Kućna muha

**Kućna muha** ili **domaća muha** (lat. *Musca domestica*) je insekt podreda Cyclorrhapha, red Diptera, razred Insecta. Vjeruje se da se prvi puta pojavila u  kenozojskoj eri, mguće na Bliskom Istoku, a vjerovatno je rasprostranjena širom svijeta, kao čovjekov  komensal. To je najčešća vrsta muka koja se nalazi u naseljenim mjestima. Odrasli su sivi do crni, s četiri tamne, uzdužne linije na toraksu, blago dlakavim tijelima i jednim parom membranskih krila. Imaju crvene oči,  malo ispupčene kod nešto većih ženki.

Ženka se obično pari samo jednom i spremu čuva za kasniju upotrebu. Odlaže serije od oko 100 jaja na raspadajuće organske materije, poput otpada iz hrane, truhleži ili izmeta. Ubrzo izlegu kao bijele larve  bez nogu, poznate i pod nazivom magoti. Nakon 2 do 5 dana razvoja, ove se preobraze u crvenkasto-smeđe lutke, duge oko  8&nbsp;mm.

Odrasle muhe obično žive 2 do 4 sedmice, ali mogu prezimiti. Odrasli se hrane raznim tekućim ili polutečnim supstancama, kao i čvrstim materijama koji su omekšane njihovim pljuvačkom. Ove muhe  mogu, na  tijelima i fekalijama,  prenositi patogene, kontaminirati hranu i doprinijeti prenošenju bolesti prenosive hranom, dok, po brojnosti, mogu biti fizički neugodne. Iz tih razloga smatraju se štetočinama.

Kućne muhe su korištene u laboratoriji u istraživanju starenja i mehanizama određivanje spola. Muhe se u literaturi pojavljuju od drevnog grčkog mita i ove basne  "Nesretni insekt“ pa nadalje.

## Opis
[thumb|left| Glava ženke kućne mušice sa dva velika [složeno oko|složena oka i tri ocele.]] 
Odrasle kućne muhe obično su duge 6  do 7&nbsp;mm,  s rasponom krila od 13 do 15&nbsp;mm. Ženke imaju veću krila od mužjaka, dok mužjaci imaju relativno duže noge. Ženke više  variraju u veličini,  a postoji i geografska varijacija s većim jedinkama na  večim geografskim širinama.  Glava je snažno konveksna sprijeda, a ravna je i blago konusna. Par velikih složenih očiju, kod mužjaka,  gotovo se dotiču, ali je kod ženki međočni prostor mnogo širi. Imaju tri jednostavna oka (ocele) i par kratkih antena. Muhe obrađuju vizuelne informacije oko sedam puta brže od ljudi što im omogućuje prepoznavanje i izbjegavanje pokušaja ulova ili gmječenja, s obzirom na to da efektivno vide usporene kretnje čovjeka  s višom brzinom fuzije treperenja.
mini|430px|Anatomija kućne muhe :

**A – Glava:**
1 – Facetovane oči
2  – Čule čekinje  (*arista*)
3 – Čulne  *antene*
4 – Kornjevilični palpus (*Palpus maxillaris*)
5 – Gornja usna (*labrum*)
6 – Donja usna (*labium*)
7 – *Labellum*
8  – Traheja 
**B – Toraks:**
9 – *Prescutum*
10 – Stigma
11 – *Scutum*
12 – Bazna vena  (*basicosta*)
13 – Kalipter
14 – Skutelum
15 – Krilo
16 – Hrilna vena
17 – Propleuron
18 – Prosternum
19 – Mezopleuron
20 – Mezosternum
21 – Metapleuron
22 – Metasternum
**C – Abdomen:**
23 – Koksa
24 – Femur
25 – Tibija
26 – Seta 
27 – Stopalo (*tarsus*)
28 – Haltere
29 – Otvor traheje (stigma)
30 – Zadnji segment

[thumb|250px|Dijelovi [usni aparat (insekt)|usnog aparata, sa  pseudotrahejama, polucjevastim žljebovima (tamne paralelne trake) koji se koriste za usisavanje tečne hrane]]
Dijelovi usnog aparata posebno su prilagođeni za tečnu hranu; mandibula i maksile su smanjene i nisu funkcionalne, a ostali udovi formiraju uvlačivi, fleksibilni proboscis sa povećanim, mesnatim vrhom, labelumom. Ovo je spužvasta struktura koju karakteriziraju mnogi žljebovi, zvani pseudotraheje, koji usisavaju tekućinu kapilarnim djelovanjem. It is also used to distribute saliva to soften solid foods or collect loose particles. Kućne muhe imaju hemoreceptorne organe okusa na na nožnim tarzusima, tako da mogu prepoznati hranu poput šećera, hodajući po njemu. Muhe su često viđene kako čiste noge trljajući ih zajedno, omogućavajući hemoreceptorima da ponovo kušaju po čemu hodaju. Na kraju svake noge je par kandži, a ispod njih su dva ljepljiva jastučića, pulvile, koji omogućuju muhi da se uspinje po glatkim zidovima i stropovima po modelu Van der Waalsove sile. Kandže pomažu muhi da odstrani stopalo za sljedeći korak.  Hodaju uobičajenim  hodom po vodoravnim i okomitim površinama s tri noge u dodiru sa površinom i tri u pokretu. Na obrnutim površinama mijenjaju pokret da bi se četiri noge držale na površini. Muhe slijetaju na strop leteći ravno prema njemu; neposredno prije slijetanja, naprave  pola vijka i usmjere svih šest nogu prema površini, smanjujući šok prednjim nogama i zalijepe se  trenutak kasnije s ostale četiri.

200px|thumb|left|Krilo, uvećanno 250x

Toraks je sivih  nijansi, ponekad čak i crne boje, s četiri tamne uzdužne trake ravnomjerne širine na dorzalnoj površini. Cijelo  tijelo prekriveno je  kratkim dlačicama. Poput ostalih Diptera, kućne muhe imaju samo jedan par krila, jer se nekadašnji stražnji par svodi se na male haltere ili njihalice  koje pomažu održavanju stabilnosti pri letu. Krila su prozirna sa žućkastim nijansama u osnovi. Karakteristično je da medijalna vena (duga M1 + 2 ili četvrta duga vena) ima oštricu  prema gore. Svako krilo ima režanj na stražnjoj strani, kalipter, koji pokriva haltere. Zadak je siv ili žućkast, s tamnom prugom i nepravilnim tamnim mrljama sa strane. Sadrži 10 segmenata koji nose spirale za disanje. U mužjaka deveti segment ima par kopči za kopulaciju, a deseti nose analne cerke u oba spola. 
[thumb|[Mikrografija tarzusa sa  kandžama i čekinjama, uključujući i centralne između dva pulvila poznata kao empodije]]

Razne vrste širom svijeta izgledaju poput kućnih muha, kao što su mal kućna muha, *Fannia canicularis*,  stabilna muha, "Stomoxys calcitrans" i ostali pripadnici roda *Musca*. Sistemtska identifikacija vrsta može zahtijevati upotrebu taksonomskih ključeva specifičnih za regiju i može zahtijevati razlikovanje muških reproduktivnih dijelova za potvrdu.

## Životni ciklus
thumb|250px|left|Parenje kućnih muha
Svaka ženka može tokom života snijeti do 500 jaja u nekoliko serija od oko 75 do 150. Jaja su bijela i otprilike duga 1,2&nbsp;mm, a muha ih polaže  pogodnom mestu, obično na mrtvim i raspadajućim organskim materijama, poput otpadaka hrane, trupala ili fekalija. U roku od jednog dana iz jaja se izlegu larve  (magoti); oni žive i hrane se tamo gde su jaja  položena. Blijedo su bjelkasti, {{pretvaraju duge 3&nbsp;mm, tanji na kraju usta i bez nogu.  Razvoj larve traje od dvije sedmice, u optimalnim uslovima, do 30 dana ili više u hladnijim područjima. Larve izbegavaju svetlo; interijeri gomila životinjskog stajskog gnojiva su mjesta bogata hranjivim tvarima i idealnim uvjetima rajvoja, gdje je toplo, vlažno i tamno.

[thumb| [Larva i odrasli, autor Amedeo John Engel Terzi (1872–1956)]]
Na kraju svog trećeg instara, larve  puze do suhog i hladnog mjesta i pretvaraju se u lutke. Kućište lutke je cilindrično sa zaobljenim krajevima, dugačkim oko 1,2&nbsp;mm,  formirano je od posljednje svučene  kože larve. U početku je žućkasto, ša potamni preko crveno-smeđe do gotovo crne  boje. Razvoj lutke traje dva do šest dana na  35&nbsp;°C, ali može potrajati 20 dana ili više na 14&nbsp;°C.

Kad je metamorfoza gotova, odrasla muha izranja iz lutke. Da bi to postigla, pomoću ptilinuma, trajne vrećice na glavi, otvara kraj omotača. Odrasla kućna muha živi od dvije sedmice do mjesec, u divljini, ili duže u benignim laboratorijskim uvjetima. Po izlasku iz lutke, prestaje rasti; mala muha nije nužno mlada muva, već je rezultat nedovoljne količine hrane tokom larvene  faze.
Mužjaci kućne muhe su spolno zreli nakon 16 sati, a ženke nakon 24. Ženke proizvode feromon, (Z) -9-trikozen (muskularin). Ovaj kutikulskii ugljikovodik se ne oslobađa u zrak i mužjaci ga osjećaju samo u kontaktu sa ženkama; ima  upotrebu u suzbijanju štetočina, za mamanje mužjaka da ulete u zamke. Mužjak inicira parenje tako da naleti na ženku, u zraku  ili ma tlu, poznato kao "udar". Prilazi joj na toraks, a ako je prijemčiva, slijedi period udvaranja u kojem ženka vibrira krilima, a mužjak glavom po glavi. Mužjak se zatim prevrće na trbuhu, a ženka  podmeće  ovipositor u njegov genitalni otvor; kopulacija, uz prijenos sperme, traje nekoliko minuta. Ženke se obično pare samo jednom, a zatim odbijaju daljnje napredovanje  mužjaka, dok se mužjaci odvajaju više puta. A volatile semiochemical that is deposited by females on their eggs attracts other gravid females and leads to clustered egg deposition.

Razvoj larve zavisi  o toplini i dovoljno vlage; što je toplija temperatura, brže rastu. Općenito, svježe svinjsko i pileće stajsko đubre, predstavljaju najbolje uvjete za larve u razvoju, smanjujući period  larve i povećavajući veličinu lutki. Goveđi, kozji i konjski stajski gnoji daju manje, sitnije larve, dok im potpuno komponirano svinjsko stajsko gnojivo, sa sadržajem vode ispod 40%, uopće ne pogoduje. Težina larvi,  u različitim uvjetima,  može varirati od oko  8,0 do 20&nbsp;mg.
U optimalnim uvjetima,  životni ciklus se može završiti za sedam do 10 dana, ali u nepovoljnim okolnostima može potrajati i do dva mjeseca. U umjerenim regijama može se pojaviti 12 generacija godišnje, a u tropima i suptropima više od 20.

## Evolucija i taksonomija 
Iako je red muha (Diptera) mnogo stariji, vjeruje se da su prave kućne muhe razvile početkom kenozojske ere. Natorodica kućnih muha, Muscoidea, najsličnija je muhama Oestroidea (muhe, mesne muhe i srodnici), a udaljenija je od Hippoboscoidea (mušice, muhe šišmiša i srodnici). Smatra se da potiču iz južnog palearrktičkog područja, posebno sa Bliskog Istoka. Zbog bliske komensalske veze s ljudima, vjerovatno su, u  komigracijama s ljudima, rasprostranjene šitom svijeta.

Kućna muha  je prvi put opisana kao *Musca domestica* 1758. godine, zasnovano na uobičajenim evropskim primjercima švedskog botaničara i zoologa Carla Linnaeusa u  "Systema naturae" i dalje se klasificira pod tim imenom. > Detaljniji opis dao je (1776.) danski entomolog Johan Christian Fabricius u svom djelu *Genera Insectorum*.

Kladogram prikazuje klasifikaciju više razine  i položaj roda  *Musca* u porodici *Muscidae*, prema  Couri i Carvalho 2003.

{{cladogram|align=left|caption=Cladogram showing higher level classification and position of *Musca* within the family Muscidae based on Couri and Carvalho 2003.
|cladogram=
 {{clade| style=font-size:100%;line-height:75%;
 |label1=Nematocera
  |1={{clade
   |1=Other Nematocera (crane flies, mosquitoes, etc.) 65px
   |2={{clade
    |label1=Brachycera
    |1={{clade
     |1=Tabanomorpha (horse flies, etc.) 66px
     |label2=Muscomorpha
      |2=
     }}
    }}
   }}
 }}
}}

## Također pogledajte
*Diptera

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
* How to control house and stable flies without using pesticides. Agriculture Information Bulletin Number 673 
* House fly on the University of Florida/Institute of Food and Agricultural Sciences Featured Creatures Web site
* *The House Fly and How to Suppress It*, by L. O. Howard and F. C. Bishopp. U.S. Department of Agriculture Bulletin No. 1408, 1928, from Project Gutenberg.

Kategorija:Diptera
Kategorija:Kosmopolitski organizmi
Kategorija:Insekti
Kategorija:Beskičmenjaci
Kategorija:Fauna Bosne i Hercegovine