open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mesdžidul kibletejn (Somalija)

**Mesdžidul kibletejn** () ili *Džamija s dvije kible*, je najstarija džamija u Somaliji. Nalazi se u sjeverozapadnoj regiji Awdal, u gradu Zeila.

## Opis 
Džamija, čije naziv u prijevodu sa arapskog na bosanski bi značio *džamija dvije kible* je igrađena u 7. vijeku, ubrzo nakon hidžre (prva hidžra muslimana) iz Mekke u tadašnju Abesiniju. Jedna je od najstarijih džamija u Africi. Sadrži grobnicu šeika Babu Dena. Iako je trenutno većinom u ruševinama, građevina ima dva mihraba pri čemu je jedan usmjeren prema sjeveru, ka gradu prema Mekki u Saudijskoj Arabiji a drugi je orijentisan prema sjeverozapadu, prema prvobitnoj kibli koja se nalazila u Jerusalemu.

## Uticaj na historiju islama u Somaliji 
Izgradnja ove džamije vezana je za historiju islama u Somaliji. U Zeili, historijskom gradu, džamija Mesdžidul kibletejn poznata je kao mjesto gdje su ashabi posljednjeg božijeg poslanika Muhammeda i lokalni stanovnici osnovali džamiju nedugo nakon prve hidžre u tadašnju u Abesiniju. Već u 7. vijeku, od izgradnje ove džamije došlo je do masovnog prelaska stanovništva na islam.

## Također pogledajte 
* Džamija Arba Rukun
* Džamija Fakr ad-Din
* Džamija islamske solidarnosti

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Džamije u Zeili
Kategorija:Džamije iz 7. vijeka
Jura

**Jura** je dio geološke vremenske skale koji pripada mezozojskoj eri. Unutar toga, jura zauzima drugo mjesto nakon trijasa, a prije krede. Započeo je prije 201 milion godina, a završio prije 145 miliona godina. Imenovan je po  planinskom lancu Jura), u Alpama, gdje je, 1795. godine, pruski geolog Alexander von Humboldtidentificirao ovaj sistem.

Pozivajući se na te isti imenski korijen pojam "jurski" prvi je put je uveo francuski prirodoslovac Alexandre Brongniart, 1829. godine u svom djelu ''Tableau des terenci qui composent l'écorce du globe ou essai sur the structure of the partie connue de la terre* (Opis zemlje koja čini Zemljinu koru ili esej o strukturi poznatog dijela Zemlje)

Ovaj period karakterizira hegemonija velikih dinosaurija i podjela Pangee na kontinente Laurasia i Gondwana. Drugopomenuti je bio podijeljen na  Australiju (u gornjoj juri i ranoj kredi), baš kao što je Laurazija podijeljena na Sjevernu Ameriku i Evroaziju.

Jura je podijeljen na donju, srednju i gornju, koji su u Evropi bili označavani i kao *lijas*, *dogger* i *malm*, a koji su danas zastarjeli.

## Pregled
U juri je počelootvaranje atlantskog okeanskog prostranstva prostora. Od Sjeverne Amerike, preko Evrope, do Azije (Laurazija) zbog transgresije nastaje epikontinentsko more. Ispod morske razine dospio je i veći dio južnog dijala Gondvane. Na Mediteranu, u istočnoj Aziji i duž pacifičkih obala nastavila se dubokomorska sedimentacija. Evropsko kopno je poprimilo otočni karakter, a između otoka, horstova Hercinida, stvoreni su duboki bazeni. Orogenetski pokreti na kraju jure poznati su pod nazivima: novokimerijski (Evropa), nevadski ili andski (Amerika) i jenšansko nabiranje (Azija).

U juri je klima postala prilično topla, iako sa određenim razlikama između toplijeg sredozemnog i hladnijeg (sjevernijeg) i jugžnih područja Zemlje. Biljni svijet bio je bujniji i bogatiji nego u trijasu. To se posebno odnosi na golosjemenjače i paprati.  Od kopnenih životinja prevladavaju gmizavci, od gigantskih pripadnika grupe Dinosauria, do letećih skupina Pterosauria. Pojavile su se i praptice (Archaeopterygiformes), ko šro su rodovi *Archaopterix* i *Archaeornis''. Naročito je postao raznolik i brojan morski životinjski svijet. Od beskičmenjaka, milo je dosta amonita, raznih crva, korala, puževa, školjkaša, morskih ježeva, hidrozoa, brahiopoda. Među kičmenjacima dominirale su ribe, osobito morski psi. Za život u moru bili su prilagođeni i mnogi gmizavci, kao što su Ichtyosaurus i Plesiosaurus.

Veći dio današnjeg Dinarskog sistema planina, u juri je bio pod morem, pa se jurske naslage krečnjaka i dolomita nalaze duž jadranskog priobalnog pojasa, uključujući i Bosnu i Hercegovinu.

## Također pogledajte
*Mezozoik

## Reference
## Vanjski linkovi
*Examples of Jurassic Fossils
* Jurassic (chronostratigraphy scale) 
* Jurassic fossils in Harbury, Warwickshire
* Jurassic Microfossils: 65+ images of Foraminifera

Kategorija:Jura
Kategorija:Mezozoik
Kategorija:Geološki periodi
Mezoproterozoik

**Mezoproterozoik** je dio  geološke vremenske skale, druga geološka era od tri koje čine Proterozoik,  koja počinje prije 1.600 miliona godina i završava prije 1.000 miliona godina. Glavni događaji ove ere su ruptura superkontinenta Kolumbija i stvaranje superkontinenta Rodinia. U ovo doba dostignuta je maksimalna raznolikost i obilje stromatolita koje su formirale cijanobakterije; vrhunac je dostigao prije oko 1.300 miliona godina.

Među mezoproterozojskim fosilima se također počinju pojavljivati alge poput * Bangiomorpha pubescens* , koje podsjećaju na određene prave  crvene alge, iako su sumnjive, jer bi mogle biti i kolonije  cijanobakterija. Postoji uzorak mezoproterozojskog roda *Tappania*, koji je možda bio prethodnik loze koja je vodila do gljiva, iako  je mogla biti i kolonija vlaknastih aktinobakterija. Sadašnji naučni konsenzus postignut je oko stava da se može  smatrati ranim eukariotom jer starost fosila ne odgovara molekularnom satu gljiva i opistokonta. S druge strane, sada je poznato da je najstarija gljiva koja postoji i nije sporna  iz roda *Ourasphaira* s kraja mezoproterozoika.

## Također pogledajte
*Proterozoik

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Geološke ere
Kategorija:Mezoproterozoik
Kategorija:Proterozoik
Masakr u Sijekovcu

**Zločin u Sijekovcu** je zločin kojeg su počinili pripadnici HOS-a protiv srpskih civila tokom rata u Bosni i Hercegovini 26. marta 1992. u selu Sijekovac, u općini Brod u Bosni i Hercegovini. Ubijeno je 9 civila.

## Reference 
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:1992. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Brod (općina)
Kategorija:Masakri nad Srbima
Chrysophyta

* sp. iz  bazena Shbazenaishitsuka, Japan]]
**Chrysophyta**  je termin koji se odnosi na određene predstavnike grupe heterokonta.

Može se odnositi na:
* Skupinu Chrysophyceae , Bacillariophyceae (diatomeje)  i  Xanthophyceae (žutozelene alge). E.g., Pascher (1914).
**Chrysophyceae'' (zlatne alge) E.g., Margulis et al. (1990).
## Također pogledajte
*Alge
## Reference
Kategorija:Ochrophyta
Kategorija:Alge
Fanerozoik

**Fanerozoik** (grč. φανερός – *phanerós* = vidljiv + ζῷον – *zôon* = biti živ) je eon u geološkoj skali, koji se proteže od prije 542,0 ± 1,0 miliona godina do danas. Dogodio se u prekambriju, koji pokriva vrijeme preostalo od formiranja Zemlje. Ime mu se odnosi na veličinu organizama koji nastaju u to vrijeme. Mnogo prije eona život je na Zemlji već postojao; međutim, u ovom periodu živi organizmi već evoluiraju u složene oblike i raznoliko se šire.
.]]
Geološki, fanerozoik započinje ubrzo nakon raspada superkontinenta Panotija; vremenom se kontinenti grupiraju u drugi superkontinent, Pangea  i na kraju se dezintegrira u dijelove od kojih vode  porijeklo  sadašnji kontinenti.

## Podjela 
Eon fanerozoik dijeli se u ere: paleozoik, mezozoik i kenozoik, koji su se ranije nazivali primarni, sekundarni i tercijarni.

## Živi svijet
 ima stalni, ali ne i monotoni porast, od blizu nule do nekoliko hiljada rodova]]
.]]
Granica između prekambrijskog i fanerozojskog eona postavljena je u devetnaestom stoljeću, na poziciji gdje postoji obilna količina metazojskih  fosila. Međutim, nekoliko stotina tih taksona  identificirano je  za razdoblje proterozoika još od 1950. Većina geologa i paleontologa trenutno postavlja prijelaz u jednoj od slijedećih točaka: 
*pojava prvih Trilobita i Archaeocyatha,  
*pojava Iknofosila  *Trichophycus pedum*, ili  
*prvo pojavljivanje grupe "sitnih fosila sa školjkom", malih životinja, obično oklopljenih, člankovitih organizama. Tri tačke se međusobno razlikuju u nekoliko miliona godina.
U fanerozoiku se dešava iznenadna i brza pojava i raznolikost niza životinjskih koljena, pojava kopnenih biljaka, riba i kopnenih životinja.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Geohronologija
* Tektonika ploča

## Vanjski linkovi
Kategorija:Fanerozoik
Kategorija:Geološka historija Zemlje
Kategorija:Geološki eoni
Kategorija:Prekambrij
Rapir

mini|Rapir s početka 17. stoljeća.
**Rapir** () jest dugi i tanki, pravi mač koji se koristio u južnoj i zapadnoj Evropi od sredine 16. do kraja 17. stoljeća.

## Nastanak i razvoj 
Sve do 16. stoljeća mačevanje je, s manjim izmjenama, zadržalo slična obilježja kao u antičko doba: borilo se mačem i štitom, pri čemu je mač služio za napad, a štit za odbranu. Tek s promjenama vojne opreme – odbacivanjem oklopa u ratu – mačevanje poprima nova obilježja. U italijanskim državama početkom 16. stoljeća nastaje nova vještina mačevanja, italijanska škola, u kojoj je bodu (ubadanju mačem) data prednost nad sječenjem. Italijan Achille Marozzo objavio je 1536. prvo djelo o mačevanju novim stilom *Opera Nova chiamata Duello*. Štit je postepeno zamijenjen kratkim bodežom trouglastog sječiva, a krajem 16. stoljeća bodež se potpuno odbacuje, pa se mačevalo samo rapirom – dugim i tankim mačem, koji je zbog male težine i velike brzine bio pogodan i za napad, i za odbranu-odbijanje (*pariranje*) udaraca. Španski učitelj mačevanja Jeronimo de Carranzo prvi je propisao korake pri mačevanju, a u drugoj polovini 17. stoljeća razvila se francuska škola mačevanja, u kojoj se pokreti mača kombiniraju s pokretima tijela.

## U popularnoj kulturi 
Modernoj publici rapiri su poznati iz brojnih ekranizacija *Tri mušketira* Alexandrea Dumasa i *Cyrano de Bergeraca* Edmonda Rostanda.

## Reference 
## Literatura 
* 
* Leoni, Tom. *The Art of Dueling: 17th Century Rapier as Taught by Salvatore Fabris*. Highland Village, TX: The Chivalry Bookshelf. 2005. .
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Hladno oružje
Kategorija:Mač
Ekološka pedagogija

**Ekološka pedagogija** ili **ekopedagogija** također poznata i kao *pedagogija okoliša* je nova disciplina primijenjene pedagogije koja izgrađuje i razvija sustav svijesti u području zaštite okoliša sticanjem znanja, razvijanjem ponašanja i stalnim usavršavanjem ljudskih odnosa s najzdravijim prirodnim i društvenim okruženjem. Ona također podstiče brigu o obrazovanju o okolišu kako individualno, tako i socijalno, brigu o kvalitetu života, ovisno o sustavu znanja, ekološkim sadržajima, stavovima i vrijednostima djece, mladih i odraslih prema okolišu. Ekološka pedagogija nastoji naučno proučavati i praktički potaknuti odgojno-obrazovnu aktivnost roditelja i nastavnika na principima ekoloških pokazatelja prirodne znanosti i društvene međuovisnosti u ekološkom ponašanju. Vrijednosti ovog praktično-metodološkog i pedagoškog djelovanja na razvoju cjelovite ljudske ekološke kulture rezultat su višestrukog razvoja ekološkog odgoja i obrazovanja i kao takva predstavlja jedno od temeljnih područja pedagogije i ekologije. Ekološka pedagogija predstavlja most između pedagoške i ekološke nauke. Na razvoj ove discipline znatno je utjecao brazilski filozof i nastavnik Paulo Freire. .

U okviru ciljeva ekopedagogije je i ostvarenje kulturnih oblika spoznaje temeljenih na normativnim konceptima kao što su održivost, globalizacija i biofilija (tj. Ljubav prema svim životnim oblicima).

## Također pogledajte 
* Ekologija 
* Pedagogija 
* Ekološka edukacija

## Reference 
## Bibliografija 
* Grigorov, S. 2012. International Handbook of Ecopedagogy for Students, Educators and Parents. A Project for a New Eco-Sustainable Civilization. BCSLDE, Sofia. Free for download at: www.bcslde.org
* Grigorov, S & Fleuri, R. 2012. Ecopedagogy: educating for a new eco-social intercultural perspective. Visão Global,  UNOESC, Florianopolis. Free for download at: http://editora.unoesc.edu.br/index.php/visaoglobal/article/view/3435/1534  and https://www.academia.edu/4111655/Grigorov_S_and_Fleuri_R._2012._Ecopedagogy_educating_for_a_new_eco-social_intercultural_perspective._Visao_Global_UNOESC_Florianopolis
* Kahn, R. 2010. Love Hurts: Ecopedagogy Between Avatars and Elegies. *Teacher Education Quarterly*, Vol. 37, No. 4 (Fall).
* Kahn, R. 2009. Producing Crisis: Green Consumerism as an Ecopedagogical Issue. In J. Sandlin and P. McLaren (Eds.), *Critical Pedagogies of Consumption: Living and Learning Beyond the Shopocalypse*. New York: Routledge.
* Kahn, R. 2008. Towards Ecopedagogy: Weaving a Broad-based Pedagogy of Liberation for Animals, Nature and the Oppressed Peoples of the Earth. In A. Darder, R. Torres and M. Baltodano (Eds.), *The Critical Pedagogy Reader* (2nd ed.). New York: Routledge.
* Kahn, R. 2007. *The Ecopedagogy Movement: From Global Ecological Crisis to Cosmological, Technological and Organizational Transformation in Education*. Doctoral Dissertation (Committee: Douglas Kellner, Chair; Peter McLaren; and Steven Best), Graduate School of Education & Information Studies, University of California, Los Angeles.
* 
* 

Kategorija:Ekologija
Kategorija:Pedagogija
Perm (period)

**Perm** je posljednji geološki period mezozoika u geološkoj vremenskoj skali. Započeo je prije 290 miliona godina, a trajalo do prije oko 258 miliona godina. Nazvan je po Permskoj oblasti u Rusiji.

Bilo je to posljednje razdoblje ere paleozoik; sljedeće trijasko pripada eri mezozoik. Koncept perma uveo je 1841. godine geolog Sir Roderick Murchison.

U permu su nastavljeni raniji (hercinski ili varistički) orogenetski pokreti, prvo u geosinklinalama Sjeverne Amerike i Azije, sa dosta vulkanske aktivnosti. Tokom perma zbijale su se veće klimatske promjene, što je na Sjevernoj hemisferi značajno  utjecalo su na floru j faunu, kao i na stvaranje sedimenata. U Evropi su nastale prostrani sušnji predjeli, a na Južnoj polulopti ostali su sigurni tragovi zaleđavanja.

Polovinom ovog perioda  desile su se velike promjene u razvoju kopnenih biljaka, osobito u Srednjoj Evropi i Sjevernoj Americi. Većina velikih paleozojskih papratnjača - stablašica izumire, a umjesto njih evoluirale su golosjemenjače. Među kopnenim životinjama, dominiraju vodozemci grupe Stegocephala, različiti gmizavci (Theriodontia). Neki od njih su vjerovatno bili u grupi iz koje su evoluirali sisari.

Kopno su naseliki insekti, a u slatkim vodama račići i ostale manje vodene životinje. U moru su se razvile krečnjačke jednoćelijske i metazojske životinje, kao što su praživotinje  foraminifera, te Brachiopoda, korali, puževi, školjkaši, bodljikaši, nautilidi i posljednji predstavnici trilobita. Među višim životinjsms dominiraju ribe, ponajviše tipa rodova *Palaeoniscus* *Platysomus* i sl. 

U zapadnoj Evropi najprije su nastale kopnene naslage, a u lagunama bakreni škriljevci, dolomiti, gips i mnoge soli. Biljke su se ugljenisale u velikim  azijskim bazenima. U Mediteranu nastajali su dolomitski i krečnjački sedimenti.

## Također pogledajte
*Paleozoik

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Paleozoik
Kategorija:Perm (period)
Kategorija:Geološki periodi
Geološka era

**Geološka  era** je jedinica geološke vremenske skale na temelju koje se fanerozojski eon dijeli na tri manja perioda. Paleozoik, mezozoik i kenozoik predstavljaju tri glavna stadija u razvoju fosilnih tragova. Te su ere razdvojene vremenskim granicama katastrofalnog izumiranja: izumiranje perm-trijas između paleozoika i mezozoik,a izumiranje kreda-tercijar smatra se granicom između mezozoika i kenozoika. Postoje dokazi da je katastrofalni udar meteorita igrao ulogu u određivanju granica između era.

Hadij, arhaik i proterozoik čine neformalne prakambrijske ere.  U geološkoj historiji, one traju četiri milijarde godina  prije nastanka tvrdoljušturnih životinja.

## Ere geološke skale
Uspostavljeno je deset geoloških era, grupirana u tri eona i podijeljena u 22 perioda (hedijski eon nije podijeljen na ere, a ere arhajskog eona nisu podijeljene na periode):

Primjer: **Eon** fanerozoik podijeljen je u tri **ere**: 
*paleozoik, 
*mezozoik i 
*kenozoik.
Kenozojska era  je podijeljena u tri **perioda**: 
*paleogen, 
*neogen i 
*kvartar. Paleogenski period  dijeli se na tri **epohe**: 
*paleocen, 
*eocen i 
*oligocen. Paleocenska epoha dijeli se na tri **doba**: Daniensij, Selandiensij i Tanetiensij.

## Također pogledajte
*Geološka vremenska skala

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Hronologije geologije
Kategorija:Geohronologija
Svjetski kup u alpskom skijanju 1967 – veleslalom (muškarci)

U sezoni Svjetskog kupa 1967. u muškoj konkurenciji u disciplini veleslalom održano je ukupno pet utrka. Za plasman u poretku bodovana su tri najbolja plasmana.

## Bodovanje 
Bodovanje rezultata u pojedinačnim disciplina Svjetskom kupu bilo je, da samo prvih desetoplasiranih dobijaju bodove, pobjednik 25, drugu 20, itd. Za konačni plasman po disciplinama vrijednovana su samo tri najbolja rezultata, dok je ukupni plasman bio zbir pojedinačnih rezultata. Bodovanje za Kup nacija ulazili su takođe bodovi svih takmičara iz najboljih utrka po državama.

## Kalendar 
## Tabela 
### Timski rezultati 
## Reference
* fis-ski.com

veleslalom
1967
Ana Arpadović (bizantska carica)

170px|mini|Pečat Aninog sina Konstantina
**Ana Arpadović** (grčki Άννα) bila je ugarska kraljevna i carica Bizantijskog carstva. Njen suprug bio je car Andronik II Paleolog (Ἀνδρόνικος Παλαιολόγος).

Anini roditelji bili su Stjepan V, kralj Ugarske i Elizabeta Kumanka, dok je Anin dedo bio Bela IV. 8. novembra 1273, Ana se udala za Andronika te su dobili sinove:
*Mihael IX Paleolog (17. april 1277 – 12. oktobar 1320)
*Konstantin Paleolog (sin Andronika II)

Od Ane potiče Konstantin XI.

## Reference 
Kategorija:Bizantijci u 13. vijeku
Kategorija:Paleolozi
Kategorija:Arpadovići
Devon (period)

**Devon** je sistem i period geološke vremenske skale koji pripada paleozojskoj eri. Paleozoik je podijeljen  u šest perioda od kojih je devon četvrti, nakon silura, a i spred karbona. Započeo je prije oko 417 miliona godina, a završio prije oko 354 miliona godina.Imenovan je po Devonu, županiji koja se nalazi na poluotoku Cornwall, na jugozapadu Engleske, gdje su škotski geolog Roderick Murchison i njegov engleski kolega Adam Sedgwick identificirali ovaj sistem, 1839.

U pogledu paleogeografije, nastala kopna su završila raspoređivanje između superkontinenta na jugu, Gondwana, i još jednog na sjeveru, u visini ekvatora, nazvanog Laurusia. Počeo  je  u koliziji  dva kratona, Laurentia i Baltik, u početku razdvojena okeanskim barijerama. Dugoročno gledano, oba se kasnije konvergiraju formirajući jedini superkontinent koji se zove Pangea.

U okeanima primitivni morski psi postaju mnogobrojniji nego za vrijeme silura, a pojavljuju se prve  ribe, Sarcopterygii i Osteichthyes (košljoribe). Veliki koralni grebeni, trilobiti i Brachiopoda još uvijek su česti, a pojavljuju se prvi mehkušci,  amoniti. Na kopnu se šire Spermatophyta (biljke sa sjemenom) tvoreći ogromne šume. Za vrijeme devona, prije otprilike 365 miliona godina, nastaju prvi vodozemci. Također se razgranava nekoliko linija kopnenih Arthropoda (člankonožaca). Na kraju razdoblja došlo je do masovnog devonskog izumiranja, što je ozbiljno uticalo na morski život. Za vrijeme devona, u nekim područjima formirana su nalazišta nafte i prirodnog plina.

## Podjela 
Devon je obično podijeljen na donji, srednji i gornji i na sedam doba / katova, koji su po redu od najnovijeg do najstarijeg slijedeći:

. Ljestvica u rasponu od 1 cm.]]

## Također pogledajte
*Paleozoik

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Paleozoik
Kategorija:Geološki periodi
Kategorija:Devon (period)
Aksodine

**Aksodine** – **Actinochrysophyceae**, **Actinochrysea** ili '*Dictyochophyceae *sensu lato'''*)

Uključuju Pedinellida, Ailicoflagellata i Rhizochromulinales.

## Opis
Karakteristično je da imaju jedan jedini nastali bič, kojem nedostaje struktura korijena koji se nalazi u srodnim skupinama, a proširen je u oblik krila i podržan unutrašnjim štapom. Oni također imaju pipke ili aksopode potpomognute trima mikrotubulama, koje potiču sa površine jedra.

## Klasifikacija i historija 
### Red Dictyochales
Ovdje spada najistaknutija skupina Silicoflagellate, morski plankton koji tvori silicijske kosture, zbog čega su dobro oćuvani i poznati kao fosili.

### Red Pedinellales
Većina ostalih aksodina tvore grupu različito zvanih pedinelida.

### Red Rhizochromulinales
Pored silikoflagelata i aktinodina, ovdje je uključen morski amoeboid *Rhizochromulina marina'',  na osnovu strukture zoospora. Smatra se da im je je bliža posljednja skupina od prve.

## Također pogledajte
*Geterokonta

## Reference 
## Vanjski linkovi

Kategorija:Alge
Kategorija:Ochrophyta
Kategorija:Planktologija
Supergrupa SAR

**SAR** ili **Harosa** (neformalna **Supergrupa  SAR**) je kladus koji uključuje Stramenopile (heterokonte), Alveolata i Rhizaria. Početno slovo od svake grupe je dalo naziv "SAR" (alternativno, nekada i "RAS").

Cavalier-Smith je (2010.) za ovu grupu uveo termin "Harosa" (u rangu potcarstva). Adl et al. (2012) formalizirali su SAR supergrupu kao takson zasnovan na kladističkom nodusu (čvoru divergencije) SAR. Oni su to definisali kao:

Treba imati na umu da je "Sar" kao formalni takson upisan samo s velikim slovom, dok ranija kratica, SAR, zadržava sva velika slova. Oba imena odnose se na istu skupinu organizama, osim ako daljnjim taksonomskim revizijama ne bude drugačije. Članovi SAR supergrupe jednom su uključeni u odvojene supergrupe Chromalveolata (Chromista, Alveolata) i Rhizaria, sve dok filogenetske studije nisu potvrdile da se stramenopili i alveolati razilaze sa Rhizaria. Ovo je očigledno isključilo Haptophyte i Cryptomonadina , što je navelo Okamoto et al. (2009) da predlože kladus Hacrobia da ih akomodiraju.

## Filogenija
Bazirano na kompilaciji više izvora:
{{clade| style=font-size:100%;line-height:80%
|label1=TSAR
|1={{clade
|1=Telonemia
|label2=**SAR**/
|sublabel2=**Harosa**
|2={{Clade
  |label1=Rhizaria
  |1={{Clade
    |1=Phytomyxea Engler & Prantl 1897 em. Cavalier-Smith 1993
    |2={{Clade
      |1=Vampyrellida West 1901 emend. Hess et al. 2012 {Vampyrellidea Cavalier-Smith 2017}
      |2=
       }}
     }}
  |label2=Halvaria
  |2=
   }}
}}
}}
## Također pogledajte
*Heterokonta
* Amoebozoa
* Archaeplastida
* Excavata
* Opisthokonta

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Supergrupa SAR
Kategorija:Taksonomija
Triparma

***Triparma*** je rod jednoćelijskih algi iz porodice *Triparmaceae*, red  Parmales. Na površini ćelije formiraju silicijske ploče koje pomažu u identifikaciji. "Triparma" se odlikuje trima štitastim pločama, svetri  s triradijusnim nosačem, pločaste s nazubljenim krajevima i male ventralne ploče. Prvi puta su ih opisali Booth & Marchant in 1987, a holotip je *Triparma columacea*.

Ćelije predstavnika roda *Triparma* imaju dva oblika: pokretni, goli i nepokretni silicijski oklopljeni organizmi. Pokretne ćelije koje propeliraju dvije flagele nejednake dužine, tipske su za heterokonte. Nepokretni oblici nemaju flagele, već silikatni ćelijski zid,  s karakterističnom morfologijom ploča: tri ploče štitnika, tri duguljaste ploče s pojasom, triradijalna dorzalna ploča sa zaobljenim krajevima i velika ventralna ploča. Oba oblika sadrže jedan dorzalni hloroplast koji sadrži hlorofile * a * i * c 1-3  *kao i fukoksantin. Obično su veličine 1-2 μm i uglavnom su sferni ili srcasti.
Rod „Triparma“ aktivno se proučava zbog bliskog odnosa s dijatomejama, a otkriveno je i da imaju različite reakcije na ograničavanje silicij-dioksida. Dok diatomeje prestaju rasti i dioba ćelije je inhibirana u uvjetima s niskim udjelom silicija, *Triparma* i dalje normalno raste i dijeli se čak i pri nanomolarnim koncentracijama silicij-dioksida, iako se ploče s silicijem više ne proizvode. Fotosintetski pigmenti  u hlorplastima bolidofita uključuju hlorofil c1, c2, c3, fukoksantin, diatoksantin, diadinoksantin.
## Sinonimi 
Rod sada uključuje sve vrste iz nemonofilitskog roda „Bolidomonas“, prema Ichinomiya et al. (2016).
## Taksonomija 
* Razred Bolidophyceae Guillou & Chretiennot-Dinet 1999
** Red Parmales Booth & Marchant 1987
*** Porodica Triparmaceae Booth & Marchant 1988
**** Rod ***Triparma*** Booth & Marchant 1987
***** Vrste: *T. columacea* Booth 1987
*****: *T. eleuthera* Ichinomiya & Lopes dos Santos 2016
***** : *T. laevis* Booth 1987
*****: *T. mediterranea* (Guillou & Chrétiennot-Dinet) Ichinomiya & Lopes dos Santos 2016
*****: *T. pacifica* (Guillou & Chrétiennot-Dinet) Ichinomiya & Lopes dos Santos 2016
*****: *T. retinervis* Booth 1987
***** : *T. strigata* Booth 1987
*****:*T. verrucosa* Booth 1987

## Također pogledajte
*Heterokonta

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Alge
Bolidophyceae

**Bolidophyceae** razred  fotosintetskih heterokonti, pikofitoplankton, koji ima manje od  20 poznatih vrsta. Odlikuje ih ugao umetanja bičeva i obrasci plivanja kao i rezultati nedavnih molekulskih analiza. Bolidophyceaes su sestrinski takson diatomeja (Bacillariophyceae) ali im nedostaju karakteristične strukture teke ili silicija, pa su predloženi su kao međuskupina diatomata i svih ostalih heterokonti.

## Taksonomija
* Razred **Bolidophyceae** Guillou & Chretiennot-Dinet 1999
** Red Parmales Booth & Marchant 1987
*** Porodica Pentalaminaceae Marchant 1987
**** Genus *Pentalamina* Marchant 1987
***** Vrsta *Pentalamina corona* Marchant 1987
*** Porodica Triparmaceae Booth & Marchant 1988
**** Rod *Tetraparma* Booth 1987 
***** Vrsta *T. catinifera* 
***** Vrsta *T. gracilis* 
***** Vrsta *T. insecta* Bravo-Sierra & Hernández-Becerril 2003
***** Vrsta *T. pelagica* Booth & Marchant 1987
***** Vrsta *T. silverae* Fujita & Jordan 2017
***** Vrsta *T. trullifera* Fujita & Jordan 2017
**** Rod  *Triparma* Booth & Marchant 1987
***** Vrsta *T. columacea* Booth 1987
***** Vrsta *T. eleuthera* Ichinomiya & Lopes dos Santos 2016
***** Vrsta *T. laevis* Booth 1987
***** Vrsta *T. mediterranea* (Guillou & Chrétiennot-Dinet) Ichinomiya & Lopes dos Santos 2016
***** Vrsta *T. pacifica* (Guillou & Chrétiennot-Dinet) Ichinomiya & Lopes dos Santos 2016
***** Vrsta *T. retinervis* Booth 1987
***** Vrsta *T. strigata* Booth 1987
***** Vrsta *T. verrucosa* Booth 1987

## Reference
## Vanjski linkovi
*SEM images of (Parmales): http://www.mikrotax.org/Nannotax3/index.php?dir=non_cocco/Parmales

Kategorija:Heterokonta
Kategorija:Ochrophyta
Mastigonema

[thumb|right|Shema vrste *[Cafeteria roenbergensis* (Heterokonta: Bicosoecida) sa dva nejednaka  (heterokontna) biča: prednji straminipilozni (sa cjevastim trodjelnim mastigonemama) i zadnji – glatki]]
[thumb|right|Chrysomonadina (Heterokonta: [Chrysophyceae) pod TEM, (1)  sa glatkim bičem i (3) sa još jednim prekrivenim mastigonimama]] 
[thumb|left|Dvije hrizomonadine (Chrysophyceae) pod [Skenirajući elektronski mikroskop|SEM, s manje vidljivim mastigonimama]]

**Mastigoneme** su bočne "vlasi" (dlačice) koje prekrivaju bičeve heterokonti  i Cryptomonadina kriptofitnih algi.  Promjera su otprilike 15 nm i obično se sastoje od cjevaste osovine koja i sama završava u manjim "dlačicama". Vjeruje se da pomažu u lokomociji povećavajući površinu bičeva.
Tipologija dlakavih bičeva: 
* usnasti bičevi  (= glatki, akronematski): bez dlaka, npr., kod Opisthokonta;
*dlakave flagele (bičevi( (=šljokičasti nabori, pramenovi, pleuronematski bič): sa dlačicama (= mastigonemama * sensu lato * podijeljeni na:
**sa finim dlačicama (= necjevaste, ili jednostavne dlake): kod   Euglenophyceae, Dinoflagellata, some Haptophyceae (Pavlovales)
**sa uspravnim, krutim dlačicama (= cjevaste dlake, retronemne, mastigonemne *sensu stricto*), podijeljene na:
*** dvostrane dlačice: s dvije regije. Javljaju se u Cryptophyceae, Prasinophyceae i nekim Heterokontama
*** trostrane (= straminipilozne) dlake: sa tri regije (dno, cjevasta osovina i jedna ili više terminalnih dlačica). Javljaju se u većini Heterokonta

## Reference
## Vanski linkovi
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Protisti
Kategorija:Heterokonti
Kategorija:Flagelati
Kategorija:Citologija
Kategorija:Anatomija eukariotske ćelije
Novak Ramov Jovović

**Novak Ramov Jovović** (Markovina, Katunska nahija, 9. mart 1834 - Nikšić, 1910) bio je crnogorski brigadni barjaktar. Učesnik je Hercegovačkog ustanka 1875. godine, prvo kao jajoš (uskok) u odredu Peke Pavlovića, a zatim kao barjaktar čete. Od 1876. godine je brigadni barjaktar. U ratu od 1876—1878. godine, borio se u sastavu Čevsko-bjeličkog bataljona. U bojevima je odsjekao trideset neprijateljskih glava, ali zadobio je i deset teških rana – što puškom što nožem. Na Vučjem Dolu kuršum mu je prošao sredinom grudi.  Bio je učesnik svetosavske proslave u Brezoviku kod Nikšića 1909. godine gdje je prvi podigao zdravicu za zdravlje kneza Nikole Petrovića.  Sahranjen je sa južne strane hrama svetog Vasilija Ostroškog u Nikšiću.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1834.
Kategorija:Umrli 1910.
Kategorija:Biografije, Cetinje
Svjetski kup u alpskom skijanju 1967 – spust (muškarci)

U sezoni Svjetskog kupa 1967. u muškoj konkurenciji u disciplini spust održano je ukupno pet utrka. Za plasman u poretku bodovana su tri najbolja plasmana.

## Bodovanje 
Bodovanje rezultata u pojedinačnim disciplina Svjetskom kupu bilo je, da samo prvih desetoplasiranih dobijaju bodove, pobjednik 25, drugu 20, itd. Za konačni plasman po disciplinama vrijednovana su samo tri najbolja rezultata, dok je ukupni plasman bio zbir pojedinačnih rezultata. Bodovanje za Kup nacija ulazili su takođe bodovi svih takmičara iz najboljih utrka po državama.

## Kalendar 
## Tabela 
### Timski rezultati 
## Reference
* fis-ski.com

Spust
1967
Tusijev par

right|thumb|250 px|Animirani model Tusijeog para
**Tusijev par** je matematički uređaj u kojem se mala kružnica okreće unutar kružnice dvostruko većeg prečnika. Rotacije kružnice uzrokuju da zamišljena tačka na obodu manje kružnice obrtanjem kružnice oscilira naprijed i nazad duž prave linije koja spaja dvije suprotne tačke velike kružnice. Tusijev par je hipocikloidni dvostruki konus.

Par je prvi put predložio perzijski astronom i matematičar iz 13. vijeka Nasirudin Tusi koji je u svom djelu *Tahrir al-Majisti* (Komentar o Almagestu) predložio par kao rješenje za geografsko kretanje manjih planeta, a kasnije se par intenzivno koristio kao zamjena za ekvivalent uveden hiljadu godina ranije u Ptolemejev Almagest.

## Originalni opis para 
right|thumb|250 px|Tusijev dijagram Tusijevog para, 13. vijek
Neki savremeni komentatori Tusijev par nazivaju *valjajućim uređajem* i opisuju ga kao mali krug koji se kotrlja unutar velikog fiksnog kruga. Međutim, sam Tusi to je drugačije opisao:

Ako se za dva koplanarna kruga, gdje je prečnik manjeg kruga jednak polovini prečnika drugog i gdje u jednoj tački imaju zajedničku unutarnju tangentu, zamislimo tačku na manjem krugu (neka bude u tački tangente) i ako se takva dva kruga kreću jednostavnim pokretima u suprotnom smjeru, tako da je gibanje manjeg kruga dvostruko veće brzine od gibanja većeg kruga onda će manji krug da izvrši dvije rotacije za svaku rotaciju koju obavi veći krug, tada da će ta zamišljena tačka na manjem krugu da se kreće po liniji koja formira prečnik većeg kruga, od početne tačke (tačke tangente) do tačke na suprotnom kraju kružnice, tj. oscilirati će između krajnjih točaka.

## Odnos prema Tusijevim astronomskim teorijama 
Nasirudin Tusi, rođen 1201. u gradu Tusu, na području današnjeg Irana, u islamskom svijetu je važio kao jedan od *velikih mudraca*. Tusi je bio prvi astronom koji je pokušao dati rješenje koje bi opisivalo kretanje bez uvođenja komponente geografske širine. Da bi to učinio, predložio je u djelu nazvanom *Tahrir al-Majisti*, koje je završeno 1247. godine, da se oscilatorno gibanje proizvodi kombiniranim jednoličnim kružnim pokretima dva identična kruga, pri čemu se jedan kreće obodom drugog. U tom trenutku, Tusi jednostavno kaže da bi se, ako bi se jedan od tih krugova kretao jednoličnom brzinom dvostruko većom od brzine kojom se kreće drugi krug, tada bi svaka tačka na obodu prvog kruga oscilirala duž ravne linije duž jednog od prečnika drugog kruga.

## Kasniji primjeri Tusijevog para 
Iako je Tusi par razvio u astronomskom kontekstu, kasniji matematičari i inženjeri razvili su slične verzije tzv. hipocikloidnih mehanizama pravca. Italijanski matematičar i polimat iz 16. vijake Gerolamo Cardano dizajnirao je sistem poznat kao Cardanovo kretanje (poznat i kao Cardanova transmisija, kardanovo vratilo). Inženjeri iz 19. vijeka, James White, Matthew Murray, kao i kasniji dizajneri, razvili su praktične primjere hipocikloidnog pravolinijskog mehanizma.

## Također pogledajte 
* Hipotrohoida

## Reference 
Kategorija:Islamska astronomija
Kategorija:Linearno kretanje
Ochrophyta

**Ochrophyta** je skupina uglavnom fotosintskih heterokonta. Njihovi plastidi vode porijeklo od crvenih algi.

Klasifikacija grupe se još uvijek razrađuje. Neki autori (npr. Cavalier-Smith) dijele je na dva potkoljena, Phaeista  Cavalier-Smith 1995  (koje sadrži Hypogyristea i Chrysista u nekim klasifikacijama, ili Limnista i Marista u drugima) i Khakista  Cavalier-Smith, 2000  (koja sadrži * Bolidomonas* i diatomeje). Drugi radije ne koriste taksonomski rang potkoljena, navodeći samo niže taksone.

## Filogenija
Na osnovu  djela Ruggiero i sur. 2015 & Philippe Silar   2016:

## Razredi i broj vrsta 
**Ochrophyta**, koljeno u carstvu Hromista. Obuhvata 16 redova sa preko 4.100 vrsta
# *Bolidophyceae* L.Guillou & M.-J.Chrétiennot-Dinet   18  
# *Chrysomerophyceae* Cavalier-Smith   7  
# *Chrysophyceae* Pascher 722  
# *Dictyochophyceae* P.C.Silva   140  
# *Eustigmatophyceae* D.J.Hibberd & Leedale   75  
# *Pelagophyceae* R.A.Andersen & G.W.Saunders   16  
# *Phaeophyceae* Kjellman   2,051  
# *Phaeothamniophyceae* R.A.Andersen & J.C.Bailey   34  
# *Picophagophyceae* Cavalier-Smith   1  
# *Pinguiophyceae* Kawachi, Inouye, Honda, O'Kelly, Bailey, Bidigare & R.A.Andersen   5  
# *Placidiophyceae* Moriya, Nakayama & Inouye   2  
# *Raphidophyceae* Chadefaud ex P.C.Silva   45  
# *Schizocladiophyceae* E.C.Henry, K.Okuda & H.Kawai   1  
# *Synchromophyceae* S.Horn & C.Wilhelm   7  
# *Synurophyceae* R.A.Andersen   387  
# *Xanthophyceae* Allorge ex Fritsch   723

## Također pogledajte
*Heterokonta

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Alge
Kategorija:Supergrupa SAR
Kategorija:Harosa
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Roko Arneri

**Roko Arneri** (3. juni 1865 – 5. mart 1948) bio je hrvatski političar, pravnik, javni radnik i saborski zastupnik. Od 1928. nosio je prezime **Arnerić**.

Rođen je u Korčuli 3. juna 1865. Pravne nauke je doktorirao u Grazu. Bio je zastupnik u Dalmatinskom saboru od 1901. do 1908. i gradonačelnik grada Korčule od 1897. do 1918. Kao i svi hrvatski i slovenski zastupnici iz Dalmacije, Istre i Trsta, potpisnik je manifesta iz 1903. protiv "nasilničkog režima bana Khuena Hedervarya". Potpisnik je Riječke rezolucije od 1905. godine. Do 1905. je u Stranci prava, a od tada je u Hrvatskoj stranci. Prvi je starosta Hrvatskog Sokola na Korčuli 1905. U septembru 1908. postaje dopredsjednikom Samostalne organizacije Hrvatske stranke, dok je Pero Čingrija bio predsjednik, a Milorad Medini sekretar. To je bila organizacija koja je okupila većinu bivših pristaša Hrvatske stranke iz dubrovačkog i korčulanskog kotara. Radilo se o organizaciji koja se suprotstavila novoj struji u Hrvatskoj stranci, zagađenu austrofilstvom zbog masovnog priliva članstva Narodne hrvatske stranke. Odvajanje ove skupine bio je jedan od razloga sloma politike novog kursa u Dalmaciji. Godine 1913. u Splitu je kao jedan od predstavnika Hrvatske stranke, učesnik sastanka predstavnika Hrvatske stranke, Srpske stranke na Primorju i Hrvatske pučke narodne stranke. Ova hrvatsko-srpska koalicija u Dalmaciji izdala je saopćenje u kojem je konstatovana potreba što užeg zajedničkog rada i zaključeno je iznijeti strankama konkretne prijedloge za zajedničku političku organizaciju.  U Prvom svjetskom ratu jedno vrijeme je bio interniran u Zadru. Bio je član uprave "Narodne organizacije Srba, Hrvata i Slovenaca u Dalmaciji". Za vrijeme italijanske okupacije Korčule od 1918. do 1921. je protjeran. U predratnoj Jugoslaviji pripadao je Demokratskoj, Samostalno-demokratskoj stranci, pa Seljačko-demokratskoj koaliciji. Umro je u Korčuli 5. marta 1948.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1865.
Kategorija:Umrli 1948.
Kategorija:Hrvatski političari
Kategorija:Biografije, Korčula
Kriogenij

**Kriogenij** ili **kriogen** (grč. κρύος -*cryos* = led + γένεσις – *genesis* = geneza, porijeklo) je dio geološke vremenske skale, drugi geološki period neoproterozojske ere. Započeo je prije oko 720 miliona godina, a završio prije oko 635 miliona godina.

Naziv se odnosi na ledene naslage koje se nalaze u tropskim širinama, a slijede ih karbonatni sedimenti („karbonatna kapa“). Glečeri su se produžili i povukli u niz ritmičkih impulsa, stižući možda i do ekvatora. Općenito, treba desile su se barem dvije glavna glacijacije. Sturcij (koji je pokrivao područje od prije 760 do 700 miliona godina) i Marinoan / Varanger (prije oko 635 miliona godina). To su najveće poznate oledbe u Zemljinoj historiji i mogli su pokriti cijelu Planetu. Zadnja gčacijacije dogodile se prije 582 miliona godina tokom peridoda adiakarana.

Ledene naslage su se takođe pojavile na mjestima koja su bila na niskim širinama za vrijeme Kriogenija, fenomen koji je doveo do hipoteze o zamrzavanju okeanske planete u tzv. Zemlja gruda snijega . Ovu teoriju predložio je dr. Kirshivink, a sada je podržava Paul F. Hoffman sa Berkeley University, što je pokrenulo veliku raspravu, jer stoji da je planeta Zemlja bila prekrivena glečerima, debljinama do 1&nbsp;km, sve do ekvatora. Glavna kontroverza tiče se jesu li glacijacije zaista bili svjetski događaji ili su bile lokalizirane.
Za vrijeme kriogena, superkontinent Rodinija se fragmentirao i počeo je formirati Panotiju.

## Živi svijet i fosili 
Tokom kriogenijskog perioda prvi se put pojavljuju fosili testatnih ameba (ili Arcellinida). Tokom ovog perioda tragove su ostavili najstariji poznati fosili, spužve (i stoga životinje).
Pitanje da li je ovaj događaj utjecao na živi svijet nije riješen; naprimjer, Porter (2000) sugerira da su tokom tog perioda evoluirale nove životne grupe, uključujući crvene i zelene alge, stramenopile, cilijate s, dinoflagelate i testatne (Testacea) amebe.

Od kraja perioda vodi porijeklo i heterotrofni plankton, koji bi se hranio jednoćelijskim algama i prokariotima, okončavajući dominaciju bakterija u okeanima.

## Također pogledajte
*Neoproterozoik

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Snowball Earth Website
* Palaeos Snowball Earth

Kategorija:Geološki periodi
Kategorija:Kriogenij
Kategorija:Neoproterozoik
Kategorija:Glaciologija
Emirati Ujedinjenih Arapskih Emirata

**Emirati Ujedinjenih Arapskih Emirata** ( *ʾimārāt*; jednina:  *ʾimārah*) predstavljaju prvi nivo administrativne podjele ove perzijskozalivske države.

## Historija 
Emirati, kao sastavni dijelovi Ujedinjenih Arapskih Emirata kroz historiju su bili poznati i pod nazivom *Države primirja* jer je većina od njih u ovom obliku nastala nakon primirja sklopljenog 1820. između Britanaca i vladara pojedinih emirata. Prije zvaničnog formiranja Ujedinjenih Arapskih Emirata koje se desilo 2. decembra 1971. godine, kada je 6 emira postiglo dogovor oko formiranja nove države, ovi emirati su tokom perioda od 1968. do 1971. činili Državu primirja Priobalnog Omana.

## Emirati 
Po površini najveći je emirat Abu Dhabi koji se prostire na površini od 67.340&nbsp;km2 što predstavlja 86,7% ukupne površine UAE. Najveći broj stanovnika ima emirat Dubai koji je i najveći grad u državi u kojem je živjelo 4.177.059 stanovnika i koji je i drugi najgušće naseljen emirat poslije emirata Ajman.

## Reference 
*
Ujedinjeni Arapski Emirati
Kategorija:Emirati Ujedinjenih Arapskih Emirata
Abu Dhabi (emirat)

**Abu Dhabi** (‎) jeste jedan od sedam emirata Ujedinjenih Arapskih Emirata. Nalazi se na obali Perzijskog zaliva. S površinom od 67.340&nbsp;km2 najveći je emirat (86,7% od ukupne površine UAE). Prema podacima popisa stanovništva iz 2005. u njemu je živjelo 2.784.490 pri čemu je drugi po broju stanovnika i najrjeđe naseljeni emirat s 24,9 stanovnika po km2.
Prema podacima iz juna 2011. procjenjeno je da u emiratu živi 2.120.700 stanovnika od čega je 439.100 stanovnika (manje od 21%) državljana UAE. Glavni i najveći grad je Abu Dhabi koji je ujedno i glavni grad države.

Početkom 70-ih godina 20. vijeka dva važna događaja uticala su na status Emirata Abu Dhabi. Prvo je bilo osnivanje Ujedinjenih Arapskih Emirata u decembru 1971, sa Abu Dahbijem kao njegovim političkim i administrativnim centrom. Drugi važan događaj bio je nagli rast cijena nafte nakon oktobarskog rata iz 1973, koji je doveo do promjene odnosa između država izvoznica nafte i stranih naftnih kompanija, što je dovelo do dramatičnog rasta prihoda od nafte. Procjenjuje se da je bruto domaći proizvod (BDP) Abu Dabija 2014. godine iznosio 0,24 triliona eura odnosno 960 milijardi dirhema UAE (AED). Eksploatacija nafte (uključuje sirovu naftu i prirodni gas) predstavljaju najveći doprinos BDP-u (58,5 posto u 2011. godini). Sljedeći najveći doprinos BDFP-u daje oblast građevinarstva i srodna industrija s oko 10,1% u 2011. godini. BDP je porastao na 911,6 milijardi dirhema u 2012, odnosno na preko 100.000 američkih dolara po glavi stanovnika. U novije vrijeme Emirat Abu Dhabi kontinuirano doprinosi ukupnom BDP-u države u visini od oko 60% iako čini oko 34% stanovništva države.

## Geografija 
Ujedinjeni Arapski Emirati smješteni su u naftno bogatoj i strateškoj važnoj regiji Perzijskog zaliva. Pridružuje se Kraljevini Saudijska Arabija i Sultanatu Omanu.
Graniči s emiratima Dubai i Sharjah na sjeveru kao i Saudijskom Arabijom na jugu i zapadu i Omanom na istoku i jugu.

Obrada zemljišta i navodnjavanje za poljoprivredu i pošumljavanje u proteklom desetljeću povećali su veličinu *zelenih površina* emirata na oko 5% ukupne površine emirata, uključujući parkove i plantaže. Oko 1,2% ukupne površine zemljišta koristi se za poljoprivredu. Mali dio kopna obuhvaćen je planinama, a sadrži nekoliko pećina. Obalno područje sadrži džepove močvarnih i močvarnih kolonija. Abu Dhabi također ima na desetine ostrva, uglavnom malih i nenaseljenih, od kojih su neka označena kao utočišta za divlje životinje.

## Reference 
Kategorija:Emirat Abu Dhabi
Nyabarongo

**Nyabarongo** (ili **Nyawarangu**) je glavna rijeka Ruande te dio gornjeg toka rijeke Nil. Nyabarongo je najduža rijeka u Ruandi sa dužinom od 297&nbsp;km. Rijeka započinje svoj tok na ušću rijeka Mbirurume i Mwogo na jugozapadu države. Od svog izvora Nyabarongo teče prema sjeveru 85&nbsp;km i pravi granicu između Zapadne i Južne pokrajine. Na ušću sa rijekom Mukungwa, mijenja smjer i teče istočno 12&nbsp;km, zatim posljednjih 200&nbsp;km teče jugoistočno i završava svoj tok blizu granice s Burundijem te se izlijeva u jezero Rweru i rijeku Akagera.

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Ruandi
Kategorija:Rijeke u Burundiju
Kategorija:Zaštićena područja u Ruandi
Autarijati i Ardijejci

**Autarijati i Ardijejci** su dva susjedna ilirska plemena koji su se na prostorima bjelašničkog masiva vijekovima sukobljavali. Podaci koje donose  Pseudo-Aristotel, Strabon i Apijan govore o složenoj korelaciji odnosa među ova dva srodna ilirska naroda. Njihova kohabitacija na graničnom području trajala je prilično dugo i sukobljavanje trajalo je sve do konačnog ujedinjena autarijatskih zajednica u jedinstveni politički entitet, kojima je to prvima pošlo za rukom među mnogobrojnim ilirskim plemenima.

Problem odnosa Autarijata i Ardijejaca ležao je u samoj osnovici njihove ekonomije, u stočarstvu.

Iako srodna po porijeklu i kulturi, ova dva ilirska naroda su predstavljala ljute konkurente u borbama za bogate zone za ispašu i slana vrela. Autarijati su ubrzanije razvijali svoju društvenu, političku i ekonomsku strukturu, dok su Ardijejske zajednice, iako su bile bliže primorju, zastajkivale u razvoju. 

## Historija  
### Poraz Ardijejaca 
Autarijatski pritisak na ardijejsko područje tekao je iz tri pravca, iz porječja Prače, gornjeg Podrinja duž rijeka Bistrice i Sutjeske, i preko bjelašničkog masiva. Iako je povod za rat bilo vrelo slane vode, uzroci sukoba leže prvenstveno u već pomenutom autarijatskom napretku, i želji da se prije svega zadovolje apetiti ojačale i obogaćene autarijatske kneževske i ratničke "aristokratije".

Poljski istoričar Pajakovski smatra da su se Ardijejci,  nakon sukoba sa Autarijatima,  naselili na područje sjeveroistočne Crne Gore i oblast Metohije na Kosovu. Sa tog prostora su se nametnuli za vladare Ilirske države, počevši od Pleurata II, oko 270, god pne. Svi slijedeći vladari Ilirije bili su iz ardijejske dinastije. Tek poslije poraza od Rima u Trećem ilirskom ratu, godine 155. su se povukli prema ušću Neretve.

Tek su Rimljani slomili Ardijejce, uništivši ih 135. godine p.n.e kao bitan politički i vojni faktor na istočnojadranskoj obali. Pa i tada nisu potpuno nestali nego i u I. st. n. e. se nailazi na 15 ardijejskih dekurija.
## Literatura 
## Reference 
Kategorija:Bosna i Hercegovina u vrijeme Ilira
Kategorija:Iliri
Ajman (emirat)

**Ajman** () jeste jedan od sedam emirata Ujedinjenih Arapskih Emirata. Prostire se na površini od 259&nbsp;km2 i površinom je najmanji emirat. Glavni grad je Ajman po kojem je emirat i nazvan. 
Prema podacima iz 2017. u emiratu je živjelo 504.846 stanovnika dok je taj broj u 2010. bio skoro dvostruko manji i iznosio 262.000 stanovnika što je bilo oko 16% ukupnog stanovništva UAE.

## Geografija 
Na sjeverozapadu emirat izlazi na obalu Perzijskog zaliva a na kopnu je okružen emiratom Sharjah.
Smješten na obali Perzijskog zaliva, emiratu Ajman također pripadaju i dvije  ekslave: Manama i Masfout, a obe su primarno poljoprivredne. Otprilike 95% stanovništva emirata živi u gradu Ajmanu, koji čini dio metropolitanskog područja Dubai-Sharjah-Ajman. 
Glavni grad Ajman, koji se nalazi na obali Perzijskog zaliva, je dom za oko 95% populacije emirata.

## Privreda 
BDP emirata u 2012. godini iznosio je 4,23 milijarde američkih dolara a vanjskotrgovinski odnos bio je pozitivan s izvozom od 1,61 milijardi dolara i uvozom od 600 miliona dolara.

U ekonomiji Ajmana dominira pet sektora: proizvodnja, građevinarstvo, trgovina na veliko i malo, sektor nekretnina i poslovnih usluga i sektor transporta, skladištenja i komunikacija. Ovih pet privrednih sektora u 2012. doprinijeli su ukupnom BDP-u emirata u iznosu od oko 82%, dok je udio proizvodnje bio 37% a građevinskog sektora 15%.

Oko 78% ukupne investicije u Ajmanu u 2012. godini koncentrirano je na području sektora nekretnina i vladinih usluga, električne energije i proizvodnje.
Ulaganja u Ajmanu porasla su u 2013. za 5% u odnosu na 2012. Izvoz je u drugom tromjesečju 2014. porastao za 53%.

Ajman je također centar mnogih kompanija i proizvodnih koncerna kao što su Amtek Industries, Al Haramain parfemi i Zalivskog medicinskog univerziteta.

## Reference 
Kategorija:Emirat Ajman
Staka Skenderova

**Staka Skenderova** (Sarajevo, 1831 – Sarajevo, 26. maj 1891) bila je srpska učiteljica, socijalni radnik, pisac i folklorista iz Bosne. Pripisuje joj se osnivanje prve sarajevske škole za djevojčice 19. oktobra 1858. Sljedeće godine postala je prva objavljena književnica u modernoj Bosni.

## Biografija 
Skenderova je rođena 1831. godine u Sarajevu. Njeni roditelji su bili doseljenici iz Prijepolja, a stariji brat je bio šivač za Osmanlijsku vojsku. Staka je rano naučila turski jezik što joj je pomoglo da bude uspješnija sa svojim zahtjevima kod Osmanlijske uprave u Bosni. Pismenost je stekla samoučki ili u osnovnoj školi u Sarajevu, ali o tome nema tačnih podataka. Skenderovoj je uz dozvolu Osmanlijskih vlasti otvorila prvu školu za djevojčice u Sarajevu 1858. godine. Također je bila prva žena učiteljica u tadašnjoj Bosni i Hercegovini.

S vremenom je odlučila zarediti se. Budući da Bosna u to vrijeme nije imala srpski pravoslavni ženski manastir, zaredila se kao pravoslavna sestra u Jerusalemu 1870. godine. Pravi značaj ličnosti Stake Skenderove uvidio je tek Jovan Kršić. Slušajući uspomene Stakinih bivših učenica, njega je više impresionirala njena pojava i prosvjetni rad, nego *Ljetopis Bosne*, tako da mu nije ni odredio mjesto koje zauzima u siromašnom književnom stvaralaštvu Bosne i Hercegovine iz 19. vijeka.

## Smrt 
Skenderova je umrla u maju 1891. godine. Nakon što je bila na zabavi na Ilidži, kočija vučena konjima je pojurila u gomilu i Skenderova je teško ranjena. Nakon ranjavanja o njoj se brinula Adeline Pauline Irby (poznatija kao Miss Irby), ali je podlegla od posljedica povreda ubrzo nakon toga. Skenderova je sahranjena u Sarajevu.

## Djela 
* *Ljetopis Bosne, 1825–1856* („Bosanska hronika, 1825–1856”, 1859)

## Reference 
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Umrli 1891.
Kategorija:Rođeni 1831.