Mojre

**Moire** ili **Mojre** (grč. **Μοîραι** *Moírai*) u grčkoj mitologiji su jedne od Primordijalnih bogova, božice su sudbine, usuda, tri sestre suđenice, tri kćeri Zeusa i Temide ili Nikte, a neki izvori tvrde Ananke. Njihov pandan u rimskoj mitologiji su Parke, a postoje i drugi ekvivalenti u kulturama koje potiču iz proto-indoevropske kulture. Njihov broj je postao fiksiran na tri: Kloto ("predilica"), Lahesis ("alotter") i Atropos ("neokretni", metafora smrti)..

Međutim, prema često citiranom latinskom stihu *Clotho colum retinet, Lachesis net, et Atropos occat*, njihove uloge i funkcije su također viđene drugačije:

Kloto, najmlađa od sestara, predsjedala je trenutkom u kojem smo rođeni, a u ruci je držala preslicu; Lahesis je ispleo sve događaje i radnje našeg života; i Atropos, najstariji od trojice, presjekao je nit ljudskog života makazama.

Uloga Mojri je bila da osiguraju da svako biće, smrtno i božansko, živi svoju sudbinu onako kako im je bila dodijeljena zakonima svemira. Za smrtnike je ova sudbina protezala čitav njihov život i bila je predstavljena kao nit ispredena iz vretena. Općenito, smatralo se da su čak i iznad bogova u svojoj ulozi izvršitelja sudbine, iako je u nekim tekstovima Zeus, poglavica bogova, u stanju da im zapovijeda.

U homerskim pjesmama Mojra ili Aisa se odnose na granicu i kraj života, a Zeus se pojavljuje kao vođa sudbine. U *Teogoniji* Hesioda, tri Mojre su personificirane, kćeri Nikte i djeluju iznad bogovima. Kasnije su spominjane kao kćeri Zeusa i Temide, koja je bila oličenje božanskog poretka i zakona. U Platonovoj Državi Tri Mojre su Anankeove kćeri (neophodnost).

## Etimologija 
mini|100p|Simbol sudbine

Grčka riječ μοῖρα značila je dio, a proširivanjem značenja počela je označavati dio sudbine ili života. Tako su Suđenice dobile svoje grčko ime Mojre.

Mojra može značiti dio ili udio u raspodjeli plijena (ίση μοῖρα, ísē moîra, „jednak plijen“), udio u životu, sudbina, smrt (μοῖρα θανάτοιο, moîra thanátoio, "sudbina smrti"), dio podijeljene zemlje. Riječ se također koristi za nešto što je ispravno (κατὰ μοῖραν, kata moîran, „prema sudbini, po redu, s pravom“).

## Karakteristike 
Isprva su bile prikazivane kao jedna božica. Homer u *Ilijadi* govori o jednoj Mojri, a opet i o više njih. U *Odiseji* spominje *Klothes*, Kloto. U nordijskoj mitologiji bile su zvane Nornama.

Opisivane su kao hladne, bezosjećajne, bezdušne i nemilosrdne. Često su prikazivane starim i oronulim ženama. Bez obzira na loš glas, bile su poštovane kao božice. Mladenke su im žrtvovale uvojke svoje kose i zaklinjale se u njihovo ime. Moguće je da su izvorno bile božice rođenja.

## Mitski odnosi 
Tri Mojre su kćeri prvobitne boginje Nikte ("noć") i sestre Kere ("crne sudbine"), Tanatosa ("smrt") i Nemesis ("odmazda"). koja je bila oličenje božanskog reda i zakona. i sestre Eunomije ("zakonitost, red"), Dike ("pravda") i Eirene ("mir"). Poros je povezan sa početkom svih stvari, a Tekmor je povezan sa krajem svih stvari.

Kasnije u orfičkoj kosmogoniji, prva je došla Teza, čija je neizreciva priroda neizražena. Ananke ("nužnost") je iskonska boginja neizbježnosti koja je na samom početku vremena isprepletena sa bogom vremena Kronom. Oni su predstavljali kosmičke sile Sudbine i Vremena, a ponekad su bili pozvani da kontrolišu sudbine bogova. Tri Morje su kćeri Anankeove.

## Mitologija 
Suđenice su držale nit života, a i sami ih su se bogovi bojali. Delfijska proročica rekla je da je i Zeus pod njihovom moći. Protiv Moira čovjek je bio nemoćan, a isto tako njima su podređeni bogovi, jer "i nad njima vlada sudbina". Suđenice su se pojavljivale prve tri noći djetetovog života da bi odredile kakav će taj život biti. Imale su najveću moć u Heleni.

### Klota 
*Klotho* (grč. *Κλωθώ*, predilica)
Započinje presti nit života, tj. određuje rođenje. Njen pandan u rimskoj mitologiji je *Nona*.

### Laheza 
*Lahesis* (grč. *Λάχεσις*, raspoređivač)
Prede nit, tj. čuva život. Njen pandan u rimskoj mitologiji je *Decima*

### Atropa 
*Atropos* (grč. *Ἄτροπος*, neumoljiv, neizbježan) ili *Aisa*
Kida nit, određuje smrt. Njen pandan u rimskoj mitologiji je *Morta*.

## Također pogledajte 
* Norne

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Mojre u klasičnoj literaturi i umjetnosti 


Kategorija:Grčki primordijalni bogovi