Kreševo

**Kreševo** je naseljeno mjesto i općina u središnjem dijelu Bosne i Hercegovine, sa oko 1025 stanovnika u samom mjestu i oko 5273 stanovnika u općini. poznat je po čuvenom Franjevačkom samostanu iz 14. vijeka.

## Geografija 
Srednjobosanski gradić istoimene općine, Kreševo, smješten je 55&nbsp;km sjeverozapadno od Sarajeva, na obalama rijeka Kreševčice i Dragušnice. Južnim dijelom općine protječe Crna Rijeka koja se ulijeva u Lepenicu. Cijelo područje općine pripada slivu rijeke Bosne. Nadmorska visina mu je 640 m. Kreševska općina prostire se na 149&nbsp;km2, a graniči sa općinama Kiseljak, Fojnica, Konjic i Hadžići.

Na području općine su planine i visovi: Čubren, Berberuša, Volujak, Lopata, Trebac, Inač, Meoršje, Bitovnja. Visoke bukove, hrastove, grabove i jelove šume čine 70% općinskog prostora.

Oberska pećina nalazi se iznad sela Vranci, koje je 2&nbsp;km. udaljeno od općinskog središta Kreševa. Nalazi se na desnoj strani potoka Kostajnica. Ulaz u pećinu nalazi se 740 metara nadmorske visine. Pećina predstavlja srednjovijekovni rudnik, najvjerojatnije cinobera-žive i ustvari je posljednji rudnik ovakog tipa na ovim prostorima. Klima je planinska umjereno kontinentalna. Prosječna godišnja temperatura u središnjem dijelu  općine od 6 do 8&nbsp;°C. Prosječna godišnja količina padavina kreće se između 900 i 1750&nbsp;mm.

## Historija 
Historija Kreševa obuhvata razvoj Kreševa od antičkog i srednjovjekovnog rudarskog i trgovačkog središta, preko osmanskog i austrougarskog perioda, do savremenog doba. Kreševo se u historiografiji i lokalnoj tradiciji posebno ističe kao kraljevski grad srednjovjekovne bosanske države, franjevačko središte i jedno od važnijih mjesta rudarske i kovačke tradicije u srednjoj Bosni.

### Antika i rani tragovi naseljenosti 
Područje današnjeg Kreševa bilo je naseljeno i prije srednjeg vijeka. Na lokalitetu **Gromile** utvrđeni su ostaci antičkog objekta, zbog čega je ovo arheološko područje proglašeno nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine. U stručnoj literaturi navode se i rimski epigrafski nalazi iz šireg područja Kreševa, što upućuje na starije rudarske i naseobinske aktivnosti u centralnoj Bosni.

### Srednji vijek 
Kreševo se razvilo u okviru centralnobosanskog rudarskog bazena. Prema podacima sa službene turističke stranice općine, kreševski rudnici spominju se već 1381. godine, a razvoj mjesta bio je povezan s eksploatacijom željeza, bakra, srebra i olova.

Prvi pouzdani pisani spomen Kreševa kao kraljevskog mjesta potiče iz 1435. godine, a u literaturi se navodi i povelja kralja Stjepana Tomaša izdana 9. marta 1444. u *slavnom kraljevskom gradu Kreševu*. U 15. vijeku Kreševo je bilo jedno od rezidencijalnih mjesta bosanskih vladara, s kraljevskim dvorom i utvrdom iznad podgrađa.

Srednjovjekovna sepulkralna kultura na kreševskom području potvrđena je brojnim nekropolama sa stećcima. Nekropola na lokalitetu **Kose u Crnićima** obrađena je i u izdanju Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika dodatno je zaštitila serijsko dobro srednjovjekovnih nekropola sa stećcima i starim muslimanskim nišanima na području Kreševa.

### Osmanski period 
Nakon osmanskog osvajanja Bosne, Kreševo je nastavilo živjeti kao rudarsko i upravno mjesto. U literaturi se navodi da se kao **nahija** prvi put spominje 1469. godine u okviru vilajeta *Kraljeva Zemlja*, a nakon njegovog ukidanja u sastavu Sarajevskog kadiluka.

### Austro-Ugarska i 20. vijek 
Poslije austrougarske okupacije Bosne i Hercegovine 1878. Kreševo ulazi u novi upravni i privredni okvir Monarhije.

Tokom 20. vijeka Kreševo je dijelilo političke i društvene promjene karakteristične za Bosnu i Hercegovinu: kraj austrougarske vlasti, ulazak u Kraljevinu SHS odnosno Jugoslaviju, period socijalističke Bosne i Hercegovine te tranziciju nakon raspada SFRJ. Uprkos promjenama državnih okvira, mjesto je sačuvalo izrazit lokalni identitet zasnovan na zanatstvu, franjevačkoj kulturnoj tradiciji i historijskom pamćenju.

### Rat u Bosni i Hercegovini 
Tokom rata u Bosni i Hercegovini Kreševo se nalazilo u složenom vojno-političkom prostoru srednje Bosne. U optužnici Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju protiv Ivice Rajića navodi se da je od augusta 1992. bio komandant Druge operativne grupe HVO-a za područje općina Kiseljak, Kreševo i Vareš.

### Naslijeđe 
Historijsko naslijeđe Kreševa danas se ogleda u ostacima srednjovjekovnog grada, franjevačkom samostanu, nekropolama sa stećcima, starim zanatskim objektima i rudarskoj tradiciji. Zbog takve slojevite baštine Kreševo se ubraja među najprepoznatljivija historijska naselja srednje Bosne.

### Historijsko gradsko područje 
Osnovna karakteristika Kreševa po kojoj se razlikuje od drugih bosanskih naselja, je sačuvana srednjovjekovna prostorna organizacija. Iako je centralni dio naselja, današnja ulica Fra Grge Martića, u doba Otomanske imperije nosio karakteristično ime Čaršija, on je i dalje ostao i zona rada i zona stanovanja. Na taj način, u Kreševu je sačuvan srednjovjekovni urbani koncept po kome se na jednom mjestu proizvodilo, trgovalo i stanovalo.

Historijsko gradsko područje Kreševo proglašeno je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Nacionalni spomenik čine svi objekti koji se nalaze uz ulicu Fra Grge Martića, objekti smješteni uz ulicu Obala i pojedinačni objekti u mahalama.

Hadži Hasanova džamija podignuta je 1709. godine, prema vakufnami u Gazi Husref-begovoj biblioteci u Sarajevu, kojom neki Hadži Hasan zavještava izvjesne objekte za ovu džamiju. Uz džamiju je groblje, a nekad je bio i mekteb. Oštećena je u ratu 1992-95, i obnovljena 2003.

Tu je i nekoliko objekata ambijentalne vrijednosti (kuća Augustina Kristića, kuće porodica Šakotić, Martinčević, Čizmić, Tukić, Bilajac, Zovko, Aždajić, Marković, Ahbabović, Jurić). Kreševo je nekada imalo 15-20 vodenica, od kojih su sačuvane samo dvije, u ruševnom stanju

### Nacionalni spomenici 
## Stanovništvo 
### Općina Kreševo 
### Naseljeno mjesto Kreševo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kreševo

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Srednjobosanskom kantonu
*