Lamija Hadžiosmanović

Dr. **Lamija Hadžiosmanović** (1931-2016) bila je bosanskohercegovačka orijentalistica i filologinja.

Završila je studije orijentalnih jezika sa historijom na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 1957.

Pohađala je postdiplomski studij i odbranila magistarski rad na Univerzitetu Ayni Šems u Kairu, s temom iz islamske civilizacije 1966. Doktorsku disertaciju pod nazivom "Biblioteke u Bosni i Hercegovini za vrijeme austrougarske uprave 1878–1918. godine" odbranila je 1977. na Odsjeku za opštu književnost, scenske umjetnosti i bibliotekarstvo Filozofskog fakulteta u Sarajevu. Od 1960. radila je kao bibliotekarka na Odsjeku za orijentalnu filologiju, a 1975. kao asistent počinje raditi na Odsjek Odsjeku za opštu književnost, scenske umjetnosti i bibliotekarstvo. Prošla je sva univerzitetska zvanja. Penzionisana je 2005, a kasnije je izabrana za profesora emeritusa.

Proučavala je deftere iz osmanlijskog razdoblja, bavila se bibliografijom, bibliotekarstvom, prevođenjem s turskog jezika književnih i naučnih djela iz starijeg razdoblja, kao i savremenih autora (također poezije bosanskohercegovačkih pjesnika na turski), te priređivanjem antologija pjesništva nastalog na turskom jeziku (*Odjek*, Treći program Radio Sarajeva, Bibliotekarstvo, Anali Gazi Husrev-begove biblioteke, Prilozi za orijentalnu filologiju, Prilozi Instituta za istoriju).

Bila je član Izdavačkog savjeta preduzeća "Svjetlost" (1972–1977), član redakcija Anala Gazi Husrev-begove biblioteke i Godišnjaka BZK "Preporod", član Savjeta BZK "Preporod", član Vijeća Kongresa bošnjačkih intelektualaca i član Savjeta Nacionalne i univerzitetske biblioteke BiH. Bila je predsjednik Upravnog odbora Filozofskog fakulteta u Sarajevu.

Dobitnica je Zlatnog broša za oblast nauke (1988), Srebrenog alema s ljiljanom od SDA (2007), Srebrene plakete za postignute rezultate u oblasti obrazovanja i nauke (2010) i Nagrade za životno djelo "Hasan Kaimija" za 2012 (prva žena koja je dobila ovu nagradu). Bila je član Bošnjačke akademije nauka i umjetnosti.

## Bibliografija 
* *Dva deftera iz Crne Gore iz vremena Skender-bega Crnojevića* (koautor: Branislav Đurđev), ANUBiH, Sarajevo, 1973.
* *Biblioteke u Bosni i Hercegovini za vrijeme austrougarske uprave 1878–1918*, "Veselin Masleša", Sarajevo, 1979.
* *Biser - književnohistorijska monografija i bibliografija* (koautor Emina Memija), Narodna i univerzitetska biblioteka BiH, Sarajevo, 1998.
* *Bosanski kuhar*, "Sejtarija", Sarajevo, 2007.
* *Bibliografija Prve muslimanske nakladne knjižare i štamparije (Muhameda Bekira Kalajdžića)*, Udruženje ilmije u SRBiH, Sarajevo, 1967.

## Literatura 
* *Spomenica 60. godišnjice Filozofskog fakulteta u Sarajevu (1950–2010)*, Filozofski fakultet, Sarajevo, 2010, 183-184.
* "Lamija Hadžiosmanović dobitnica nagrade *Hasan Kaimija*, *rijaset.ba*.
* Povelja za životno djelo Lamiji Hadžiosmanović, *ligazasandzak.org*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Razgovor s Lamijom Hadžiosmanović, Zehra TV (YouTube)

Kategorija:Rođeni 1931.
Kategorija:Umrli 2016.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački filolozi
Kategorija:Bosanskohercegovački orijentalisti
Kategorija:Članovi BANU
Kategorija:Odsjek za komparativnu književnost i bibliotekarstvo Filozofskog fakulteta u Sarajevu
Kategorija:Profesori emeritusi Filozofskog fakulteta u Sarajevu