Izopsefija

**Izopsefija** (*izos* što znači "jednak" i *psefos* što znači "kamenčić, oblutak") ili **izopsefizam** je praksa sabiranja brojevnih vrijednosti slova u riječi da bi se dobio jedinstveni broj. Ukupni broj se tada koristi kao metaforički most prema drugim riječima ocjenjujući jednaki broj  , koji u iskazu zadovoljava *izos* ili "jednak". Rani Grci koristili su kamenčiće poredane u uzorke kako bi naučili aritmetiku i geometriju,, što odgovara *psefosu* ili "kamenčiću" i "brojanju" u izrazu.

Izopsefija je povezana sa gematrijom, ista praksa upotrebe hebrejske abecede, a kasnije i engleske abecede, i drevnih brojevnih sistema mnogih drugih naroda (za verziju arapske abecede, pogledajte Ebdžed brojeve). Gematrija latiničnih jezika bila je popularna i u Evropi od srednjeg vijeka do renesanse, a njeno nasljeđe se i danas koristi u kriptoanalizi, numerologiji i masonskom simbolizmu (vidi aritmantičnost).

## Historija 
[mini| Primjer izopsefije iz svetišta [Svetište Artemide Orthije|Artemide Ortijske, 2. vijek p.n.e ]]
Za pisanje brojeva u Evropi uglavnom su se koristila slova, odnosno rimski brojevi, sve do polovine 16. vijeka kada arapski brojevi, koji su prilagođeni iz indijskih brojeva i usvojeni u 8. i 9. vijeku nove ere, a za čiju je popularizaciju u Evropi zaslužna Fibonačijeva knjiga *Liber Abaci* iz 1202. preuzimaju primat. Na primjer, u drevnoj Grčkoj brojevi su pisani slovima, a to je samo mali korak od svakodnevnog korištenja slova abecede u aritmetici i matematici kako bi se vidjeli brojevi u riječima, i do pisanja sa sviješću o numeričkoj dimenziji riječi.

Rani nagovještaj izopsefije, iako više od uobičajene sofisticiranosti (koristi množenje a ne sabiranje), potiče od matematičara Apolonija iz Perge, iz  3. vijeka p.n.e. On pita: "S obzirom na stih:  (), čemu je jednak proizvod svih njegovih elemenata?" Bolji primjeri isopsefije pokazuju nam grafiti iz Pompeja, koji datiraju iz 79. godine nove ere. Jedna glasi: , "" Drugi kaže, "" Svetonije 121. godine nove ere izveštava o političkom sloganu koji je neko napisao na zidu u Rimu:
::
::
 što je, čini se, još jedan primjer. Na grčkom jeziku Νερων, Neron, ima brojčanu vrijednost 50 + 5 + 100 + 800 + 50 = 1005, istu vrijednost kao ιδιαν μητερα απεκτεινε (idian metera apekteine) - "Ubio je vlastitu majku", (10 + 4 + 10 + 1 + 50) + (40 + 8 + 300 + 5 + 100 + 1) + (1 + 80 + 5 + 20 + 300 + 5 + 10 + 50 + 5). Poznati primjer je 666. u biblijskoj knjizi Otkrovenja (13:18): "Neka razumi broji broj zvijeri: jer to je broj čovjeka; a njegov broj je šest stotina šezdeset i šest" (Ovdje upotrijebljena riječ "računati", ψηφισάτω, *psefisato*, ima isti korijen "kamenčić" kao i riječ izopsefija). [7] [8] Neronovo ime na grčkom "Neron Kaisar" kada se transliterira pomoću hebrejske gematrije dobije se vrijednost šeststo šezdeset i šest.

Također u 1. vijeku nove ere Leonidas iz Aleksandrije napisao je izopsefe, epigrame s jednoličnim distisima, gdje prvi heksametar i pentametar imaju istu brojčanu vrijednost kao i sljedeća dva stiha. Neke od njih posvetio je Neronu:
::
::
::
::
što znači: "Muza Leonida Nilskog nudi vam, o Cezare, ovo pismo, u vrijeme vaše rođenja; jer je žrtva Kaliope uvijek bez dima; ali u sljedećoj godini će se prinositi, ako želiš, i bolje stvari od ovoga." Ovdje je zbroj i prvog i drugog distiha 5699. U drugom njegovom distihu, linija heksametra jednaka je brojnoj vrijednosti odgovarajućeg pentametra:
::
::
što znači: "Jedna linija je jednaka broju jedan, a ne dva do dva; jer više ne odobravam duge epigrame." Ovdje svaki red ima brojčanu vrijednost 4111.

Nadgrobni spomenik pronađen u hramu Artemide Ortijske u Sparti je primjer iz 2. vijeka p.n.e. gdje izopsefski elegični stih glasi:
::
::
::
To je zavjetna stela za dječaka koji je pobijedio na takmičenju u pjevanju. Riječi u svakom retku zbrajaju se sa ΄ΒΨΛ, što je broj 2730, a ukupan broj se navodi i na kraju svakog retka. Također u 2. vijeku n.e., Aelius Nikon iz Pergama, grčki arhitekt i graditelj kojeg je njegov sin, poznati liječnik Galen, opisao kao "da je savladao sve što je bilo potrebno o nauci o geometriji i brojevima", bio je majstor u sastavljanju izopsefskih djela.

## Numerička vrijednost slova grčke abecede 
U grčkom jeziku svakoj jedinici (1, 2, ..., 9) je dodijeljeno zasebno slovo, kao i svakoj desetici (10, 20, ..., 90) i stotici (100, 200, ... , 900). Za to je potrebno 27 slova, pa je abeceda od 24 slova proširena primjenom tri zastarjela slova: digamma ϝ, (također se koriste stigma ϛ ili, na savremenom grčkom jeziku στ) za 6, qoppa ϙ za 90 i sampi ϡ za 900.

Ovaj abecedni sistem djeluje na principu sabiranja u kojem se numeričke vrijednosti slova zbrajaju u ukupne vrijednosti. Na primjer, 241 je predstavljen kao σμα (200 + 40 + 1). 

|}

## Napomene 
Kategorija:Numerologija