open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jimmy Wales

**Jimmy Donal Wales** (7. august 1966) američko-britanski je internet poduzetnik, osnivač i predsjednik Wikimedia udruženja, neprofitne organizacije koja brine o Wikipediji i ostalim wiki projektima.

Wales je također osnivač tvrtke *Wikia*, koja nije pravno povezana s Wikimedijom, unutar koje je osnovan Wikicities projekt.

## Reference
## Vanjski linkovi
*Jimmyjeva web stranica
*Walesov blog
*Jimmyjeva korisnička stranica na engleskoj Wikipediji 
*Larry Sanger o nastanku Wikipedije

Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Wikipedia
DMA

**DMA** je skraćenica engleske složenice **Direct Memory Access** i u računarstvu DMA označava vrstu sabirnice koja omogućava vanjskim jedinicama kao: tvrdi disk, zvučne kartice, grafičkim karticama direktan pristup glavnoj memoriji računara za čitanje i pisanje podataka i to bez direktnog posredovanja centralne jedinice.

## Način rada 
DMA tehnologija rasterećuje centralnu jedinicu računara od:

* izravnog upravljanja interrupta vanjskih jedinica
* prijenosa podataka s vanjske jedinice u glavnu memoriju
* prijenosa podataka iz glavne memorije prema vanjskoj jedinici 
* prijenosa podataka iz jednog dijela memorije u drugi

Sa DMA tehnologijom arhitekt računara ne mora odvajati cikluse od centralne jedinice za obavljanje rada s uglavnom mnogo sporijim vanjskim jedinicama. DMA je obično izvedena s posebnim integriranim krugovima koji su napravljeni za tu funkciju. Kod računara zasnovanih na Intel integriranim krugovima DMA funkciju obavljaju posebna kola kao Intel 8237A-5 ili slični.

## Dijelovi DMA 
Svaki DMA integrirano kolo sastoji se od sljedećih dijelova:

### Brojilo 
Brojilo označava koliko bitova podataka se može prenijeti u jednom ciklusu. Svaki kanal ima svoje interno brojilo.

** 8 bitni 
** 16 bitni 
** 32 bitni
** 64 bitni
** 128 bitni

### Broj kanala 
Broj kanala označava koliko uređaja mogu koristiti funkcije DMA u isto vrijeme

** 8     
** 16
** 32

Prvi kanal počinje od 0 dok je zadnji kanal (maksimalni broj kanala - 1)

### Osnovni signali 
Osnovni signali u DMA protokolu su:

** DRQ  - DMA zahtjev
** DACK - DMA zahtjev primljen
** TC   - DMA zahtjev izvršen

## Također pogledajte 
* Integrated Drive Electronics

Kategorija:Sabirnica
Kategorija:Skraćenice
Kategorija:Matična ploča
Xena: Princeza ratnica

***Xena: Princeza ratnica*** () televizijska je serija koja prati avanture Xene (Zina), reformirane banditkinje u vječnoj potrazi za iskupljenjem, i njene vjerne pratilje Gabrielle (Gabrijel).

## Uloge i likovi 
150p|mini|Xena i Gabrielle|lijevo
### Glavni 
* Lucy Lawless – Xena
* Renee O'Connor – Gabrielle

### Sporedni 
* Claire Stansfield – Alti
* Jennifer Sky – Amarice 
* Alexandra Tydings – Afrodita, boginja ljubavi  
* Kevin Smith – Ares, bog rata
* Bruce Campbell – Autolycus, kralj lopova
* Marton Csokas – Borias
* Hudson Leick – Callisto 
* Karl Urban – Cezar 
* Danielle Cormack – Ephiny
* Adrienne Wilkinson – Eve, u ranijim epizodama poznata kao Livia
* Kevin Sorbo – Herkules  
* Michael Hurst – Iolaus  
* Ted Raimi – Joxer

## Osoblje 
## Priča 
## Epizode 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Whoosh
* Ausxip
* Mammoth Index - direktorij internet stranica posvećenih Xeni 
* Xena Online 

Kategorija:Američke TV-serije
*
Kategorija:Američke TV-serije sa početkom prikazivanja 1995.
Kategorija:Američke TV-serije iz 1990-ih
Kategorija:Američke TV-serije iz 2000-tih
Kategorija:TV-emisije na engleskom jeziku
Kategorija:Serije "Universal Televisiona"
Projekt "Manhattan"

**Projekt "Manhattan"** pokrenut je 1942. po naredbi tadašnjeg američkog predsjednika Roosevelta, a nazvan je po jednom dijelu New Yorka.

Cilj projekta bio je da usavrši novi tip nekonvencionalnog, prije svega atomskog, oružja. Grupa izbjeglih jevrejskih naučnika iz Evrope pisala je Rooseveltu o namjeri njemačkih nacista da naprave oružje bazirano na nuklearnoj energiji, a jedan od potpisnika bio je i Albert Einstein. Nacistička Njemačka, prema njihovom pisanju, došla je do velikih otkrića u području nuklearne fizike i mogla bi vrlo brzo početi proizvoditi "ekstremno razorne bombe". Pismo je potaklo Roosevelta da naredi pokretanje ovog projekta, koji je držan u velikoj tajnosti.

Vođa projekta bio je general Leslie Groves. On je uspostavio tri veće laboratorije u SAD-u:
* Oak Ridge (Tennessee)
* Hanford (Washington)
* Los Alamos, Novi Meksiko.

Radovi na usavršavanju atomskog oružja u Los Alamosu izvođeni su pod šifrom Y. Tokom radova na projektu "Manhattan" napravljene su četiri atomske bombe. Glavni naučnik bio je Robert Oppenheimer.

## Također pogledajte 
* Atomski napad na Hiroshimu i Nagasaki


Kategorija:Nuklearno oružje
Kategorija:Drugi svjetski rat
Kategorija:Historija Sjedinjenih Američkih Država
Himna Rusije

**Himnu Rusije** napisao je Sergej Mihalkov na muziku Aleksandra Aleksandrova. Ova verzija je zvanična od 2001.

## Tekst 
### Ruski tekst 

### Prepis na latinici 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rusija
Kategorija:Državne himne
Marseljeza

**Marseillaise** () jeste francuska državna himna.

Komponirao ju je Rouget de Lisle u noći sa 25. na 26. april 1792. tokom objave rata Austriji u Strasbourgu.

Prvobitno se zvala ''Chant de guerre pour l'armée du Rhin*, tj. *Ratna pjesma Rajnske vojske'' i bila je posvećena grofu Nicolasu Luckneru, zapovjedniku i guverneru Strasbourga.
Dobila je ime 30. jula 1792. jer je pjevana prilikom ulaska 500 dobrovoljaca iz Marseillea u Pariz. 

14. jula 1795. proglašena je državnom himnom Francuske.

## Tekst 
Allons enfants de la Patrie,
le jour de gloire est arrivé
Contre nous de la tyrannie
L'étendard sanglant est levé.
L'étendard sanglant est levé:
Entendez-vous dans les campagnes
Mugir ces féroces soldats!
Ils viennent jusque dans vos bras
Égorger vos fils et vos compagnes.

***Refren:***
Aux armes citoyens,
Formez vos bataillons.
Marchons! Marchons!
Qu'un sang impur
Abreuve nos sillons

Que veut cette horde d'esclaves
De traîtres, de rois conjurés?
Pour qui ces ignobles entraves
Ces fers dès longtemps préparés
Ces fers dès longtemps préparés
Français, pour nous, Ah quel outrage
Quel transport il doit exciter!
C'est nous qu'on ose méditer
De rendre à l'antique esclavage

***Refren***

Quoi! Des cohortes étrangères
Feraient la loi dans nos foyers!
Quoi! Ces phalanges mercenaires
Terrasseraient nos fiers guerriers.
Terrasseraient nos fiers guerriers.
Grand Dieu! Par des mains enchaînées
Nos fronts, sous le joug, se ploieraient.
De vils despotes deviendraient
Les maîtres de nos destinées

***Refren***

Tremblez tyrans, et vous perfides
L'opprobe de tous les partis.
Tremblez, vos projets parricides
Vont enfin recevoir leur prix!
Vont enfin recevoir leur prix!
Tout est soldat pour vous combattre.
S'ils tombent nos jeunes héros,
La terre en produit de nouveaux
Contre vous, tous prêts à se battre

***Refren***

Français en guerriers magnanimes
Portez ou retenez vos coups.
Épargnez ces tristes victimes
A regrets s'armant contre nous!
A regrets s'armant contre nous!
Mais ce despote sanguinaire
Mais les complices de Bouillé
Tous les tigres qui sans pitié
Déchirent le sein de leur mère!

***Refren***

Amour Sacré de la Patrie
Conduis, soutiens nos braves vengeurs.
Liberté, Liberté chérie
Combats avec tes défenseurs
Combats avec tes défenseurs
Sous nos drapeaux, que la victoire
Accoure à tes mâles accents
Que tes ennemis expirants
Voient ton triomphe et nous, notre gloire

***Refren***

Nous entrerons dans la carrière
Quand nos aînés n'y seront plus
Nous y trouverons leur poussière
Et la trace de leur vertus!
Et la trace de leur vertus!
Bien moins jaloux de leur survivre
Que de partager leur cercueil.
Nous aurons le sublime orgueil
De les venger ou de les suivre

***Refren***

Melodija:
Datoteka:Francia.ogg

Kategorija:Francuska
Kategorija:Državne himne
Robert Hooke

mini|Robert Hooke

**Robert Hooke** (Freshwater, 18. juli 1635. - London, 3. mart 1703.), engleski fizičar, matematičar i izumitelj.

Jedan je od najmnogostranijih naučnika 17. vijeka. Radio je s Robertom Boyleom na konstrukciji vazdušne pumpe i poboljšao mikroskop. Eksperimentalno je dokazao da se centar težišta Zemlje i Mjeseca kreće oko Sunca u elipsi. Prvi je utvrdio da se svaka tvar grijanjem rasteže, postavio kinetičku hipotezu plinova i formulisao osnovni zakon teorije elastičnosti (***Hookeov zakon***). Predložio je temperaturu topljenja leda za nultu tačku termometarske skale.

## Također pogledajte 
* Spisak graditelja astronomskih instrumenata

## Reference 
Kategorija:Britanski fizičari
Kategorija:Britanski matematičari
Kategorija:Britanski izumitelji
Kategorija:Engleski polimati
Sinagoga

**Sinagoga** () jest zgrada u kojoj se obavljaju vjerske aktivnosti u judaizmu. Glavna uloga sinagoge jeste zajednička molitva, premda je povezana i s privatnom ili osobnom molitvom. Sinagoga se povezuje i s učenjem i u tom svojstvu naziva se bet midraš ili "kuća učenja". Nije jasno da li je u starim vremenima kuća učenja bila dio glavnog svetilišta ili se nalazila odmah do njega, kao danas.
Svrha sinagoge je da bude mjesto okupljanja, bet kneset, mjesto gdje se održavaju gradski skupovi i gdje se obavljaju poslovi.

mini|desno|200p|SinagogaOd 1. vijeka pa do danas, sinagoga se gradila tako da služi i kao konačište za putnike, bet orhim. Kada su u pitanju umjetnost i arhitektura sinagoge, Jevreji su se prilagođavali životu izvan Hrama, prihvaćajući dominantnu estetiku svog doba. To je svojevrstan pomak od kolektivne religije iz najranijih vremena prema individualiznoj religiji sinagoge, koja je mogla biti prenesena u sve zemlje i sve zajednice. Sve do modernih vremena, sinagoga je bila sjedište jevrejskog iskustva. S liberalnim tendencijama koje je donijela misao 18. i 19. vijeka nastale su razne inovacije u sinagogama reformističkih i konzervativnih Jevreja.

Njemački reformisti su uveli orgulje i muziku u vjersku službu, što su do izvjesne mjere preuzele i konzervativne sinagoge u 20. stoljeću. Prihvaćanje propovjedi, svećeničke odjeće, govornog jezika okoline i sekularnog, pored vjerskog obrazovanja, predstavljali su osnovne elemente za razvoj savremene sinagoge. Učešće žena u službi, prvo u reformističkoj zajednici, a kasnije i u mnogim drugim liberalnim kongregacijama, pojavilo se kao vrlo značajno pitanje čak i u ortodoksnim krugovima. Na taj način, kako je sinagoga izašla iz geta kao zajednice srednjovekovnih vremena, moderno doba je izvršilo na nju veći uticaj od bilo kojeg drugog faktora u njenoj historiji.

U starom dobu i u srednjem vijeku, sinagoga je bila nosilac svih jevrejskih vrijednosti, kao i središte većeg dijela aktivnosti zajednice. Danas takve sekularne stvari kao što su filantropija i cionizam imaju druge kanale. Opstajanje sinagoge kao trajne odlike jevrejske civilizacije ukazuje, međutim, na neprekinuti kontekst za one mitske elemente tradicije koji nadilaze historijsko vrijeme.

## Također pogledajte 
* Bima (sinagoga)
* Sinagoga u Grazu
* Sarajevska sinagoga

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.benevolencija.eu.org/content/view/128/35/ 
* http://www.slovak-jewish-heritage.org/
* https://web.archive.org/web/20121003060007/http://www.eldridgestreetsynagogue.org/

Kategorija:Judaizam
Orgulje

mini|200p|Orgulje
**Orgulje** su jedno od najsloženijih instrumenata s tipkama. Imaju, ovisno o veličini, od jedne do čak pet ili šest klavijatura po kojima se svira rukama (manuali) i klavijaturu na kojoj se svira nogama (pedal). Broj manuala ovisi o veličini orgulja, odnosno o broju registara, tj. svirala. Registar je niz svirala iste boje i jačine zvuka. Postoje u orguljama registri tamnih, tiših tonova, oni prodornijeg, reskijeg i glasnijeg zvuka koji oponašaju razne muzičke instrumente. Svirale su onaj dio orgulja u kojima titra stupac zgusnutog zraka i time proizvodi zvukove različitih boja i visina. Zvuk se na orguljama proizvodi tako da se pritiskom tipke na klavijaturi dovodi zrak iz mijeha u svirale, koje su različite građe.
mini|200p|Orgulje

Poznate su, naime, starokineske usne orgulje, a hidraulične ili vodene bile su raširene u antičkoj Grčkoj. U starome Rimu spominju se jednostavnije građene pneumatske orgulje. Posredovanjem Bizanta, orgulje se u sedmom vijeku uvode u kršćanske crkve, a njihovo zlatno doba svakako je razdoblje od sedamnaestog do osamnaestog vijeka, kad su građene iznimno složene mehaničke barokne orgulje. U devetnaestom se pak vijeku uvodi pneumatska i električna traktura, što posljeduje orkestralnijim zvukom, ali i ubrzanim stradavanjem starijih orgulja koje se zamjenjuju novima, posebno na prijelazu iz devetnaestog u dvadeseti vijek.

Primjenom registara orgulje mogu oponašati sve boje orkestralnih instrumenata i ljudskih glasova, zato se simbolički nazivaju *kraljicom instrumenata*. One nisu stalni orkestralni instrument, nego se najčešće primjenjuju kao solistički instrument, posebno tokom bogoslužja. Nalaze se gotovo i u svim ozbiljnijim koncertnim dvoranama, kako starijim tako i onima nastalim posljednjih desetljeća.

## Reference 
Kategorija:Instrumenti sa tipkama
Muzički instrument

180px|thumb|desno|Žice na klaviru preko kojih se proizvode zvukovi
**Muzički instrumenti** su naprave čija je svrha proizvođenje zvukova, bilo različitih frekvencija da bismo dobili melodiju ili istih frekvencija radi ritma.

Proučavanje muzičkih instrumenata, njihove historije, evolucije, konstrukcije i sistematike, predmet je nauke koja se naziva organologija. Njena oblast istraživanja je ogromna, obuhvata gotovo čitavu historiju čovječanstva i uključuje sve kulturne periode i civilizacije. Ova nauka proučava arheološke nalaze, zbirke etnografskih muzeja, historijske, religijske i književne izvore, slike, crteže i skulpture. Organologija je neophodna za razvoj specijaliziranih muzejskih i amaterskih zbirki muzičkih instrumenata.

## Vrste muzičkih instrumenata 
* Autohtoni narodni instrumenti - instrumenti koji su specifični za pojedine dijelove neke zemlje.
* Duvački instrumenti - proizvode zvuk tako što se upuhuje zrak u njih, bilo čovjek iz pluća (flauta, gajde, truba, klarinet), bilo mehanički (orgulje, harmonika)
* Udaraljke - proizvode zvuk različitih (ksilofon) ili uvijek istih frekvencija (bubnjevi, činele)
* Gudački instrumenti - proizvode zvuk ili okidanjem žica (gitara, saz, tamburica, bas, harfa) ili gudanjem po žicama (violina, viola, violončelo, gusle) (moguće je okidati i žice violine, i to se ponekad i radi)
* Ljudski glas - ne samo strogo kao instrument, nego vrlo često proizvodi prekrasne zvukove. 
** Ženski glasovi: sopran, mezzosopran i alt. 
** Muški glasovi: tenor, bariton i bas).
* Elektronski instrumenti - danas mogu zamijeniti veliki broj muzičkih instrumenata, a krenuli su od tzv. ritam-mašine, danas su najpopularnije elektronske klavijature (obično se nazivaju sintisajzer, jer sintetiziraju zvuk).
* Instrumenti s klavijaturama - proizvode zvuk obično tako što prenose ljudsko stiskanje tipki u udarce batića po žicama. Klavir je najpoznatiji predstavnik, dok su stariji  čembalo i klavičembalo.

## Nastanak muzičkih instrumenata 
Prvi instrumenti nastali su prije više od 40.000 godina, izrađeni od kostiju, kamena, drveta ili školjki. Jedan od najstarijih poznatih instrumenata je kosturna flauta, izrađena od ptičijih kosti.

Klasifikacija instrumenata koji se koriste za stvaranje i izvođenje muzike datira još iz antičkih vremena. U staroj Grčkoj, bili su podijeljeni u dvije glavne grupe: duvačke i udaraljke. Svi gudački instrumenti pripadali su drugoj grupi, jer su se žice „udarale“ prstima ili trzalicom. Oko drugog stoljeća p. n. e., formirana je posebna grupa žičanih instrumenata, a ti instrumenti su ubrzo stekli vodeću ulogu. Ubrzo je postala popularna detaljnija klasifikacija na tri grupe — duvački, udaraljke i gudački.

## Također pogledajte 
* Orkestar

## Reference 
Kategorija:Muzika
Moment inercije

**Moment inercije** je mjera inercije za rotacijsko kretanje. Može se, dakle, reći da je moment inercije rotacijska analogija mase. Što je moment inercije nekog tijela veći, to ga je teže pokrenuti u rotaciju ili zaustaviti njegovu rotaciju.

Međutim, za razliku od mase, moment inercije nije neki nepromjenjivi broj: on ovisi o osi oko koje se dešava rotacija tijela. Matematička definicija momenta inercije materijalne tačke mase \mathbf{}m za neku osu "a" je:

::::\mathbf{}J_a=mr^2

gdje je \mathbf{}r udaljenost te tačke od ose rotacije; mjerna jedinica je [**kgm^2**].

Za neko tijelo sastavljeno od N materijalnih čestica moment inercije za neku osu je jednak zbiru momenata inercije svih materijalnih čestica za tu istu osu.

::::J_a=\sum m_i{r_i}^2

Ovo je nepraktičan izraz za neko kontinuirano tijelo za koji bi trebalo znati tačan broj i položaj svih čestica. Umjesto toga vrši se integriranje momenata inercije svih diferencijalnih masa \mathbf{}dm

::::J_a=\int r^2dm=\int r^2\rho dV

uz pretpostavku da je gustoća tijela \mathbf{}\rho po cijelom volumenu jednaka, dobijamo

::::J_a=\rho\int r^2dV=\rho\int r^2dxdydz

Momenti inercije za ose koje prolaze kroz težište tijela se nazivaju **vlastitim momentima inercije**. Iako gornja matematička formulacija vrijedi općenito, moment inercije za neku osu koja prolazi izvan težišta tijela se može izračunati pomoću **Steinerovog pravila**, koje se može ovako formulisati: *Moment inercije tijela za neku osu koja ne prolazi težištem jednak je zbiru vlastitog momenta inercije za osu paralelnu s traženom osom i proizvoda mase tijela s kvadratom udaljenosti težišta tijela od tražene ose*. Ovo je pravilo vrlo važno i elementarno. Proizvod mase tijela i kvadrata udaljenosti težišta tijela od tražene ose se naziva **položajni moment inercije**.

Matematička formula Steinerovog pravila se može zapisati na slijedeći način:

::::\mathbf{}J=J_{vl}+mr^2=J_{vl}+J_{pol}

Iz svega izloženog treba uočiti nekoliko činjenica bitnih za razumijevanje materije:
* Što je neka masa udaljenija od ose rotacije, to je teže vršiti rotaciju.
* Inertnost mase pri rotaciji raste s kvadratom udaljenosti od ose rotacije.
* Materijalna tačka nema vlastitih momenata inercije jer nema protežnost.
* Za dovoljno kompaktna tijela (npr. mala kugla) u nekim slučajevima se mogu aproksimirati da nemaju vlastitih momenata inercije.
* Moment inercije nekog tijela ne ovisi samo o njegovoj masi i udaljenosti njegovog težišta od ose rotacije, već i o obliku.
* Steinerovo pravilo se primjenjuje bez obzira na to da li osa rotacije prolazi kroz tijelo ili se nalazi izvan njega, bitan je samo odnos ose prema težištu.

Kategorija:Mehanika
Kategorija:Fizikalne veličine
Olena Ljašenko

mini|desno|175p|Olena Ljašenko
**Olena Anatolijivna Ljašenko** () nekadašnja je ukrajinska umjetnička klizačica.

## Karijera 
Rođena je 8. septembra 1976. u Kijevu. Njen trener bila je Marina Amirhanova. Počela je klizati kad je imala četiri godine. Triput je osvojila medalju na evropskim prvenstvima: bronza (1995), srebro (2004) i bronza (2005), osam puta bila je ukrajinska prvakinja i ima četiri učešća na Olimpijskim igrama. U tom periodu uvijek je bila na među deset najboljih na svjetskim prvenstvima. Njen najbolji plasman na svjetskom prvenstvu jest šesto mjesto 2002.

### Rezultati na takmičenjima 
* 1994.
** Ukrajinski šampionat -4. 
** Olimpijada - 19. 
** Svjetsko prvenstvo -6. 
* 1995.
** Ukrajinski šampionat – Srebrna medalja 
** Evropsko prvenstvo – Bronzana medalja 
** Svetsko prvenstvo -9. 
* 1996.
** Ukrajinski šampionat – Zlatna medalja 
** Takmičenje "Skate Israel" - Srebrna medalja 
** Evropsko prvenstvo -4. 
** Svjetsko prvenstvo -12. 
* 1997.
** Ukrajinski šampionat – Srebrna medalja 
** Takmičenje "Skate Canada Grand Prix"- 9. 
** Takmičenje "Nation's Cup Grand Prix"- 6. 
** Takmičenje "Skate Israel"- Bronzana medalja 
** Evropsko prvenstvo -5. 
* 1998.
** Ukrajinski šampionat – Srebrna medalja 
** Evropsko prvenstvo -5. 
** Olimpijada - 9. 
** Svjetsko prvenstvo -7. 
* 1999.
** Ukrajinski šampionat – Zlatna medalja 
** Evropsko prvenstvo - 7. 
** Takmičenje "Skate Canada Grand Prix" -Zlatna medalja 
** Svjetsko prvenstvo - 8. 
* 2000.
** Ukrajinski šampionat – Zlatna medalja 
** Evropsko prvenstvo - 5. 
** Svjetsko prvenstvo - 10. 
* 2001.
** Ukrajinski šampionat – Zlatna medalja 
** Evropsko prvenstvo - 4. 
** Svjetsko prvenstvo - 8. 
* 2002.
** Ukrajinski šampionat – Srebrna medalja 
** Evropsko prvenstvo - 9. 
** Olimpijada - 14. 
** Svjetsko prvenstvo - 6. 
* 2003.
** Ukrajinski šampionat – Zlatna medalja 
** Evropsko prvenstvo - 5. 
** Svjetsko prvenstvo - 7. 
** Kup Kine - Zlatna medalja 
** Kup Rusije- Zlatna medalja 
** NHK Trofej- Srebrna medalja 
* 2004.
** Grand pri - 4. 
** Evropsko prvenstvo – Srebrna medalja 
** Svjetsko prvenstvo - 11. 
* 2005.
** Ukrajinski šampionat – Zlatna medalja 
** Evropsko prvenstvo – Bronzana medalja 
** Svjetsko prvenstvo - 10. 
* 2006.
** Ukrajinski šampionat – Zlatna medalja

## Vanjski linkovi 
* Profil na sajtu ISU-a

Kategorija:Rođeni 1976.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Kijev
Kategorija:Ukrajinski umjetnički klizači
Kategorija:Ukrajinski olimpijci
Kategorija:Umjetnički klizači na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Umjetnički klizači na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Umjetnički klizači na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Umjetnički klizači na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Hiperravan

**Hiperravan** je koncept u geometriji. Radi se o generalizaciji koncepta ravni.

U jednodimenzionom prostoru (kao što je linija), hiperravan je tačka; Ona dijeli liniju na dva dijela. U dvodimenzionalnom prostoru (kao što je *xy* ravan), hiperravan je linija; ona dijeli ravan na dvije polu-ravni. U trodimenzionom prostoru, hiperravan je obična  ravan; ona dijeli prostor u dva polu-prostora. Ovaj koncept se može primijeniti i na prostore sa četiri i više dimenzija, gdje se objekat koji dijeli prosto naziva hiperravni.

## Formalna definicija 
U opštem slučaju, hiperravan je afini prostor kodimenzije 1. Drugim riječima, hiperravan je višedimenziona analogija (dvodimenzione) ravni u trodimenzionom prostoru.

Afina hiperravan u *n*-dimenzionom prostoru se može opisati linearnom jednačinom sljedećeg oblika:

:*a*1*x*1 + *a*2*x*2 + ... + *a**n**x**n* = *b*,

gdje nisu svi *a**i* jednaki nuli. Ako je *b*=0, dobijamo linearnu hiperravan, koja prolazi kroz koordinatni početak.

Dva polu-prostora koja određuje hiperravan u *n*-dimenzionom prostoru su:

:*a*1*x*1 + *a*2*x*2 + ... + *a**n**x**n* ≤ *b*

i

:*a*1*x*1 + *a*2*x*2 + ... + *a**n**x**n* ≥ *b*.

Kategorija:Euklidska geometrija
Kategorija:Afina geometrija
Kategorija:Linearna algebra
Kategorija:Projektivna geometrija
Kategorija:Multidimenzionalna geometrija
Jodie Foster

**Alicia Christian "Jodie" Foster** američka je glumica, režiserka, filmska producentica i dvostruka dobitnica *Oscara*.

## Filmografija 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1962.
Kategorija:Biografije, Los Angeles
Kategorija:Američke glumice
Kategorija:Američki režiseri
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Engleske
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Irske
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Dobitnici Emmyja
Moment sile

**Moment** je vektorska fizikalna veličina kojom se u mehanici opisuje  kao rotacija, odnosno kaže se da rotaciju vrši moment sile ili kraće moment. Može se reći i da je moment djelovanje sile na nekom kraku. Moment se uvijek odnosi na neku tačku ili osu oko koje se vrši rotacija, a njegov vektor se izračunava pomoću vektorskog produkta.

::::\mathbf{M}=r \times F

gdje je \mathbf{r} vektor najkraće udaljenosti od ose ili tačke za koju tražimo moment do pravca na kojem se nalazi vektor sile. Mjerna jedinica za moment je, kako se vidi iz formule, njutnmetar [**Nm**].

Moment sile za neku osu neće postojati kada pravac vektora sile siječe tu osu ili kad je paralelan s njom.

## Također pogledajte 
* Statika
* Torzija (mehanika)

Kategorija:Fizikalne veličine
Kategorija:Mehanika
Kretanje

**Kretanje** nekog tijela najjednostavnije možemo definirati kao promjenu položaja tog tijela u prostoru tokom vremena. Svako se kretanje događa uslijed djelovanja sila, iako same sile nije nužno uzeti u obzir da bi se naučno analiziralo kretanje.

Da bismo u potpunosti opisali kretanje nekog tijela, potrebno je znati njegov zakon puta, iz čega se može dobiti putanja te zakon brzine i ubrzanja.

Grana mehanike koja detaljno pručava kretanje se zove kinematika.

Svako kretanje i njegove značajke se po potrebi mogu razložiti na komponente po osim u nekom po volji definisanom koordinatnom sistema. Tako se ukupni radijvektor položaja tačke može u Kartezijevom sistemu razložiti na komponente x, y i z ili koordinate položaja, vektor brzine na komponente \mathbf{}v_x, \mathbf{}v_y i \mathbf{}v_z itd.

Radi boljeg razumijevanja kretanja i s njim povezanih pojmova, ovdje je izloženo nekoliko specifičnih slučajeva:
*Jednoliko kretanje po pravcu
*Jednoliko ubrzano kretanje po pravcu
*Slobodni pad
*Vertikalni hitac
*Horizontalni hitac
*Jednoliko kretanje po kružnici
*Jednoliko ubrzano kretanje po kružnici

## Također pogledajte 
* Snaga

Kategorija:Mehanika
Kategorija:Fizikalni fenomeni
Kategorija:Kretanje
Jednoliko kretanje po pravcu

**Jednoliko pravolinijsko kretanje**  ili **jednoliko kretanje po pravcu** je kretanje tijela bez ubrzanja. Tijelo se kreće uvijek istom brzinom i tokom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve.

Formula za brzinu tijela tokom jednolikog pravolinijskog kretanja je:

:
v={ s\over t}

Pomnožimo li jednačinu s nazivnikom dobijemo da je:

:* s=v &times; t *

Uz to formula za vrijeme glasi:

:
t={ s\over v}

Formula za *s* se može zaključiti i iz prikaza v-t grafika jednolikog kretanja, gdje dobijemo lik pravougaonika ili kvadrata nakon prikazivanja dobivenih vrijednosti *v* u odnosu na *t*. Budući da se površina tih geometrijskih likova prikazuje proizvodom njihovih suprotnih stranica, tako i ovdje za traženi *s* možemo pomnožiti stranice *v* i *t*.

Formula za *v* dobije se iz s-t grafika, gdje se dobije lik trokuta, pa se tako i ta formula zaključi.

*Pravac u s-t grafiku je je ravan što prikazuje da tijelo prevaljuje jednake puteve. Što je pravac nagnutiji na ordinatnu (*y*) osu, brzina tijela je veća jer tijelo brže prevaljuje veće puteve. 
*Pravac u v-t grafiku je zapravo ravna linija što pokazuje da je brzina uvijek jednaka.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Mehanika
Ljekar

[mini|Ljekar pregledava pacijenticu sa [stetoskopom]]
**Ljekar**, **liječnik** ili **doktor medicine** je zdravstveni radnik koji je završio medicinski ili stomatološki fakultet i bavi se medicinom, tj. promovisanjem, održavanjem i unapređenjem zdravlja kroz proučavanje, dijagnozu, prognozu i liječenje bolesti i ozljeda i drugih fizičkih ili duševnih oštećenja.

Ljekari mogu da fokusiraju svoju praksu na određene kategorije bolesti, tipove pacijenata i metode liječenja – poznate kao specijalnosti – ili mogu preuzeti odgovornost za pružanje stalne i sveobuhvatne medicinske njege pojedincima, porodicama i zajednicama – poznate kao opšta praksa. Medicinska praksa ispravno zahtijeva kako detaljno poznavanje akademskih disciplina, kao što su anatomija i fiziologija, osnovne bolesti i njihovo liječenje.

U mnogim državama, također i u Bosni i Hercegovini, od ljekara se zahtjeva polaganje posebnih državnih ispita, čije uspješno polaganje omogućuju ljekaru legalni rad.

U Bosni i Hercegovini studij opće medicine obično traje 6 godina (stomatologije 5 godina), nakon čega je moguće nastaviti specijalizaciju.

## Hipokratova zakletva 
lijevo|mini|279x279piksel|Hipokrat, poznat kao otac medicine
Po sticanju uslova za rad doktora medicine, svaki ljekar polaže Hipokratovu zakletvu koje se mora pridržavati, a podrazumjeva kodekse ponašanja i čuvanje profesionalne tajne.

Tokom historije ova se zakletva često mijenjala, ali je na kongresu Međunarodnog saveza liječničkih društava u Ženevi 1948. ustanovljena konačna zakleta koja se danas koristi, ***Ženevska zakletva***:

*"U času kada stupam među članove liječničke profesije, svečano obećajem da ću svoj život staviti u službu humanosti. Prema svojim učiteljima sačuvaću dužnu zahvalnost i poštovanje. Svoje ću zvanje obavljati savjesno i dostojanstveno. Najvažnija će mi briga biti zdravlje moga pacijenta. Poštovaću tajne onog koji mi se povjeri. Održavaću svim svojim silama čast i plemenite tradicije liječničkog zvanja. Moje kolege biće mi braća. U vršenju dužnosti prema bolesniku neće na mene uticati nikakvi obziri vjere, nacionalnosti, rase, političke ili klasne pripadnosti. Apsolutno ću poštovati ljudski život od samog začetka. Niti pod prijetnjom neću dopustiti da se iskoriste moja medicinska znanja suprotno zakonima humanosti. Ovo obećajem svečano, slobodno, pozivajući se na svoju čast".* 

## Vrste ljekara 
Postoje različite specijalizacije za koje se ljekar po završenom fakultetu može odlučiti, pa zavisno od grane medicine za koju je završio specijalizaciju on može postati:

* alergolog
* anesteziolog
* dermatolog
* dijabetolog
* endokrinolog
* epidemiolog
* fizijatar
* fiziolog
* gastroenterolog
* gerijatar
* ginekolog
* imunolog
* infektolog
* internist
* kardiolog
* hirurg
* neurohirurg
* plastični hirurg
* mikrobiolog
* nefrolog
* oftalmolog
* onkolog
* ortoped
* otorinolaringolog
* patolog
* pedijatar
* perinatolog
* psihijatar
* pulmolog
* radiolog
* reumatolog
* stomatolog
* transfuziolog
* traumatolog
* urolog
* venerolog

## Reference 
Kategorija:Medicina
Slobodni pad

mini|250p|Slobodni pad
**Slobodni pad** je **jednoliko ubrzano** kretanje tijela uzrokovano djelovanjem Zemljine privlačne sile ili sile teže. Pri tome tijelo pri padu prevaljuje sve veće puteve, jer je brzina pada sve veća. 
Kao iznos ubrzanja uzima se ubrzanje gravitacione sile i iznosi ~9,81 m/s2 Pri tome se za izračunavanje ostalih fizikalnih veličina koriste formule za jednoliko ubrzano kretanje.

Prilikom slobodnog pada, visina s koje tijelo pada se označava sa *h*, ubrzanje sa *g*, vrijeme sa *t*, a brzina sa *v*. Oznaka *h*, ujedno označava i put koji će tijelo preći tokom čitavog pada.

Formule koje opisuju slobodan pad se izvode iz osnovnih formula kretanja. Treba imati na umu da tijelo prilikom slobodnog pada nema početnu brzinu, tako da se početna brzina izostavlja iz svih formula i treba paziti na to da je ubrznje **a** u našem slučaju gravitaciono ubrzanje **g**.

v = gt

s = \frac{gt^2}{2}

Ako izrazimo vrijeme iz prve formule kao \scriptstyle \frac{v}{g} i uvrstimo u drugu dobit ćemo:

s = \frac{g(\frac{v}{g})^2}{2}

s = \frac{\frac{v^2}{g}}{2}

s = \frac{v^2}{2g}

Iz ove formule možemo dobiti još dvije, a to su:

g = \frac{v^2}{2h}

I ona važnija, koja govori o brzini tijela koje će imati nakon pada sa visine h (a prije udara o tlo):

v = \sqrt{2gh}

Zbog Zemljine rotacije ona je sferoidnog oblika, tj. spljoštena je na polovima. Zbog toga je udaljenost polova od centra Zemlje manja od udaljenosti ekvatora od centra Zemlje, pa je gravitaciona sila na polovima jača. S druge strane, Zemljina rotacija uzrokuje da centifuglana sila, nastala rotacijom Zemlje, jače djeluje na tijela koja su bliže ekvatoru nego na ona blizu polova. S obzirom da je ova sila slaba, rezultujuća sila - sila Zemljine teže - jače djeluje na tijela bliža polovima. Ovisno o geografskoj širini i dužini, gravitaciona sila je različita čak i za pojedine djelove većih gradova.

U narednoj listi su prikazane precizne vrijednosti ubrzanja sile teže, u nekim gradovima Evrope i Afrike.
 
      **GRAD**                                  **g(m/s2)**
      Reykjavík                             9, 822 80
      Helsinki                              9, 819 15
      Berlin                                9, 812 82
      Pariz                                 9, 809 41
      München                               9, 807 44
      Rim                                   9, 803 63
      Kinšasa                               9, 779 18
      Johannesburg                          9, 785 50

*vrlo tačne vrijednosti konstante *g* mogu pružiti informacije o geološkoj građi podzemlja, pa se upotrebljavaju, između ostalog i kao jedna od metoda pri traganju za ležištima nafte i plina.

Kategorija:Mehanika
De Stijl

**De Stijl** je bio umjetnički pokret 1920-ih godina. Pokret se također naziva i *neoplasticizam* ili *nova plastična umjetnost*. Naziv *De Stijl* dolazi od holandske riječi *stil*.

Godine 1917. Theo van Doesburg je zajedno sa arhitektom J. P. P. Oudom i slikarom Pitom Mondrijanom osnovao u Holandiji časopis *De Stijl* koji je postao glasilo ovog pokreta, kojim su postavljeni principi jednog strogo apstraktnog, funkionalističkog umjetničkog pokreta. Teorijski osnov ovog pokreta koncipirao je prije svega Mondrijan. Mondrijan je svoju teoriju čiste funkcionalne apstrakcije shvatio kao logični nastavak kubizma.

Zagovornici De Stijla su nastojali da izraze utopijske ideale duševne harmonije i reda. Težili su ka čistoj apstrakciji i univerzalnosti sa svođenjem na osnovne forme i boje. Sa geometrijskom jednostavnošću elementarnih proporcija, pojednostavnili su vizuelne kompozicije na horizontalne i vertikalne smjerove te su koristili osnovne boje: crvenu, plavu, žutu, bijelu i crnu.

U mnogim radovima iz ovog stila vertikalne i horizontalne linije se mimoilaze bez preklapanja.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Apstraktna umjetnost

## Vanjski linkovi 
* https://www.ilustromania.com/artistic-movements/de-stijl

Kategorija:Moderna arhitektura
Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Moderna umjetnost
Kategorija:Umjetnički pravci
Kategorija:Umjetnost Zapada
Putanja

**Putanja** je krivulja po kojoj se tokom kretanja kreće materijalna tačka ili središte mase nekog tijela. U općem slučaju putanja može biti bilo kakva prostorna krivulja.

Ukoliko jednačina putanje nije unaprijed poznata, može se odrediti tako da se iz jednačine zakona puta eliminira vrijeme. Evo najjednostavnijeg mogućeg primjera: neka je zakon puta neke tačke \mathbf{}x=t. Ova jednačina govori da se tačka nakon \mathbf{}n sekundi pomakla za \mathbf{}n metara po pravcu \mathbf{}x. Putanja te tačke je očito sam pravac \mathbf{}x.

Uzmimo samo malo složeniji primjer: neka je zakon puta dat izrazima \mathbf{}x=t, \mathbf{}y=t. Kada izjednačimo \mathbf{}t u obje jednačine, dobijamo jednačinu putanje \mathbf{}y=x.

Na isti se način jednačinu putanje raznim matematičkim manipulacijama može dobiti i za mnogo složenije izraze zakona puta u bilo kakvom koordinatnom sistemu.

Kategorija:Mehanika
Organska arhitektura

mini|desno|Fallingwater

**Organska arhitektura** je ogranak arhitekture koji promoviše harmoniju između prirode i čovjeka kroz dizajn koji je toliko integrisan u okolinu da dijelovi objekta, namještaj i okolina postaju dio jedinstvene međusobno podređene kompozicije. Riječ *organska arhitektura* je prvi put upotrebio arhitekta Frank Lloyd Wright.
  
Teoretičar David Pearson je predložio listu pravila po kojih bi se trebalo držati u organskoj arhitekturi:

Dizajn mora
:- biti inspirisan od prirode i biti samoodrživ, zdrav, ekonomičan i raznolik
:- rasti iznutra kao iz sjemena
:- postojati u trajnoj sadašnjosti i počinjati uvijek nanovo
:- pratiti tokove te biti fleksibilan i prilagodljiv
:- podmiriti sociološke, fizičke i duhovne potrebe
:- izrasti iz okoliša i biti jedinstven
:- slaviti duh mladosti, igre i iznenađenja
:- izraziti ritam muzike i snagu plesa

Klasičan primjer organske arhitekture je Fallingwater (slapovi) kuće koju je Frank Lloyd Wright dizajnirao za Kaufmann familiju. Kuća je izgrađena na mjestu koje je bilo izazovno zbog strmog brda na vrhu vodopada i koje je očito inspirisalo Wright-a. Mješajući prirodni obližnji kamen sa hrabrim isturenim gredama obojenim u svijetlo smeđu boju da se uklope u ambijent, objekat se sa svojim dizajnom jedino da tom mjestu može uspješno uklopiti. 

Kategorija:Moderna arhitektura
Kategorija:Arhitektura
Newtonovi zakoni kretanja

[mini|200p|desno|Prvi i drugi Newtonov zakon iz knjige *Principia Mathematica* na [latinski jezik|latinskom]]
**Newtonovi zakoni kretanja** jesu zakoni klasične mehanike objavljeni 1687. u djelu *Matematički principi prirodne filozofije* Isaaca Newtona koji predstavljaju temelje današnje moderne mehanike.

## Prvi zakon: Zakon inercije
U originalu, na latinskom, Newton ga je zapisao:

Svako tijelo ostaje u stanju mirovanja ili jednolikog pravolinijskog kretanja sve dok neka sila dovede do promjene tog stanja. Taj zakon zove se još i zakon inercije.

## Drugi zakon: Zakon sile
Ovaj zakon Newton je napisao ovim riječima, na latinskom:

Promjena količine kretanja proporcionalna je ukupnoj sili koja djeluje na tijelo i odvija se u smjeru djelovanja te sile.

Sila je jednaka izvodu impulsa po vremenu:

: \vec F=\frac{\mbox{d} \vec p}{\mbox{d}t}, gdje je \vec p impuls i važi \vec p = m \cdot \vec v.

Iz te formule slijedi da je u slučaju konstantne mase (masa se može i mijenjati, npr. kod rakete) intenzitet sile jednak proizvodu mase tijela i ubrzanja koje tijelo dobije djelovanjem te sile:

: \vec F = \frac{\mbox{d}}{\mbox{d}t}(m \cdot \vec v) = \frac{\mbox{d}m}{\mbox{d}t}\vec v + m \frac{\mbox{d}\vec v}{\mbox{d}t} .

Za slučaj konstantne mase važi

:  \frac{\mbox{d}m}{\mbox{d}t} = 0 

te stoga:

: \vec F = m \cdot \vec a

ili u skalarnom obliku:

:  F = m \cdot a 

gdje je *F* sila, *m* (konstantna) masa tijela, a *a* ubrzanje koje to tijelo dobija djelovanjem sile. Sila od 1 Njutna je sila koja tijelu mase 1 kilograma daje ubrzanje od 1 \frac{m}{s^2}.

## Treći zakon: Zakon akcije i reakcije
Tekst zakona kako je Newton zapisao na latinskom glasi:

Svakom djelovanju (akciji) suprotstavlja se po intenzitetu jednako i suprotno usmjereno djelovanje (reakcija). Djelovanje dvaju tijela jednog na drugo jednako je i suprotno usmjereno.
:\overrightarrow{F_1} = -\overrightarrow{F_2}

## Četvrti zakon
Ponekad se u literaturi spominje i tzv. Četvrti zakon mehanike (iako ga Newton u *Principia Mathematica* ne navodi), koji se odnosi na slaganje sila: ako na neko tijelo djeluje *n* sila, onda je ukupna sila (o kojoj je riječ u 2. zakonu):

: \vec F = \vec F_ {1} + ... + \vec F_{n}.

## Vanjski linkovi 
* MIT Physics video lecture  on Newton's three laws
* Light and Matter – an on-line textbook
* Motion Mountain – an on-line textbook
*Simulation on Newton's first law of motion
*"Newton's Second Law" by Enrique Zeleny, Wolfram Demonstrations Project.
*Newton's 3rd Law demonstrated in a vacuum

Kategorija:Mehanika
Kategorija:Historija fizike
Kategorija:Koncepti u fizici
Kategorija:Eksperimentalna fizika
Kategorija:Fizičke jednačine
Kategorija:Naučno posmatranje
Količina kretanja

Fizikalna veličina koju zovemo **količina kretanja** je vektorska veličina čiji je intenzitet definisan kao **\mathbf{}p=mv** gdje je \mathbf{}m masa tijela, a \mathbf{}v brzina. Taj je vektor, dakle, usmjeren u smjeru vektora brzine.

Derivacija količine kretanja po vremenu jednaka je sili, a to je ujedno i drugačiji prikaz prvog Newtonovog zakona ili zakona inercije, što je lahko pokazati:

::::{dp \over dt}={d(mv) \over dt}=m{dv \over dt}=ma=F

U gornjoj formuli važno je uočiti da se masa može izvući ispred operatora derivacije, s obzirom na to da je njena derivacija jednaka nuli, tj. masa je konstantna, što općenito vrijedi za većinu tijela u kretanju nerelativističkim brzinama. Konstantnost mase se ne bi, na primjer, mogla pretpostaviti kod proračunavanja kretanja rakete, s obzirom na to da velika masa goriva izgara u vrlo kratkom vremenu.

## Održanje linearne količine kretanja 
Količina kretanja je vrlo važna i ilustrativna fizikalna veličina. Njena važnost se može izreći **zakonom o očuvanju količine kretanja**, što je jedan od temeljnih zakona mehanike. Taj bi se zakon mogao formulisati na slijedeći način: *Količina kretanja izoliranog sistema je konstantna, odnosno, ukupna promjena količine kretanja u vremenu unutar izoliranog sistema jednaka je nuli.*

::::p_1+p_2+...+p_N=\mathbf{konst}
::::{dp_1 \over dt}+...+{dp_N \over dt}=0

Upravo navedenu tvrdnju je lahko obrazložiti: Zamislimo da se izolirani sistem sastoji od Njutn čestica. Na svaku česticu u svakom trenutku djeluje neka rezultantna sila pa će tako na i-tu česticu djelovati neka sila \mathbf{}F_i, koja je posljedica interakcije s ostalim česticama, a na j-tu česticu će djelovati \mathbf{}F_j. Ukupna sila u sistemu jednaka je zbiru svih N sila, a kako znamo iz 3. Newtonovog zakona da je sila i-te čestice na j-tu česticu jednaka po intenzitetu, a suprotna po smjeru sili j-te čestice na i-tu česticu, tako možemo zaključiti da je vektorska suma svih unutrašnjih sila u sistemu jednaka nuli. Ako je rezultantna sila jednaka nuli, tada, uz gornje definicije, i vrijedi zakon o očuvanju količine kretanja.

## Također pogledajte 
* Zakoni održanja
* Sila
* Impuls
* Kinetička energija
* Momentno preslikavanje
* Noetherov teorem
* Brzina
* Planckova količina kretanja

## Zabilješke 
## Reference 
* 
* Serway, Raymond; Jewett, John (2003). *Physics for Scientists and Engineers* (6 ed.). Brooks Cole. 
*Stenger, Victor J. (2000). *Timeless Reality: Symmetry, Simplicity, and Multiple Universes*. Prometheus Books. Chpt. 12 in particular.
* Tipler, Paul (1998). *Physics for Scientists and Engineers: Vol. 1: Mechanics, Oscillations and Waves, Thermodynamics* (4th ed.). W. H. Freeman. 
* 'H C Verma' 'Concepts of Physics, Part 1' 'Bharti Bhawan'
* For numericals refer 'IE Irodov','Problems in General Physics'
* 

## Vanjski linkovi 
* Conservation of momentum  - A chapter from an online textbook
* Planck units expressed as geometry of momentum 

Kategorija:Fizikalne veličine
Kategorija:Mehanika
Kategorija:Koncepti u fizici
Kategorija:Zakoni održanja
Kategorija:Mehanika kontinuuma
Kategorija:Kretanje
Pritisak

mini|532x532piksel|Primjer pritiska vode
**Pritisak** *(p)* se, posve općenito, definiše kao omjer sile *(F)* i površine *(S)* na koju ta sila djeluje pod pravim uglom. Možemo pisati:

::::p={F \over S}.

Proizlazi da je mjerna jedinica za pritisak njutn po metru kvadratnom (**N/m2**). Ta izvedena mjerna jedinica se kraće naziva **paskal** (**Pa**).

Pritisak je, u većini slučajeva, pojam vezan uz izučavanje fluida (tekućina i plinova), međutim i u fizici čvrstih tijela koristimo taj pojam - npr. **kontaktni pritisci** između čvrstih tijela u dodiru.

Za bolje razumijevanje pritiska, dobro je objasniti uzrok njegove pojave kod fluida.
*Kod tekućina, pritisak će se javiti u dva slučaja:
**Prilikom djelovanja gravitacije ili inercijalnih sila, kada će sve čestice tekućine dobiti težinu te će  djelovati nekom ukupnom silom u smjeru djelovanja rezultantne sile polja u kojem se tekućina nalazi. Takvo djelovanje će proizvesti **hidrostatički pritisak**.
**Prilikom kretanja (strujanja) tekućine, kada će na neku prepreku strujanju djelovati sila **dinamičkog pritiska**, i to na površini u koju tekućina udara.
*Kod plinova će uvijek postojati pritisak ukoliko je promatrana masa plina ograničena čvrstim stijenkama. Čestice plina se u prostoru slobodno i haotično kreću sudarajući se međusobno i sa stijenkama s kojima je plin omeđen. Pri svakom sudaru čestica prenosi neki impuls sile na stijenke, a ukupna sila u jedinici vremena jednaka je zbiru svih sila prenesenih svim udarima na promatranoj površini stijenke koji su se desili u promatranom vremenu.

Jedinice za pritisak su:
* bar
* standardna atmosfera
* tehnička atmosfera
* mmHg (milimetri živinog stuba)

### Također pogledajte
* Naprezanje
* Uspon

Kategorija:Mehanika
Funkcionalizam

mini|desno|Auditorijum u Aarhusu, Danska
**Funkcionalizam** u arhitekturi je princip da arhitekti bi trebali dizajnirati objekte prema svrsi samog objekta. Ova izjava sama po sebi nije samo-očigledna i predmet je zabuna i kontraverze u samoj profesiji a naročito u odnosu prema modernoj arhitekturi.

Izvor funkcionalizma u objektima datira još od doba Viruvijsko trijada u kojem upotreba (*utilitas*) stoji uz ljepotu (*venustas*) i stabilnost (*firmitas*) kao jedan od tri klasična cilja arhitekture. 

Početkom 20. vijeka čikaški arhitekta Louis Sullivan je popularizirao izreku da forma uvijek slijedi funkciju u kojoj je uobličio svoje vjerovanje da veličina objekta, masivnost, odnos prostora i ostale karakteristike objekta trebaju da proizađu isključivo iz funkcije objekta. Implikacija je da ukoliko se funkcionalne potrebe potkrijepe da će arhitektonska ljepota i estetika sama prirodno doći. 

Le Corbusier jedan od najpoznatijih modernih arhitekata je izjavio da je "kuća mašina za življenje" a njegovo djelo Villa Savoye se smatra kao prototip funkcionalizma.

Ipak postoji tvrdokorni stavovi protiv funkcionalizma koji čine ovu temu kontraverznom. 70 godina američki arhitekta Philip Johnson tvrdio je da arhitektonska profesija nema veze sa funkcionalističkom odgovornošću tj. da arhitektura ne bi trebao da se bavi pitanjem funkcionalnosti objekata. Poznati arhitekti kao što su Frank Gehry, Steven Holl, Richard Meier i I.M. Pei vide sebe prevashodno kao umjetnike koji nemaju odgovornost prema klijentu ili korisnicima objekata. Oni smatraju svoje objekte umjetničkim radovima koji nisu podložni praktičnom kriticizmu. Također je poznat i stav postmodernog arhitekte Peter Eisenman-a koji je svoj rad bazira na ekstremnoj teoretskoj osnovi u vidu stava "Ja ne radim funkcionalnost".

Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Moderna arhitektura
Poluprečnik

framed|M = Središter = Poluprečnikd = Prečnik
U geometriji **poluprečnik** kruga ili sfere je bilo koji segment od njegovog centra do perimetra, a u modernijoj upotrebi to je i njihova dužina. Ime dolazi od latinskog radius, što znači zraka, ali i letva točka kočije. Tipična skraćenica i naziv matematičke varijable za radijus je R ili r. Proširenjem, prečnik D je definisan kao dvostruki poluprečnik:

:d \doteq 2r \quad \Rightarrow \quad r = \frac d 2.

Ako objekt nema centar, termin se može odnositi na njegov poluprečnik opisanog kruga ili opisane sfere. U oba slučaja, poluprečnik može biti veći od polovine prečnika, koji se obično definiše kao maksimalno rastojanje između bilo koje dvije tačke na slici. Poluprečnik geometrijske figure je obično polumjer najvećeg kruga ili sfere sadržane u njoj. Unutrašnji poluprečnik prstena, cijevi ili drugog šupljeg predmeta je polumjer njegove šupljine.

Za pravilne poligone, poluprečnik je isti kao i pokuprečnik njegovog kruga. Poluprečnik pravilnog poligona naziva se i apotema. U teoriji grafika, poluprečnik grafa je minimum preko svih vrhova u maksimalne udaljenosti od u do bilo kojeg drugog vrha grafa.

Poluprečnik je polovina prečnika:

:r = \frac C {2\pi}

## Također pogledajte 
* Atomski radijus
* Bohrov radijus

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sfere
Kategorija:Kružnice
Kategorija:Dužina
Međunarodni stil

mini|desno|Barcelona paviljon, Mies Van Der Rohe, 1929

**Međunarodni stil** je bio glavni arhitektonski trend tokom 1920-ih i 30-ih godina. Osnovni dizajnerski principi ovog stila su gotovo identični sa modernom arhitekturom a se izraz uglavnom koristi za označavanje objekata i arhitekata iz decenija modernizma prije drugog svjetskog rata.

Porijeklo ovog stila datira oko 1900. godine kada je veliki broj arhitekata širom svijeta započeo razvijanje novih arhitektonskih rješenja u svrhu integrisanja tradicionalnih presedana sa novim sociološkim i tehnološkim zahtjevima. Međunarodni stil je doživio svoj uspon tokom 1920-ih u zapadnoj Evropi povezujući nekoliko smjerova podstilova kao što je bio De Stijl, radove Le Corbusiera te nekoliko težnji da se industrijaliziraju tradicionalne građevinske vještine. 

Kategorija:Moderna arhitektura
Otomi

**Otomí** (Hñähñu) su indijanski narod koji živi u centralnoj visoravni Meksika. Otomija, koji govore jezikom iz Oto-Mangue jezične porodice, ima otprilike 250.000. Žive na prostranoj teritoriji između 19° i 21° sjeverne geografske širine i 98° i 100° zapadne geografske dužine. Ovo područje, koje karakteriziraju snažni geografski kontrasti, prostire se od strmih planina Sierra Gorda do polusuhih Mezquital visoravni, te od doline Toluca Valley do brežuljaka Huastecan.

Otomi su prvo indijansko pleme koje se suprotstavilo Hernanu Cortesu, ali su nakon poraza postali španski saveznici i učestvovali u rušenju astečkog carstva.

## Ime 
Ime Otomi prema jednoj teoriji nastalo je od astečkog naziva totomitl, što se prevodi kao 'flechador de pájaros' ili 'strijelce ptica' . Jacques Soustelle smatra da je naziv došao od astečkog Otomitl, od otocac, 'onaj koji hoda' i mitl, 'strijela' . Sami sebe oni pak nazivaju Ñañhu ili Hña-hñu, odnosno 'oni koji govore hñu' ili 'oni koji govorne nazalno' . Među njihovim raznim grupama postoje slični nazivi kojim označavaju sebe. Grupa Otomí de la Sierra sebe zove Nąñų ili 'govornici otomi jezika', ili Nųhų (=narod Otomi).

## Vanjski linkovi 
* Stranica mexicantextiles
* Stranica edomexico o historiji Otomija 
* Stranica hartford o svjetskoj historiji

Kategorija:Oto-Manguean
Kategorija:Meksički Indijanci