open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kredit

**Kredit** predstavlja dobrovoljno ustupanje izvjesne količine novca ili neke druge robe od strane povjerioca (kreditora) drugoj osobi (dužniku) uz obvezu dužnika da u nekom budućem periodu vrati povjeriocu ustupljeni iznos novca (robe), sa ili bez određene kamate.
Pojava kredita i njegov sve ogroman značaj u savremenom poslovanju vezana je uz veliki razvoj robne proizvodnje i prometa roba, a s tim u vezi i sa razvojem savremenog bankarstva.

## Vrste kredita 
**1.	prema materijalnom obliku**
* trgovački krediti (odobravaju ih dobavljači u obliku robe)
* novčani krediti (u obliku novca)

**2.	prema subjektu koji ih odobrava**
* bankarski krediti (odobravaju ih banke)
* komercijalni krediti (odobravaju ih ostale financijske institucije npr. štedno-kreditne zadruge ili proizvođači robe)

**3.	prema roku otplate**
* kratkoročni (do 1 god.)
* srednjoročni (3-5 god.)
* dugoročni (rok duži od 5 god.)

**4.	prema namjeni**
* proizvođački krediti (služe za financiranje kratkotrajne ili dugotrajne imovine)
* potrošački krediti (namijenjeni kupovini potrošnih dobara)

**5.	prema osiguranju**
* otvoreni krediti (odobravaju se uz garanciju osoba)
* zatvoreni (osigurani) krediti (odobravaju se uz zalog pokretnine ili nekretnine)

**6.	prema obliku potpore**
* namjenski ili selektivni (s državnom potporom)
* nenamjenski ili obični (bez ikakve potpore)

**7.	prema porijeklu davatelja**
* tuzemni krediti (odobravaju ih domaći kreditori)
* inozemni krediti (odobravaju ih inozemni kreditori)

Kategorija:Ekonomski pojmovi
Azovsko more

**Azovsko more** (rus. *Азóвское мóре*; ukr. *Азвське мóре*) je najpliće more na svijetu, povezano Kerčkim moreuzom sa Crnim morem na jugu. Na sjeveru i zapadu je okružen Ukrajinom, a na istoku Rusijom.

## Geografija 
More je dugačko 340&nbsp;km i široko 135&nbsp;km. Glavne rijeke koje se ulivaju su Don i Kubanj, koje obezbjeđuju da voda mora ima niži salinitet, a također unose velike količine mulja. Na zapadu leži 100&nbsp;km dugi Arabatski rt i vrlo slani Sivaški zaliv. Azovsko more je najpliće more na svijetu sa prosječnom dubinom od 13 m i najvećom dubinom od 15,3 m. Na mjestima sa velikim nanosima mulja, prosječna dubina je manja od 1 metra. Preovlađujuća morska struja ide u smjeru suprotnom od kazaljke na satu. Salinitet ide od 1 do 15 promila (u poređenju sa okenskih 30-40 promila) u zavisnosti od mjesta i godišnjeg doba. Plitkost i mali salinitet čine more pogodnim za zamrzavanje. Formiranje morskog leda se može privremeno desiti bilo gdje u periodu od decembra do polovine marta. U sadašnjim klimatskim uslovima, more se ne zamrzava cijelo, iako se more tokom 18. i 19. vijeka i sve do kraja 1970ih bilo redovno zamrzavalo svake godine do početka februara.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Azov Sea Atlas  site NOAA
* Azovsko more web kamera 

Kategorija:Geografija Rusije
Kategorija:Geografija Ukrajine
Kategorija:Mora
Arhangeljska oblast

**Arhangeljska oblast** () jest federalna oblast u Rusiji. Administrativni je centar Arhangeljsk. U njenom su sastavu i Zemlja Franje Josipa, Nova zemlja i Nenečki autonomni okrug. Površina oblasti iznosi 589.913&nbsp;km2, a prema popisu iz 2021, u njoj živi nešto manje od milion stanovnika.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica 

Kategorija:Oblasti u Rusiji
Kategorija:Sjeverozapadni federalni okrug
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1937.
Zagrebačka županija

**Zagrebačka županija** se nalazi u sjeverozapadnoj Hrvatskoj.

## Historija 
## Županijska uprava 
## Geografija 
Županija se nalazi u srednjoj Hrvatskoj. Obrubljuje Grad Zagreb sa zapadne, južne i istočne strane pa se često naziva "zagrebačkim prstenom". Geografski je dosta raznolika cjelina (Marijagoričko pobrđe i Žumberak na zapadu, nisko Turopolje i Pokuplje na jugu, nizijski krajevi na istoku). Površina županije iznosi 3078&nbsp;km2.

### Reljef i tlo 
Na zapadu prevladavaju brežuljkasti i gorski krajevi, a na jugu i istoku nizije. Najviši su dijelovi *Žumberačka gora* i *Samoborsko gorje* na jugozapadu i rubni dijelovi *Medvednice* na sjeveru. Na jugu niske *Vukomeričke gorice* razdvajaju nisko Turopolje od donjeg Pokuplja. Najveće ravnice pružaju se na istoku, u porječju rijeke Lonje.

Tlo je srednjeg kavliteta. Uz rijeke i u vlažnijim nizijama prevladavaju aluvijalna i močvarna glejna tla, na ocjeditim ravničarskim dijelovima pseudoglejna tla, a u brdskim predjelima smeđa kisela i lesivirana tla.

### Vode 
Sava je najveća rijeka, a njezinom riječnom toku pripadaju sve ostale rijeke u županiji (*Kupa, Lonja, Krapina, Sutla, Odra* i dr.). U jastrebarskom kraju i Pokuplju ima nekoliko ribnjaka. *Crna mlaka* dijelom je pretvorena u ribnjak, a dijelom je očuvana kao močvara i ptičji rezervat. U županiji ima nekoliko jezera koja su nastala vađenjem šljunka (pokraj Velike Gorice i Zaprešića).

### Klima 
Umjerena kontinentalna klima s toplim ljetima i umjereno hladnim zimama, povremeno sa snježnim padavinama. Najviše padavina ima u kasno proljeće, rano ljeto i jesen, a najmanje u zimi i u rano proljeće. Nema izrazito sušnih niti vlažnih perioda, a godišnja količina padavina smanjuje se od zapada prema istoku.

### Šume 
Najviše očuvanih šuma ima u gorskim krajevima i niskim i slabo naseljenim naplavinim dijelovima Pokuplja. U vlažnim nizijama, prevladava hrast lužnjak, na ocjeditim dijelovima i prigorjima hrast kitnjak, a u brdskim krajevima bukva, mjestimično sa jelom.

## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 9 gradova i 25 općina.

* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Zagrebačke županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Privreda 
Industrija i trgovina daju 2/3 prihoda, slijede poljoprivreda i saobraćaj. Poljoprivreda je najrazvijenija u vrbovečkom kraju, a vinogradarstvo u zelinskom i jastrebarskom kraju. Pokraj Ivanić Grada ima ležišta nafte i zemnoga plina. U mnogim naseljima širom županija nalaze se brojne manje industrijske kompanije.

## Kultura 
Gradska jezgra Samobora, ostatci Zelingrada i Okićgrada, primjeri turopoljskog drevne arhitekture (crkva sv. Barbare u Velikoj Mlaki i dr.), dvorac i barokna crkva u Jastrebarskom, tzv. staza šest dvoraca na zaprešićkom području, među kojima su najpoznatiji Novi dvori bana Josipa Jelačića i dr.

## Također pogledajte 
* Zagrebačka županija (1881–1924)
* Psihijatrijska bolnica Jankomir

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Zagrebačke županije
* Informacije o Zagrebačkoj županiji
* Turistička zajednica Zagrebačke županije

Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Zagrebačka županija
Samorodni elementi

mini|Samorodno zlato
mini|Samorodni bakar
mini|Grumen platine
**Samorodni elementi** su minerali koji su po hemijskom sastavu čisti hemijski element, npr. zlato, sumpor, dijamant (ugljik), itd. Prema klasifikaciji J. D. Dana i H. Strunza tretiraju se kao zasebna klasa. Kao samorodni elementi u prirodi dolaze: bakar, srebro, zlato, platinski metali, antimon, arsen, željezo, živa, selen, telur, sumpor, ugljik i aluminij.
## Vanjski linkovi 
* http://www.mindat.org/min-3659.html
* http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/silver.pdf
* http://www.webmineral.com/data/Silver.shtml
* http://www.mindat.org/min-1422.html
* http://www.mindat.org/min-2045.html iridijum
* http://www.galleries.com/minerals/elements/class.htm 

Kategorija:Mineralogija
Kategorija:Minerali samorodnih elemenata
Halidi

mini|desno|200px|Fluorit
**Halidi** su binarni hemijski spojevi, koji sadrže halogeni element u oksidacionom stanju (-1). Halidi su fluoridi, hloridi, bromidi, jodidi. Najpoznatiji primjer je kuhinjska so (natrij hlorid), koji u prirodi dolazi kao mineral halit.

Jedan njegov dio je atom halogena, a drugi deo je element ili radikal sa manjom (ili većom) elektronegativnošću od halogena. Halid može da bude fluorid, hlorid, bromid, jodid, ili astatid. Mnoge soli su halidi. Svi alkalni metali formiraju halide. Oni su bijele čvrste materije na sobnoj temperaturi.

Halidni ion je atom halogena sa negativnim nabojem. Halidni anioni su fluorid (F−), hlorid (Cl−), bromid (Br−), jodid (I−) i astatid (At−). Ovi ioni su prisutni u svim ionskim halidnim solima.

## Vanjski linkovi 
* http://www.indium.com/halogen-free/assets/PDF/Indium8_9HF_Overview.pdf 
* http://www.pearsonhighered.com/educator/product/Housecroft-Inorganic-Chemistry-3e/9780131755536.page

Kategorija:Anioni
Kategorija:Soli
Ebro

**Ebro** (kat. *Ebre*) najveća je rijeka po protoku u Španiji. Izvire u Fontibreu, teče kroz gradove kao što su Miranda de Ebro, Logroño, Zaragoza, Flix, Tortosa i Amposta i zatim se ulijeva u Sredozemno more u provinciji Tarragona.

Rimljani su nazvali rijeku *Iberus flumen* (Iberska rijeka, po Iberskom poluostrvu), ali se pretpostavlja da naziv dolazi i od grčke riječi *Hèvros*.

## Delta 
Delta Ebra jedno je od najvećih močvarnih područja u zapadnom Sredozemlju. Kroz historiju se veoma brzo širila, što se može vidjeti po mjestu Amposta. U 4. vijeku ovaj grad je bio luka, dok se danas nalazi duboko u kopnu. Ovo se dešava kao posljedica nanosa sedimenta rijekom.

Delta je danas razvijeno poljoprivredno područje za uzgoj riže, voća i povrća. Na području delte živi oko 300 vrsta ptica. Većina delte nalazi se u sklopu parka prirode osnovanog 1983.

## Galerija slika 

Datoteka:Rio Ebro Miranda.JPG|Ebro u mjestu Miranda de Ebro
Datoteka:0849 pilar ebro 2004.png|Ebro u Zaragozi
Datoteka:EbroRiverDelta ISS009-E-09985.jpg|Delta Ebra

Kategorija:Rijeke u Španiji
Nimovi

**Nimovi** su imaginarna rasa bića iz serijala knjiga Točak vremena. Nimovi su rasa koja je vještački stvorena u Dobu legendi. Nimovi su bili ljudi-biljke, veoma visoki. Tijelo im je izgledalo kao ogromni splet grana,žbunova, lišća..... Ovako je anonimni pisac u gradu Paaran Disenu pisao o Nimovima: *Kuda god bi Nimovi prošli, sve je bilo zeleno i veselo. Život je bujao u radosti i zdravlju*. Skoro svi Nimovi su pobijeni u Ratu moći i u Slamanju svijeta. Aes Sedai su povjerile poseban zadatak posledenjem Nimu Somešti: da čuva Zjenicu svijeta. Somešta je čuvao Zjenicu 3000 godina, dok je nije upotrijebio Rand al'Tor. Somešta je u sukobu sa Izgubljenim Baltamelom ubio i sebe i njega.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Točak vremena
Amurska oblast

**Amurska oblast** () jest federalna oblast u Rusiji, smještena oko 8.000&nbsp;km istočno od Moskve na obalama rijeka Amur i Zeja. Administrativni centar je grad Blagoveščensk koji je jedno od najstarijih naselja na ruskom dalekom istoku, osnovano 1856. U Amurskoj je oblasti prema popisu iz 2010. godine živjelo 830.103 stanovnika. Za vrijeme Ruskog Carstva ovo područje je nosilo naziv *Amurski kraj* ili *Priamurje*. Preko ove oblasti prolazi i Trans-sibirska željeznica.

Na sjeveru ova oblast graniči sa Jakutskom, Habarovskim krajem i Jevrejskom autonomnom oblasti na istoku, Narodnom Republikom Kinom na jugu i Čitskom oblasti na zapadu.

## Guverneri 
* 1991 — Albert Krivchenko
* 1993 — Aleksandar Surat
* 1993 — Vladimir Polevanov
* 1994 — Vladimir Djačenko
* 1996 — Yuri Lyashko
* 1997 — Anatolij Belonogov
* 2001 — Leonid Korotkov
* 2007 — Nikolaj Kolesov
* 2008 — Oleg Kozhemyako
* 2015 — Aleksandar Kozlov
* 2018 — Vasilij Orlov

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica 

Kategorija:Oblasti u Rusiji
Kategorija:Mandžurija
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1932.
Kategorija:Dalekoistočni federalni okrug
Kristalni habitus

**Kristalni habitus** u mineralogiji predstavlja karakterističnu morfološku formu: izgled, oblik, veličinu kristala. Npr. mineral kvarc se pojavljuje u obliku heksagonskih kristala sa piramidalnim završetcima. Kristalni habitus se pravilno razvija kod minerala koji nemaju prostornih ograničenja prilikom nastajanja i nazivaju se *euhedralni*. Ako se eksterna forma ne može identifikovati, naziva se *anhedralni*. Ako je kristalni habitus parcijalno razvijen, naziva se *subhedralni*. Habitus i način na koji se minerali pojavljuju mogu poslužiti za identifikaciju. Pojedinačni kristali mogu se opisati kao:
*acikularni (igličasti)
*kapilarni (vlakansti)
*pločasti (tabularni)
*prizmatični

Mineraly.sk_-_bornit.jpg|granularni habit
HemimorphiteMexique.jpg|hemimorfni habit
Bismuth_crystal_macro.jpg|Hopperovi kristali

## Također pogledajte 
* Kristalizacija

## Reference 
Kategorija:Mineralogija
Astrahanska oblast

**Astrahanska oblast** () jest federalna oblast u Rusiji. Prema popisu iz 2010. godine u ovoj oblasti je živjelo 1.010.073 stanovnika, od čega 67,6 % Rusi, 16,3 % Kazaci, 6,6 % Tatari, 0,9 Ukrajinci, 0,8 % Čečeni itd. Administrativno središte oblasti je Astrahan.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica 

Kategorija:Oblasti u Rusiji
Kategorija:Južni federalni okrug
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1943.
Belgorodska oblast

**Belgorodska oblast** () jest federalna oblast u Rusiji. Prema popisu iz 2010. godine u ovoj oblasti je živjelo 1.532.526 stanovnika. Administrativno središte oblasti je Belgorod. Belgorodska oblast je podjeljena na 21 distrikt, a oni dalje na 335 ruralnih okruga.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Oblasti u Rusiji
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1954.
Kategorija:Centralni federalni okrug
Hlivno

mini|desno|Motiv iz starog Hlivna, džamija u Staroj čaršiji
**Hlivno** je historijsko, nekad službeno ime grada Livna, a veže se za vrijeme uspona i procvata tokom osmanskog vakta. Kao ime se zadržalo sve do austro-ugarske okupacije 1878., kada se gubi glas *h*, dok je još u upotrebi mahom kod gradskog i muslimanskog stanovništva sve do u rano 20. stoljeće. Dominantna je teza da je u korijenu imena grada Hlivna praslavenska riječ *hlijev* (ikavski *hliv*), što ne znači - kako bi se mislilo *hljeb* ili *hlib* - nego staju. Slično je i ono da je korijen ilirska riječ *delma* (ovca), obzirom na to da je ovaj kraj naseljavalo ilirsko pleme Delmata. Kako je livanjski kraj oduvijek bio dominantno stočarski kraj ovakva teza mogla bi imati smisla.

Kategorija:Historija Livna
Administrativna podjela Rusije

Rusija je federacija podjeljena na 83 "subjekta". Ovi subjekti imaju jednaka federalna prava u smislu da imaju jednaku zastupljenost - svaki po dva delegata - u Vijeću Ruske federacije (gornji dom ruskog parlamenta). Međutim, postoje razlike u stepenu autonomije koju dotični subjekti uživaju.

Svaki subjekt pripada jednoj od sljedećih kategorija:

## Subjekti Ruske federacije 
centar|600px|Ruski federalni subjekti prema vrsti

## Vanjski linkovi 
* http://perepis2002.ru/ct/html/TOM_01_04_1.htm 

## Reference 
Kategorija:Administrativna podjela Rusije
Kategorija:Geografija Rusije
Anatas

**Anatas** je jedan od tri mineralne forme titanij-dioksida. Ostali minerali su rutil i brukit. Dolazi u malim, izoliranim i jasno razvijenim kristalima. Kristalizira u tetragonskom sistemu. Zagrijavanjem iznad 915&nbsp;°C prelazi u rutil. Kristale anatasa je moguće dobiti laboratorijski sol-gel procesom, kontroliranom hidrolizom TiCl4 ili titanijskih alkoksida. Anatas je u odnosu na rutil manje zastupljen. Anatas i rutil imaju sličan sjaj, tvrdoću i gustoću. Razlikuju se po strukturi, kristalnom habitusu i kalavosti. Anatas dolazi u kristalima oblika izdužene bipiramide, a ponekad se pogrešno naziva *oktaedrit*.

## Također pogledajte 
* Ortoklas

## Reference
Kategorija:Minerali titanija
Kategorija:Oksidni minerali
Boja (mineralogija)

**Boja** minerala može biti:
*idiohromatska, 
*alohromatska i 
*pseudohromatska. 
Idiohromatska boja je ona koja potiče od minerala, odnosno njegova sopstvena boja koja zavisi od hemijskog sastava i od strukture minerala. Alohromatska boja se javlja kao posledica uklapanja drugih mineralnih vrsta u procesu nastanka minerala. Pseudohromatska boja nastaje od promena po površini minerala koje su u vidu skrame.

Boja minerala je jedan od parametara za identifikaciju minerala pri čemu jedan mineral može imati neku boju (npr. sumpor je žute boje) ali ukoliko u sebi sadrži primjesu (mikroelement-mala količina nekog elementa) zavisno od vrste primjese boja može biti i značajno promijenjena.
## Vanjski linkovi
* www.agrif.bg.ac.rs/files/profiles/168/754/2.Amorfni%2520i%2520kristalni%2520minerali.pdf
* www.geol.pmf.hr/~drkurtan/mineralogija.pdf
Kategorija:Mineralogija
Boja (višeznačna odrednica)

* Boja, čulni doživljaj svjetlosnog odraza od čestice / objekta
* Boja (mineralogija), boja minerala
Spisak nizozemskih kraljeva

Ovo je **spisak holandskih kraljeva** i osoba koje imaju pravo da to postanu.

## Kraljevi
### Dinastija Oranska-Nassau
### Dinastija Mecklenburg
### Dinastija Lippe
## Nasljedni niz
Od 1983. godine Holandija koristi čistu primogenituru, što znači da sinovi više nemaju prednost nad kćerkama. Prijestolonasljednica je Catharina-Amalia od Holandije, kćerka kralj Willema-Alexandera.

#Njena Kraljevska Visost, princeza Catharina-Amalia od Holandije - najstarije dijete kralja
#Njena Kraljevska Visost, princeza Alexia od Holandije - srednje dijete kralja
#Njena Kraljevska Visost, princeza Ariane od Holandije - najmlađe dijete kralja
#Njegova Kraljevska Visost, princ Constantijn od Holandije - brat kralja
#Grofica Eloise od Oranje-Nassaua - najstarije dijete princa Constantijna
#Grof Claus-Casimir od Oranje-Nassaua - srednje dijete princa Constantijna
#Grofica Leonore od Oranje-Nassaua - najmlađe dijete princa Constantijna
#Njena Kraljevska Visost, princeza Margriet od Holandije - sestra kraljice
#Njegova Visost, princ Maurits od Oranje-Nassaua - najstarije dijete princeze Margriet
#Njegova Visost, princ Bernhard od Oranje-Nassaua - drugo dijete princeze Margriet

Srednje dijete kraljice Beatrix, princ Friso od Oranje-Nassaua, izgubio je nasljedna prava kada se oženio bez odobrenja parlamenta. Dva najmlađa sina princeze Margriet su također izgubili nasljedna prava oženivši se bez odobrenja parlamenta. Dvije sestre kraljice Beatrix i princeze Margriet su na isti način izgubile svoja nasljedna prava. Unuci princeze Margriet trenutno nemaju nasljedna prava jer nisu u dovoljno bliskom srodstvu s trenutnim monarhom; ukoliko njihova nana, otac ili amidža naslijede krunu, oni će dobiti nasljedna prava. Zbog istog pravila, nasljedna prava su izgubili rođaci Willema-Alexandra jer je on postao kralj.

## Također pogledajte
*Spisak holandskih grofova

Kategorija:Nizozemski vladari
Kategorija:Spiskovi
Prijatelji mraka

**Prijatelji mraka** su grupa ljudi u serijalu knjiga Točka vremena. Prijatelji mraka su sljedbenici Mračnog. Na Starom jeziku, Prijatelji mraka se zovu "''Ata'an Šadar*", što se tačnije može prevesti kao "Ljudi Tame".

Prijatelji mraka, mogu ali i ne moraju da imaju punu lojalnost i posvećenost Mračnom. Neki jednostavno žele moć i besmrtnost koja im je obećana, dok neki Prijatelji mraka visokog ranga, kao na primer neki **Izabrani**, imaju želju da svrgnu Mračnog i zauzmu njegovo mjesto (Lanfear, na primjer). Prijatelji mraka se drže u pokornosti uz pomoć prijetnji ili kazni od strane Prijatelja mraka visokog ranga.

Titule, ili položaj u spoljnom svijetu nemaju nikakav značaj u svijetu Prijatelja Mraka. Među njima, prosjaci mogu da budu cjenjeniji i vrijedniji od kraljeva i kraljica.

Prijatelji mraka uglavnom prate svog vođu, Mračnog, indirektno, pošto većina njih nikada nije komunicirala sa njim lično, izuzev kada su položili svoje zakletve na Šajol Gulu. Prijatelji mraka Mračnog nazivaju "**Veliki Gospodar Mraka**", umjesto njegovim pravim imenom, *Šai'tan'', zato što oslovljavanje Mračnog njegovim pravim imenom smatraju huljenjem.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Organizacije iz Točka vremena
Staza bodeža

250px|lijevo|mini|Originalne korice knjige.
***Staza bodeža*** je osma knjiga serijala *Točak vremena*, od pisca Roberta Jordana. Izdata je 20. oktobra, 1998.

Naslov knjige ukazuje na seanšansku poslovcu: "Na visinama, putevi su popločani bodežima."

## Radnja 
*Staza bodeža* se sastoji od prologa i 31 poglavlja.

Elajna Trakand, Ninaeva al'Mera, Avijenda, i njihova koalicija usmjerivača upotrebljava ter'angreal Zdjelu vjetrova da unište neprirodni uticaj Mračnog na klimu, a zatim bježe u Andor zbog seanšanske invazije, gdje Elejna pokušava da zauzme majčin presto.

Perin Ajbara pomijera trupe u Geldan da zaustavi Masemu Dagara, samoproglašenog Proroka Zmaja. Na kraju knjige Šaido Aijeli kidnapuju Failu Bašer, Perinovu ženu.

Egvena al'Vera, Amirilin Tron salidarskih Aes Sedai, uspijeva da stekne više kontrole nad svojim neposlušnim podanicima. Salidarske Aes Sedai se pripremaju da napadnu Tar Valon i opsijednu Bijelu kulu 
Rand al'Tor, Ponovorođeni Zmaj, pokušava da zaustavi seanšansku invaziju u Altari, zajedno sa armijom Aša'mana i Ilijanaca. Na kraju su obje strane poražene kada Rand upotrijebi sa'angreal Kalandor. Kalandor napravi Randa privremeno ludim, uzrokujući ogromnu destrukciju. Na povratku u Kairhijen, Randa napadaju izdajnički Aša'mani koji pokušaju da ga ubiju, ali bezuspješno.

Jedan od tri glavna lika, Matrim Kauton, je odsutan u ovoj knjizi zbog povrijeda zadobijenih u prethodnoj knjizi, Kruni mačeva. Robert Jordan je na sličan način izostavio Perina Ajbaru iz 5.knjige, Nebeski oganj.
## Vanjski linkovi 
* Concise summaries of each chapter from http://www.dragonmount.com/
* More detailed summaries of each chapter
* Even more detailed summaries of each chapter from http://www.encyclopaedia-wot.org 
* "An Adored Fantasy Series Now Hints at 1990's Angst" - article in *The New York Times*
* Review at http://www.flowerfire.com/
* Review at http://www.sfsite.com/ 

Kategorija:Knjige Točka vremena
Kategorija:Romani iz 1998.
Kategorija:Knjige Roberta Jordana
Velški terijer

mini|desno|300px|Velški terijer
**Velški terijer** je rasa psa koja spada u grupu terijera. Veški terijer potiče iz Velsa i postoji od 1800tih godina.

Danas je velški terijer prvenstveno pas za pratnju, no i dalje je sačuvao svoje lovačke sposobnosti. Neki od njegovih talenata uključuju lov, traganje, stražarenje i izvođenje trikova.

## Historija 
Velški terijer je uzgojen u Velsu kao lovački pas za lov na vidre, lisice i jazavce u njihovim jazbinama, kao i za lov u čoporima lovačkih pasa. Pasmina je vjerovatno potomak starog britanskog "black and tan" terijera. Pasmina je prvi put prikazana u Engleskoj 1884., te izvezena u SAD 1888. godine. Neko je vrijeme je nosila naziv stari crveno - crni oštrodlaki terijer.

## Izgled 
Velški terijer je pas srednje veličine koji može narasti do 41&nbsp;cm i težiti od 9–10&nbsp;kg. Rep se često kupira, ako je previše dug, da bi se održao kompaktan izgled psa. Oblik tijela je četvrtast sa izduženom njuškom. Krzno se sastoji od dva sloja, prvog za izolaciju i drugog za zaštitu od prljavštine, kiše i vjetra. Velški terijeri se većinom rađaju crni da bi u prvoj godini života krzno promijenilo boju u standardnu crnu i preplanulu. Prisustvo crne boje ispod skočnih zglobova je nepoželjno po standardu.

## Zdravlje 
Neka istraživanja tvrde da velški terijeri imaju genetsku predispoziciju za glaukom. Zdrav velški terijer može živjeti 12-13 godina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rase pasa
Kategorija:Vels
Eritropoeza

mini|desno|400px|Hematopoetski dijagram (eritropoeza prikazana u drugoj koloni s lijeve strane)
**Eritropoeza** je proces stvaranja crvenih krvnih zrnaca (eritrocita). Dešava se najčešće u koštanoj srži. Kod fetusa, eritropoeza se dešava u žumančanoj kesi, zatim u daljem razvoju se dešava u slezeni i jetri, a kod odraslih u koštanoj srži. Kod nekih patoloških stanja eritropoeza može se pojaviti u jetri i slezeni i kod odraslih jedinki, to se zove *ekstramedularna eritropoeza*.

## Razvoj eritrocita 
U procesu zrenja eritrocita, ćelija prolazi kroz različite faze diferencijacije u koštanoj srži:

# Pluripotentna hematopoetska matična ćelija
# Multipotentna matična ćelija
# Unipotentna matična ćelija
# Pronormoblast
# Bazofilni normoblast
# Polihromatofilni normoblast
# Ortohromatski normoblast
# Retikulocit
# Eritrocit

Nakon ovog sazrijevanja eritrociti ulaze u krvotok.

## Regulacija eritropoeze 
Glavni regulator eritropoeze je eritropoetin koji reguliše produkciju eritrocita tako da broj razorenih eritrocita bude jednak broju novostvorenih. Eritropoetin nastaje u bubrezima i jetri kao odgovor smanjenom nivou kisika.

Pored eritropoetina u regulaciji eritropoeze, prema novim istraživanjima, učestvuje i peptidni hormon hepcidin.

## Također pogledajte 
* Anemija

## Reference 
Kategorija:Krv
Kategorija:Hematopoeza
Čeljabinska oblast

**Čeljabinska oblast** () jest federalna oblast u Rusiji. Prema popisu iz 2010. godine u ovoj oblasti je živjelo 3.476.217 stanovnika  od čega 82,3% Rusa, 5,69 % Tatara, 4,62 % Baškira, 2,14 % Ukrajinaca, 1 % Kazaka, itd. Administrativno središte oblasti je Čeljabinsk.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Oblasti u Rusiji
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1934.
Kategorija:Uralski federalni okrug
Irkutska oblast

**Irkutska oblast** () jest federalna oblast u Rusiji. Locirana je u jugoistočnom Sibiru. Prema popisu iz 2010. godine u ovoj oblasti je živjelo 2.428.750 stanovnika. Administrativno središte oblasti je Irkutsk. Irkutska oblast na jugu i jugozapadu graniči sa Burjatijom i Tuvom, Krasnojarskim krajem na zapadu, Jakutijom na sjeveroistoku i Zabajkalskim krajem na istoku.

## Također pogledajte 
* Bajkalsko jezero

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Oblasti u Rusiji
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1937.
Kategorija:Sibir
Kategorija:Sibirski federalni okrug
Centriola

mini|desno|200px|3D prikaz centriola
mini|desno|200px|Prikaz presjeka centriola pod elektronskim mikroskopom
**Centriole** u biologiji su valjkaste mikrotubularne strukture koje se mogu pronaći u mnogim životinjskim ćelijama i algama iako one nisu uobičajene u biljnoj ćeliji. 

Zidovi svake centriole se obično sastoje od 9 tripleta mikrotubula, iako ima izuzetaka; npr. kod embrija  vinskih (voćnih)  mušica (*Drosophila*) koji imaju 9 dubleta ili spremalnih ćelija i ranih embrija *Caenorhabditis elegans* (vrsta gliste) koji imaju 9 singleta. Par centriola međusobno povezanih i uređenih pod određenim uglom, su konstituenti strukture zvane centrosom. Centriole su strukturalno šuplji cilindar dijametra 150 nm i 300-500&nbsp;nm dužine.

Centrioli uvijek dolaze u paru organizovani pod pravim uglom jedan naspram drugog. Svaki cilindar u nizu se sastoji od proteina sa kompleksnim proteinom tubulinom kao najvažnijim.

Neke ćelije, naprimjer eritrociti, nemaju centriole, dok druge, naprimjer megakariociti, sadrže više parova centriola.

## Funkcije 
Najvažnija funkcija centriola jeste ona u ćelijskim diobama. Više centriola obrazuju pericentriolarni materijal (PCM) koji igra važnu ulogu u stvaranju diobenog vretena. Funkcija diobenog vretena je usko povezana sa hromosomima i njihovom kretanju u ćelijskoj diobi. Neke životinjske ćelije su sposobne da vrše podjelu hromozoma bez centriola npr. u ženskoj mejozi. Centriole igraju ulogu u procesu mitoze i muškoj mejozi. Tokom ćelijske diobe (S faza) centriole se dupliciraju i kreću ka suprotnim polovima, tako da postoji jedan par za svaku kćerku ćeliju.

U replikaciji, svaki novi parni set centriola se sastoji od: orginalne centriole, plus novonastala centriola. Ako centriole služe u formiranju motiletnih organela, bičevi i treplje, onda dvije starije centriole, majke centriole, postaju bazalno tijelo koje je srž tih organela.

Kategorija:Citologija
Arsenat

mini|Struktura arsenat iona
**Arsenat** je anion čija je formula AsO43-. Arsenati su soli koje sadrže ovaj anion. U kiseloj sredini arsenat daje arsenatnu kiselinu H3AsO4.

Arsenat lako reaguje sa metalima i formira metalna jedinjenja arsenata. Arsenat je umjereni oksidator i akceptor elektrona, sa elektrodnim potencijalom od +0,56 V za njegovu redukciju u arsenit. Zbog arsena koji ima istu valenciju i sličan atomski radijus kao fosfor, arsenat dijeli sličnu geometriju i reaktivnost sa fosfatom. Arsenat može zamijeniti fosfat u biohemijskim reakcijama i toksičan je za većinu organizama.

## Ioni
* u jako kiselim uslovima, egzistira kao arsenatna kiselina: H3AsO4; 
* u slabo kiselim uslovima, postoji kao ion **dihidrogen arsenat**, H2AsO4&minus;; 
* u slabo bazičnim uslovima postoji kao ion **hidrogen arsenat** HAsO42&minus;; 
* i, najzad, u jako bazičnim uslovima, postoji kao arsenatni ion AsO43&minus;.

## Reference 
Kategorija:Anioni
Volframat

**Volframat** je anion WO42-. Volframati sadrže volframat ion ili polimerne anione. U prirodi se javljaju zajedno s molibdatima. Može se koristiti kao oksidacijsko sredstvo pri oksidaciji cikolheksena.
## Primjeri 
*    HWO4− (hydrogenvolframat)
polimerni W2O72− ioni različitih struktura u Na2W2O7, Li2W2O7 i Ag2W2O7
* [W7O24]6− (paravolframat A)
* [W10O32]4− (volframat Y)
* [H2W12O42]10− (paravolframat B)
* α-[H2W12O40]6− (metavolframat)
* β-[H2W12O40]6− (volframat X)
## Vanjski linkovi i literatura
* Egon Wiberg, Arnold Frederick Holleman (2001) Inorganic Chemistry, Elsevier 
* Erik Lassner, Wolf-Dieter Schubert, Eberhard Lüderitz, Hans Uwe Wolf "Tungsten, Tungsten Alloys, and Tungsten Compounds" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry 2000, Wiley-VCH, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a27_229
*  Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). Chemistry of the Elements (2nd ed.). Butterworth–Heinemann. .

Kategorija:Anioni
Hromat

mini|Hromat ion
mini|Dihromat ion
**Hromati** i **dihromati** su soli hromatne i dihromatne kiseline. Hromati sadrže hromat ion CrO42- i obojeni su intenzivno žuto. Dihromati sadrže anion Cr2O72- i obojeni su narandžasto. Zbog oksidacijskog stanja hroma (+6), hromati i dihromati su umjereno jaki oksidacioni agensi. U vodenom rastvoru, hromatni i dihromatni ioni mogu biti međusobno konvertibilni.
Datoteka:Potassium-chromate-sample.jpg|alt=Potassium chromate|Kalij hromat
Datoteka:Potassium-dichromate-sample.jpg|alt=Potassium dichromate|Kalij dihromat
Hromati reaguju sa vodik peroksidom, dajući proizvode u kojima peroksid,  jedan ili više atoma kisika. U kiselom rastvoru nestabilni plavi perokso kompleks hrom(VI) oksid peroksid, Nastaje  ; to je nenabijena kovalentna molekula koja se može ekstrahirati u eter. Dodavanje piridina rezultira stvaranjem stabilnijeg kompleksa  .

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* National Pollutant Inventory - Chromium(VI) and compounds fact sheet
* Demonstration of chromate-dichromate equilibrium

Kategorija:Anioni
Aqua regia

[mini|[Laboratorijsko posuđe pripremljeno za čišćenje u zlatotopki]]
**Zlatotopka** ili *carska voda* () je smjesa jedne zapremine koncentrirane dušične kiseline i tri zapremine koncentrirane hlorovodične kiseline. To je lahko isparljiva tečnost žućkaste boje. Izuzetno je kaustična. Ponekad se naziva i kraljevskom vodicom. Ime je dobila po tome što može da reaguje sa plemenitim (carskim/kraljevskim) metalima, prvenstveno zlatom i platinom koji ne reaguje sa drugim supstancama.

Interesantno je da nijedna od komponenata individualno ne reaguje sa plemenitim metalom. Međutim, u rastvoru, dušična kiselina, koja je jako oksidaciono sredstvo, oksidira u maloj mjeri površinski sloj npr. zlata do Au3+ kationa koji zatim reaguje sa hloridnim Cl- anionom gradeći rastvorljivi AuCl4- anion.

:Au(*s*) + 3 NO3-(*aq*) + 6 H+(*aq*) → Au3+ (*aq*)+ 3 NO2(*g*) + 3 H2O(*l*) te zatim

:Au3+(*aq*) + 4 Cl-(*aq*) → AuCl4-(*aq*).

## Također pogledajte 
* Sumporna kiselina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://ehs.princeton.edu/laboratory-research/chemical-safety/chemical-specific-protocols/aqua-regia

Kategorija:Kiseline
Piezoelektricitet

**Piezoelektricitet** je pojava kratkotrajne električne struje kada se kristal naglo pritisne u određenom kristalografskom smjeru. Naprezanje pri pritiskanju je malo i potpuno elastično. Neki često zastupljeni minerali pokazuju piezoelektricitet, npr. kvarc, turmalin, sfalerit, itd.

## Piezoelektrični efekt 
Piezoelektrični efekt jest stvaranje električnog naboja na površini posebno odrezanog kristala koji je elastično deformisan vanjskom silom. Jedna strana (površina) tog kristala naelektrisat će se negativno, a druga pozitivno. Dakle, kristal postaje električno polariziran. Polarizacija kristala je najveća kada je naprezanje usmjereno u pravcu piezoelektrične ose kristala. Promjenom smjera deformacije događa se polarizacija obratnog smjera. Piezoelektrični efekt otkrili su 1890. Jacques i Pierre Curie. Koristi se u senzorima pritiska.

Najvažniji piezoelektrični materijali su kvarc (SiO2), Seignettova sol i turmalin, a u novije vrijeme piezoelektrične keramike.

## Također pogledajte 
* Piroelektricitet

Kategorija:Električni fenomeni
Kategorija:Fizika kondenzovane materije
Kategorija:Pretvarači
Kategorija:Pretvaranje energije
Feldspat

mini|Feldspat
**Feldspat** je naziv za grupu minerala, koji izgrađuju stijene. Učestvuju sa 60% u izgradnji Zemljine kore. Postoje mnogi varijeteti feldspata, od kojih najveću vrijednost imaju ortoklas, albit, anortit. Upotrebljavaju se kao materijali za proizvodnju stakla (oko 68&nbsp;kg na svakih 454&nbsp;kg pijeska). Kako njihov sastav varira, čak i u istom nalazištu, moraju se hemijski kontrolisati da bi se dobio uniforman sastav proizvoda.

## Sastav 
Čvrsti rastvori kalijevih feldspata i albita nazivaju se *alkalni feldspati*. Čvrsti rastvori albita i anortita se nazivaju *plagioklasi*. Albit se ubraja i u alkalne i u plagioklasne feldspate. Postoje i *barijevi feldspati*, koji nastaju zamjenom kalija barijem.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Hijalofan

Kategorija:Silikatni minerali
Anortit

**Anortit** je mineral iz grupe alumosilikata, preciznije alumosilikat kalcijuma sa molekulskom formulom CaAl2Si2O8. To je jedan od krajnjih članova serije plagioklasnih feldspata, zajedno sa albitom. Pod anortitom se podrazumijevaju i feldspati koji sadrži više od 90% molekularnih procenata anortita. Boja anortita je bijela, siva, crvenkasta, a ogreb bijel. Nađen je u sastavu meteorita.

**Anortit** je završni član kalcijeve serije minerala plagioklasa feldspat. Hemijska formula čistog anortita je CaAl2Si2O8 . Anortit se nalazi u mafičnim magmatskim stijenama. Anortit je rijedak na Zemlji , ali ga ima u izobilju na Mjesecu.
## Također pogledajte 
* Feldspat

## Reference 
Kategorija:Silikatni minerali
Kategorija:Drago kamenje
Kategorija:Minerali kalcija
Vanadij(V)-oksid

**Vanadij(V) oksid** ili **vandij-pentoksid** je hemijski spoj čija je formula V2O5. To je oksid amfoternnog karaktera. Reaguje sa jakim nereducirajućim kiselinama dajući soli, npr:
:V2O5  +  2 HNO3  &rarr;  2 VO2(NO3)  +  H2O
Također reaguje sa jakim bazama dajući polioksovanadate, čija struktura zavisi od pH. Ako je prisutan višak natrij-hidroksida, nastaje natrij-ortovanadat Na3VO4. Dodatkom kiseline ovom spoju nastaje rastvor koji sadrži ione  HVO42&minus; i V2O74&minus; pri pH između 9 – 13, a pri pH 4O124&minus; i HV10O285&minus;. Upotrebljava se kao katalizator pri sintezi sumporne kiseline.

Kategorija:Spojevi vanadija
Kategorija:Oksidi
Kategorija:Karcinogene grupe 2B po IARC
Metastrongylus

**Metastrongylus** je rod nematoda iz porodice *Metastrongylidae*. To su nematode dužine 12–26&nbsp;mm mužjaci i 20–50&nbsp;mm ženke koje parazitiraju prvenstveno u bronhijama distalnih djelova pluća svinja. Bolest koju uzrokuju ovi paraziti se zove metastrongiloza.

## Vrste 
**Metastrongylus elongatus* (Dujardin, 1845) syn. *M. apri*
**Metastrongylus pudentodectus* (Wostokow, 1905)
**Metastrongylus salmi* (Gedoelst, 1823)
**Metastrongylus confusus* (Jansen, 1964)
**Metastrongylus asymmetricus* (Noda, 1973)

## Životni ciklus 
Životni ciklus ovih parazita je indirektan. Odrasle ženke legu jaja u bronhima. Jaja su dimenzija 50-65 x 30-40 μm, eliptična su i opna im je narovašena. Nakon toga svinja iskašlje ta jaja, proguta ih i ona putem fecesa dolaze u vanjsku sredinu. Zatim ta jaja pojedu kišne gliste, a u glistama dolazi do razvitka u tri larvalne faze. Infektivne ličinke će se obrazovati u kišnoj glisti u zavisnosti od temperature: pri temperaturi  od 22-23&nbsp;°C za 16 dana, pri temperaturi od 15-16&nbsp;°C za 21 dan, a pri temperaturi od 10-11&nbsp;°C za 219 dana. Ciklus se zavšava tako da svinje pojedu ove kišne gliste (najčešće su to svinje u ekstenzivnom uzgoju, ili divlje svinje). Larva iz svarene gliste se oslobađa i prolazi kroz zid tankih crijeva, migrira preko limfnih čvorova i krvnih sudova u pluća gdje prolazi još kroz dvije larvalne faze. Prva jaja u fecesu se pojavljuju oko 4 sedmice poslije infekcije.

## Reference 
Kategorija:Nematode
Kategorija:Paraziti
Kategorija:Bolesti svinja
Irsko more

**Irsko more** je more koje se nalazi između ostrva Irska i Velika Britanija. Povezano je sa Keltskim morem, koje je dio Atlantskog okeana, kanalom sv. Đorđa između Irske i Velsa, a na sjeveru sa Sjevernim Kanalom između Sjeverne Irske i Škotske. Ima površinu od 104.000&nbsp;km2. U sredini Irskog mora se nalazi ostrvo Man. More je ekonomski veoma značajno radi regionalne trgovine i transporta, kao i ribolova. Godišnje saobraćaj između ova dva ostrva iznosi preko 12 miliona putnika i 17 miliona tona trgovine.

Dugo vremena se predlaže željeznički tunel dugačak 80&nbsp;km koji bi išao ispod Irskog mora i spajao ova dva ostrva, još od 1897.

## Reference 
Kategorija:Geografija Irske
Kategorija:Geografija Ujedinjenog Kraljevstva
Kategorija:Mora
Crkva svetog Vasilija Ostroškog

* Crkva svetog Vasilija Ostroškog (Beograd)
* Crkva svetog Vasilija Ostroškog (Istočno Sarajevo)
* Crkva svetog Vasilija Ostroškog (Preljina)
* Crkva svetog Vasilija Ostroškog (Šabac)
Breza (višeznačna odrednica)

* Breza, vrsta listopadnog drveta

**Bosna i Hercegovina**:

* Breza (općina), naselje i općina u središnjem dijelu zemlje

**Crna Gora**:

* Breza (Kolašin), naselje u općini Kolašin
* Breza (Polimlje), srednjovjekovno naselje u današnjoj Crnoj Gori

**Hrvatska**:

* Breza (Bjelovar), naselje grada Bjelovara, Bjelovarsko-bilogorska županija
* Breza (Klana), naselje u općini Klana, Primorsko-goranska županija

**Slovenija**:

* Breza (Trebnje), naselje u općini Trebnje, regija Jugoistočna Slovenija
* Mala Breza, naselje u općini Laško, regija Savinjska

**Umjetnost**:

* Breza (film), igrani film hrvatskog režisera Ante Babaje
Sulfat

mini|Struktura sulfat iona
**Sulfat** je poliatomski anion, čija je empirijska formula SO42-. Struktura mu je tetraedarska, u kojoj je sumpor okružen sa četiri atoma kisika. Većina sulfata su rastvorljivi u vodi, osim sulfata kalcija, stroncija i barija. Ova osobina se kod barij-sulfata koristi za njegovo gravimetrijsko određivanje.

## Također pogledajte 
* Sulfonat

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Anioni
Charlotte Perrelli

**Charlotte Perrelli** (punim imenom: *Anna Jenny Charlotte Nilsson*) je popularna švedska pjevačica. Rođena je 7. oktobra 1974. godine.

Pobjedila je na takmičenju za pjesmu Evrovizije 1999. godine pjesmom *Take Me to Your Heaven*, a predstavljala je opet svoju zemlju na takmičenju za pjesmu Evrovizije 2008. godine u Beogradu, gdje je osvojila 18. mjesto. Poslije pobjede na Eurosongu 1999. godine napustila je grupu Wizex u kojoj je dugo godina pjevala, da bi započela sa solo karijerom.

## Diskografija
*1999 - *Charlotte*
*2001 - *Miss Jealousy*
*2004 - *Gone Too Long*
*2006 - *I din röst*
*2008 - *Hero*
*2008 - *Rimfrostjul*
*2012 - *The Girl*
*2013 - *Min barndoms jul*
*2017 - *Mitt liv*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Rođeni 1974.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Hovmantorp
Kategorija:Švedske pjevačice
Demokratska Federativna Jugoslavija

**Demokratska Federativna Jugoslavija** (**DFJ**) bila je privremena država osnovana tokom Drugog svjetskog rata 29. novembra 1943. na Drugom zasjedanju Antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Jugoslavije (AVNOJ). Njegov prvobitni izvršni organ bio je Nacionalni komitet oslobođenja Jugoslavije (NKOJ). Tokom svog postojanja njom je upravljao maršal Josip Broz Tito kao premijer.

Priznali su ju Saveznici na Teheranskoj konferenciji, zajedno sa AVNOJ-em kao svojim savjetodavnim tijelom. Jugoslavenska vlada u egzilu kralja Petra II u Londonu, dijelom zbog pritiska Ujedinjenog Kraljevstva, priznala je vladu AVNOJ-a Viškim sporazumom, potpisanim 16. juna 1944. između premijera Vlade u egzilu Ivana Šubašića i Tita.
# Zaključci donijeti se imaju odmah formirati posebnim odlukama AVNOJ-a.
# Kao posebna odluka AVNOJ-a, u odluci br. 7, Josipu Brozu Titu je dodijeljen naziv "maršal Jugoslavije" na temelju prijedloga koji je postavila slovenska delegacija na čelu s Josipom Vidmarom. Predsjedništvo AVNOJ-a je na svojoj prvoj sjednici 30. novembra 1943. godine jednoglasno prihvatilo prijedlog slovenske delegacije da se Titu dodijeli taj naziv.

AVNOJ je tada izdao šest odluka, a Prezidijum AVNOJ-a, koji je nastavio svoju funkciju i kada nije zasjedao, četiri odluke. Oni su zajedno činili ustav nove države koja se formirala u Jugoslaviji. Prezidijum je 30. novembra Titu dodijelio čin "maršal Jugoslavije" i imenovao ga za predsjednika vlade (ili vršioca dužnosti premijera) i ministra narodne odbrane. U NKOJ su imenovana tri potpredsjednika i još trinaest ministara.

Naziv "Demokratska Federativna Jugoslavija" zvanično je usvojen 17. februara 1944. godine. Istog dana usvojili su i grb Jugoslavije sa pet baklji.

Nakon svrgavanja kralja Petra II, 29. novembra 1945. godine proglašena je Federativna Narodna Republika Jugoslavija.

## Vlada 
Njeno zakonodavno tijelo, nakon novembra 1944. godine, bila je Privremena skupština. Sporazum Tito-Šubašić iz 1944. proglasio je da je država pluralistička demokratija koja garantuje: demokratske slobode; lična sloboda; sloboda govora, okupljanja i vjeroispovijesti; i slobodnu štampu. Međutim, do januara 1945. Tito je udaljio vladu od riječi "pluralistička demokratija", tvrdeći da iako je prihvatio demokratiju, nema "potrebe" za više stranaka, jer da više stranaka nepotrebno stvara podjele usred ratnih napora Jugoslavije i da je Narodni front predstavljao sav jugoslavenski narod.

## Administrativna podjela 
alt=|mini|290x290piksel|Administrativna podjela Demokratske Federativne Jugoslavije 1945.
Demokratska Federativna Jugoslavija se sastojala od 6 federalnih država i 2 autonomne pokrajine:

* Federalna Država Srbija
** Autonomna Pokrajina Vojvodina
** Autonomna Pokrajina Kosovo
* Federalna Država Hrvatska
* Demokratska Bosna i Hercegovina
* Federalna Slovenija
* Federalna Država Crna Gora
* Demokratska Federalna Makedonija

## Reference 
## Izvori 
* 
* 
* 
* 
* 

*
Kategorija:Historija SFRJ
Kategorija:1943. u Jugoslaviji
Kategorija:1944. u Jugoslaviji
Kategorija:1945. u Jugoslaviji
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1943.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1945.
Iğdır (pokrajina)

**Pokrajina Iğdır** (tur.: *Iğdır ili*) je pokrajina na istoku Turske. Graniči sa Azerbejdžanom, Armenijom i Iranom a unutar Turske sa pokrajinama: Kars na sjeverozapadu i Ağrı na jugu i zapadu. Zauzima površinu od 3.588&nbsp;km2 a prema podacima iz 2010. u pokrajini je živjelo 184.418 stanovnika. Formirana je 1993. godine od jugoistočnog dijela Kars pokrajine.

Najviša planina u Turskoj, planina Ararat (Ağrı Dağı) nalazi se na području Iğdır pokrajine iako je veći dio pokrajine široka ravnica koja se prostire ispod planine. Klima je najtoplija u ovom dijelu Turske što pogoduje uzgoju pamuka. Rijeka Aras formira granicu prema Armeniji.

Glavni grad pokrajine je Iğdır. Većinski dio stanovništva pokrajine čine Kurdi a ostatak Azeri.

## Gradovi 
* Aralık
* Iğdır
* Karakoyunlu
* Tuzluca

## Distrikti 
Pokrajina Iğdır se sastoji od sljedeća 4 distrikta (glavni gradovi su podebljani):
* Aralık
* **Iğdır**
* Karakoyunlu
* Tuzluca

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica pokrajine

## Reference 
Kategorija:Pokrajine u Turskoj
*
Iğdır

**Iğdır** je mali grad u regiji Doğu Anadolu u Turskoj, i ujedno je glavni grad provincije Iğdır. Površina iznosi oko 1.479&nbsp;km2, a broj stanovnika je 75.927.

## Demografija 
## Sport 
**Poznati klubovi**:
* Iğdırspor (nogomet)

## Poznate osobe 
* Avetis Aharonyan
* Drastamat Kanayan
* Servet Çetin

## Slike 

Datoteka:Iğdır'dan bir görünüm.jpg|Pogled na grad
Datoteka:Iğdır Ovası.jpg|Pogled na igridska polja
Datoteka:A view of Igdir city centre.jpg|Pogled na centar Igdira
Datoteka:Iğdır Koçbaşlı mezar.png|Nadgrobni spomenik ovce

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Gradovi u Turskoj
Dolar

mini|desno|200px|Oznaka za dolar
**Dolar** (često označavan kao **$**) je naziv za zvaničnu valutu u nekoliko država, teritorija i drugih regija.

## Trenutno aktivni dolari 
* Američki dolar
* Australski dolar
* Bahamski dolar
* Belizejski dolar
* Bermudski dolar
* Brunejski dolar
* Fidžijski dolar
* Gvajanski dolar
* Hongkonški dolar
* Istočnokaribski dolar
* Jamajčanski dolar
* Kajmanski dolar
* Kanadski dolar
* Kiribatski dolar
* Liberijski dolar
* Namibijski dolar
* Novozelandski dolar
* Singapurski dolar
* Solomonski dolar
* Surinamski dolar
* Tajvanski dolar
* Trinidad i Tobago dolar
* Zimbabveanski dolar

## Također pogledajte 
* Spisak valuta po državama

Kategorija:Valute
Ixodes ricinus

**Ixodes ricinus** (poznat i kao **obični krpelj**) je "tvrdi" krpelj koji parazitira na stoci, jelenima, psima i ostalim životinjama, kao i na ljudima. Ixodes ricinus može prenositi različite bolesti uključujući babeziozu, encefalomijelitis ovaca, lajmsku bolest, Q groznicu i mnoge druge.

Ova vrsta nosi naziv *ricinus* zato što ženka kada se nasisa krvi postane velika poput zrna graška i izgledom i bojom podsjeća na plod biljke ricinus.

## Raspostranjenost 
Ova vrsta se može naći u većem dijelu Evrope, djelovima Azije i Sjevernoj Africi.

## Reference 
Kategorija:Paraziti
Kategorija:Paučnjaci
Giro d'Italia

mini|desno|250px|Ružičasta majica, koju nosi vodeći biciklist na Giro d'Italiji
'''Giro d'Italia'* () popularna je biciklistička utrka koja se svake godine, uz izuzetak ratnih, održava u Italiji i okolnim državama. Jedna je od najslavnijih biciklističkih utrka zajedno s Tour de Franceom. Nastala je 1909. kao odgovor na Tour de France, ali i kako bi se povećala prodaja novina *La Gazzetta dello Sport'', koje su bile prvobitni organizator te utrke. Trenutni organizator jest kompanija RCS Sport. Vodeći biciklist na Giru nosi ružičastu majicu. Najviše pobjeda u ukupnom poretku u historiji imali su domaći takmičari. Utrka svake godinje počinje iz drugog grada, a tradicionalno se završava u Milanu, uz nekoliko izuzetaka.

## Etapne pobjede 
### Po vozačima 
Trideset četiri vozača pobijedila su u deset ili više etapa (aktivni su napisani **podebljano**):

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt


Giro d'Italia
Giro d'Italia
Baćinska jezera

299x299px|mini|desno|Pogled na Baćinska jezera
**Baćinska jezera** su skup jezera u mjestu Baćina u blizini grada Ploče u Hrvatskoj. Voda u njima je slatka, a ima i izvora koji su povezani direktno s Jadranskim morem.

## Geografija 
Sastoje se od šest spojenih i jednog odvojenog jezera: Oćuša, Crniševo, Podgora, Sladinac, Vrbnik, Šipak i Plitko jezero. Površinom najveće jezero je Oćuša. Najdublje jezero je Crniševo s dubinom od 34 metra. Vrbnik je najmanje od jezera i jedino nije povezano s ostalim jezerima. Na jezerima se nalaze tri mala ostrvčića te dva tunela. Prvi spaja jezera s morem, kako bi višak zimske vode koja dolazi iz Vrgoračkog polja odveo u more te spriječio poplave.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20110313140331/http://www.dalmatia.net/dalmatia-bacina-lakes/bacina-lakes.html

Kategorija:Jezera u Hrvatskoj
Anthony Quinn (višeznačnica)

* Anthony Quinn, meksičko-američki glumac
* Anthony Tyler Quinn, glumac rođen 1964.
* Anthony Quinn (ragbijaš), australijski ragbijaš
Rendgenska difrakcija

mini|desno
**Rendgenska difrakcija** je nedestruktivna analitička metoda određivanja kristalografske strukture, hemijskog sastava i fizičkih osobina materijala. Tehnike se baziraju na posmatranju intenziteta rasutih rendgenskih zraka u funkciji upadnog ugla, polarizacije, talasne dužine ili energije. Zavisno od stanja materijala, može se raditi metodom monokristala ili metodom praha.

### Difrakcija na jediničnom kristalu (monokristalu) 
Snop rendgenskih zraka pada na kristal i zraci se rasipaju te mijenjaju smjer i interferiraju. Na fotografskom filmu se dobije difrakciona slika, koja se sastoji od svijetlih traka, koje odgovaraju maksimumima pozitivne interferencije rendgenskih zraka i tamnih traka, koje odgovaraju negativnoj interferenciji. Analizom difrakcione slike, moguće je odrediti razmak između strukturnih dijelova kristala, a za izračunavanje se koristi Braggova jednačina.

Kategorija:Kristalografija
Yucatan (čvor)

* Yucatán, poluostrvo u Meksiku
* Yucatán (država), meksička savezna država
* Republika Yucatán, bivša nezavisna država u Srednjoj Americi (oko 1840)
* Jukatanski kanal, kanal između Meksika i Kube
* Šifrovani naziv zgrade u kojoj je bila smještena čileanska tajna policija, koju je koristila DINA da pritvara i muči protivnike vojne diktature Augusta Pinocheta
* Yucatán (grupa), grupa koja pjeva na velškom jeziku