Galski ratovi

mini|269x269piksel|Scena iz Galskih ratova – galski vođa Littavicus, izdavši Rim, povlači se prema Gergoviji kako bi podržao Vercingétorixa.
**Galski rat** predstavlja niz vojnih sukoba koje je Gaj Julije Cezar vodio u razdoblju između 58. i 51. godine p. n. e, a koji su kulminirali potpunom rimskom okupacijom teritorija Galije. Neposredni povod za izbijanje rata bio je zahtjev Helvećana za neometanim prolazom kroz rimski teritorij tokom njihove planirane migracije. Cezar, koji je u to vrijeme obnašao dužnost prokonzula u Gornjoj i Donjoj Galiji, odbio je taj zahtjev, prešao granicu te nakon niza operacija porazio helvećanske skupine i prisilio ih na povratak na njihova prvobitna područja.

## Operacije 
### Sukob sa Helvećanima 
Dolaskom Gaja Julija Cezara u Narbonsku Galiju u proljeće 58. g. p. n. e. započinje niz događaja koji će prerasti u početnu fazu Galskog rata. Cezar je na raspolaganju imao četiri iskusne legionarske jedinice (VII, VIII, IX i X legiju), kao i znatan broj auksilijarnih postrojbi regrutiranih iz nerimskih zajednica. Konjaničke i lake pješadijske kontingente činili su vojnici iz Hispanskih provincija, Numidije, s Krete i Balearskih otoka. Među njegovim najvažnijim podzapovjednicima isticali su se Publije Kras i Tit Labijen.

Prva kriza izbila je pokretom Helveta. Helvetski aristokrat Orgetoriks pokrenuo je plan masovne migracije cjelokupnog plemena prema zapadnoj Galiji, uz istovremeno stvaranje političkog saveza sa Sekvanom Kastikom i Heduancom Dumnoriksom, s kojima je planirao uspostaviti trilateralnu hegemoniju. Nakon što je zavjera otkrivena, Orgetoriks je umro pod nerazjašnjenim okolnostima, ali je većina Helveta ipak odlučila provesti seobu. Njihov put vodio je kroz provinciju Narbonske Galije, što je Helvete dovelo u neposredan sukob s Cezarom. Helveti su zahtijevali slobodan prolaz kroz rimsku provinciju. Cezar je naredio  rušenje mosta kod Ženeve i izgradio obrambeni sistem jaraka i nasipa, nakon čega je odbio helvetske zahtjeve. Cezar je u međuvremenu podigao još dvije legije, spojio svoje trupe i ušao u heduanski prostor. Helveti su potom ponudili pregovore, ali nakon sukoba na rijeci Saoni, tokom kojeg je Cezar zabilježio značajnu prednost, Rimljani su im nametnuli potpunu predaju, uključujući predaju talaca i oružja.

### Sukob sa Ariovistom 
Nakon poraza Helveta i konsolidacije položaja u središnjoj Galiji, Cezar se uključio u šira sigurnosna pitanja regije. Heduanski vođa Divitiak zatražio je rimsku zaštitu od germanskog pritiska i sve intenzivnijeg naseljavanja pod vodstvom kralja Ariovista. Zbog neslaganja unutar same belgijske koalicije, nedostatka logističke stabilnosti i straha od heduanske intervencije u pozadini, Belgijska je vojska ubrzo počela da se raspada. Cezar je to iskoristio i progonio ih kao da su poraženi u regularnoj bici, što je dovelo do kapitulacije Suessiona, Belovaka, Ambijana i niza manjih zajednica. Time je do kraja 56. p. n. e. teritorijalno pokoravanje Galije bilo dovršeno. Desetkovana Galija je brzo romanizirana i postala značajna rimska provincija, u kojoj se galo-rimska kultura očuvala i nakon pada Zapadnog Rimskog Carstva. Cezarovi vojni uspjesi izazvali su izrazito političko odobravanje u Rimu, što je Senat obilježio petnaestodnevnim javnim svečanostima.

## Reference 
## Bibliografija 
### Moderna literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Drevni izvori 
* 
* 
.
* 

Kategorija:Galski ratovi
Kategorija:Vojna historija Francuske
Kategorija:Vojna historija Rimskog Carstva
Kategorija:Genocidi u Evropi
Kategorija:Ratovi po periodima