Parcijalni epilepsijski napad

**Fokusni napadi** su epilepsijski napadi koji nastaju unutar moždanih mreža ograničenih na jednu moždanu hemisferu. U većini slučajeva, svaki tip napada ima dosljedno mjesto početka i karakteristične obrasce širenja, iako neke osobe dožive više od jednog tipa fokusnog epilepsijskog napada koji nastaju iz različitih mreža. Aktivnost napada može ostati lokalizirana ili se proširiti na suprotnu hemisferu. Simptomi će varirati ovisno o tome gdje se napad javlja. Kada se napadi javljaju u frontalnom režnju, pacijent može osjetiti osjećaj valovitosti u glavi. Kada se napadi javljaju u temporalnom režnju, može se javiti osjećaj *déjà vu* (već viđeno). Kada su napadi lokalizirani u parijetalnom režnju, može se javiti hipoestezija ili utrnulost. Kod epilepsijskog napada u okcipitalnom režnju, prijavljeni su poremećaji vida ili halucinacije. Neki fokusni napadi počinju sa aurom — subjektivnim iskustvom koje prethodi ili predstavlja sam epilepsijski napad, posebno kod fokusnih napada sa očuvanom sviješću.

Prema klasifikaciji Međunarodne lige protiv epilepsije (ILAE) iz 2025. godine, fokusni napadi se dijele na tri tipa: oni sa očuvanom sviješću, oni sa oštećenom sviješću i oni koji se razvijaju u bilateralnu toničko-kloničnu aktivnost.

### Fokusni do bilateralni tonusmđno-klonusni napadi 
**Fokusni do bilateralni tonusno-klonusni napadi** počinju kao fokusni napadi, ali se šire i zahvataju obje hemisfere, što rezultira tonusno-klonusnim napadom. Ovi napadi su obično povezani s potpunim gubitkom svijesti i tipičnom tonusno-klonusnom aktivnošću, koja uključuje ukočenost mišića (tonusna faza) nakon čega slijedi ritmičko trzanje (klonusna faza). Složene motorne karakteristike uključuju automatizme - ponavljajuće, naizgled svrsishodne pokrete koji se javljaju bez svjesne kontrole. To može uključivati oralne automatizme (kao što su mljackanje usnama ili žvakanje), gestualne pokrete ruku ili udova, genitalne automatizme ili mimičke izraze poput osmijeha ili smijanja.

#### Jacksonov marš 
U nekim slučajevima, motorna aktivnost napreduje po karakterističnom obrascu poznatom kao „Jacksonov marš", u kojem abnormalni pokreti počinju u distalnom području - obično prstima na rukama ili nogama - i šire se na proksimalnija područja poput šaka, ruku, lica ili noge na istoj strani tijela. Ova sekvencna progresija odražava organizaciju motornog homunkulusa i karakteristična je za napade koji nastaju iz precentralnog girusa. Svijest je obično očuvana tokom Jacksonovog marša, iako se napad može razviti u oštećenu svijest ili sekundarno generalizirati. Fenomen je nazvan po engleskom neurologu Johnu Hughlingsu Jacksonu, koji je opisao progresivnu prirodu takvih napada u 19. stoljeću.

### Senzorni fenomeni 
Fokusni napadi mogu izazvati širok spektar senzornih simptoma, ovisno o zahvaćenoj regiji. Ovi senzorni fenomeni često služe kao rani znak upozorenja ili aura, što je kratak, subjektivni osjećaj koji može prethoditi napadu ili predstavljati sam napad kod fokusnih epilepsijskih napadaj sa očuvanom sviješću. Somatosenzorne karakteristike su među najčešćima, često opisane kao trnci, utrnulost ili osjećaj električne struje koja se kreće kroz ud ili preko tijela. Ovi simptomi obično odražavaju zahvaćenost postcentralnog girusa ili susjednih tjršemenih područja. Slušne halucinacije se kreću od jednostavnih zvukova (npr. zujanje, zvonjava ili tonovi) do složenijih percepcija poput muzike ili glasova, koje su obično povezane sa gornjim temporalnim girusom. U nekim slučajevima, kompleksne slušne halucinacije mogu biti povezane i s epilepsijom. Olfaktorne i gustatorne aure, često opisane kao neobični mirisi ili okusi, rjeđe su, ali mogu nastati iz temporalnog režanja ili insulainskii korteks.

### Autonomni fenomeni 
Autonomni simptomi su česti kod fokalnih napadaja i mogu se javiti kao subjektivna iskustva ili objektivni znaci. Ovi simptomi se mogu javiti sa ili bez oštećenja svijesti. Autonomni napadi mogu biti jedina manifestacija (nazivaju se autonomna aura) ili mogu biti praćeni drugim vrstama napadaja, kao što su fokalni do bilateralni tonusno-klonusni napadi, kako se epilepsijski iscjedak širi. Autonomni simptomi su rezultat poremećaja centralne autonomne mreže, često zbog iscjedaka koji potiču iz mezijalnog temporalnog režnja. Uobičajene autonomne manifestacije uključuju kardiovaskularne promjene (npr. tahikardija, bradikardija ili iktalnu asistoliju), respiratorne poremećaje (npr. apneju, [hiperventilaciju) i gastrointestinalne simptome (npr. [mučnina, hipersalivacija). U nekim slučajevima, iktusna asistolija može dovesti do gubitka tonusa, tonusne ukočenosti ili tonusno-klonusnih pokreta.

### Afektivni i emocijskii fenomeni 
Fokusni napadi mogu uključivati iznenadna i intenzivna emocijska iskustva koja nastaju bez vanjskog podražaja. Strah je najčešće prijavljena emocija, koja se često javlja kao kratak, ali neodoljiv osjećaj na početku napada. Druge emocije mogu uključivati anksioznost, tugu, ljutnju ili krivnju. Ova iskustva su obično stereotipna kroz napade i mogu biti praćena autonomnim znacima kao što su tahikardija ili mučnina. Neki napadi uključuju neobičnija ili upečatljivija emocijska stanja. Ekstazni napadi ili blaženi osjećaji opisani su kao duboki osjećaji mira, jasnoće ili povezanosti. Slično tome, mistična iskustva, osjećaji *déjà vécua* (već viđenog) ili promjene u samopercepciji mogu se javiti kod napada koji zahvataju asocijativne oblasti. Gelastični napad, karakterizirani neprimjerenim ili nevoljnim smijehom, i dakristični napadi, koji uključuju plač, rjeđi su, ali se također mogu pojaviti.

### Kognitivne i jezičke pojave 
Fokusni napadi mogu poremetiti kognitivne funkcije, uključujući pamćenje, jezik, pažnju i obradu informacija višeg reda. Ove manifestacije variraju u zavisnosti od uključenih korteksnih regija i posebno su česte kod kognicijskih pojava i procesa. Epilepsijskih napada koji potiču iz temporalnih ili frontalnih režnjeva. Poremećaji jezika mogu uključivati zastoj govora, ekspresivnu afaziju ili parafazne greške. Predložen je noviji farmaceutski pristup koji koristi imunomodulacijske lijekove pored standardnih lijekova, a postoje i neki dokazi da je to je noviji farmaceutski pristup koji koristi imunomodulacijske lijekove pored standardnih lijekova, a postoje i neki dokazi da ovaj pristup može smanjiti učestalost fokusnih  epilepsijskih napada. Nije jasno da li se ovaj lijek dobro podnosi kod odraslih i djece.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Epilepsija
Kategorija:Tipovi epilepsijskih napada