (1993) čini se da je svemirska straža koja postoji u stvarnom svijetu, koja je inspirisana i nazvana po onoj u Sastanku s Ramom, kako se napominje da je ime preuzeo od opskurnog naučnofantastičnog romana, a uticaj 9/11/2077 koji je potaknuo Svemirsku stražu u Sastanku s Ramom spominje se samo u "Priznanja i izvori".
Golijatov superkompjuter na brodu se zove David i veoma je sličan HAL 9000 iz 2001: Odiseja u svemiru.
Kometa koja ubija planete na Greenlandu nazvana je u čast autora Arthura C. Clarkea.

## Reference 
### Izvori 
*

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Knjige Arthura C. Clarkea
Kategorija:Britanski naučnofantastični romani
Kategorija:Romani iz 1993.