Alge

**Alge** su velika raznovrsna grupa jednostavnih, autotrofnih organizama koje mogu biti jednoćelijske i višećelijske. Posjeduju mogućnost fotosinteze kao i biljke, ali ne posjeduju specifične organe biljaka, pa radi toga se ne uvrštavaju u biljke.

Najveći broj algi živi u vodi, mada mnoge žive van vode. Van vode žive na vlažnom zemljištu, kori drveća, vlažnim stijenama, građevinskom materijalu i sl. Mogu da žive samostalno i u zajednici sa drugim biljkama ili životinjama. Razmnožavaju se vegetativno, bespolno—sporama i polno.

Sve alge su eukarioti osim modrozelenih algi koje su prokarioti, iako se danas ove alge svrstavaju u bakterije. 
Nauka koja proučava alge se zove algologija ili fikologija.

## Klasifikacija 
Odbor za međunarodni kodeks botaničke nomenklature preporučio je određene sufikse za upotrebu u klasifikaciji algi. To su za diviziju: *Phyta*, za razred: *Phycea*, za podrazred: *Phycideae*, za red: *ales*, za podred: *inales*, za porodicu: *aceae* za potporodicu: *oidease*; grčko ime za *rod * (genus) i latinsko ime za *vrstu * (species).

### Osnovna svojstva za primarnu klasifikaciju 
Primarna klasifikacija algi temelji se na određenim morfološkim svojstvima. Glavna među njima su 
*(a) sastav pigmenta u ćeliji, 
*(b) hemijska priroda skladištenih hrnjivih materijala, 
*(c) vrsta, broj, tačka umetanja i relativna dužina flagela na pokretnoj ćeliji, 
*(d) hemijski sastav ćelijskog zida i 
(e) prisutnost ili odsutnost definitivno organiziranog jedra u ćeliji ili bilo koje druge značajne ćelijske strukture.

### Istorija klasifikacije algi 
Iako je 'Carolus Linnaeus (1754) alge uključio zajedno s lišajevima u svoju kategoriu Cryptogamia, on nije dalje razrađivao klasifikaciju algi.

Vaucher (1803) je možda prvi predložio sistem klasifikacije algi i prepoznao je tri grupe, *Conferves*, *Ulves* i *Tremelles*, dok je Link (1820) alge klasificirao na osnovu boje pigmenta i strukture. Harvey (1836) je predložio sistem razvrstavanja na osnovu staništa i pigmenta. J. G. Agardh (1849.-1898.) podijelio je alge u šest redova: Diatomaceae, Nostochineae, Confervoideae, Ulvaceae, Floriadeae i Fucoideae. Oko 1880. godine, alge i gljive grupirane su u Thalophyta, diviziju koju je stvorio Eichler (1836). Potaknuti time, Engler i Prantle (1912.) predložili su revidiranu shemu klasifikacije algi i uvrstili gljive u alge jer su smatrali da gljive potiču od algi. Shema koju su predložili Engler i Prantle sažeta je na sljedeći način:

# Schizophyta
# Phytosarcodina 
# Flagellata 
# Dinoflagellata 
# Bacillariophyta 
# Conjugatae 
# Chlorophyceae 
# Charophyta 
# Phaeophyceae 
# Rhodophyceae 
# Eumycetes (Fungi) 
) jednoćelijskog kokolitofor *Gephyrocapsa oceanica*]]
Alge sadrže hloroplaste koji su po strukturi slični cijanobakterijama. Hloroplasti sadrže kružne molekule DNK kao u cijanobakterijama i tumače se kao da predstavljaju smanjene endosimbiotske cijanobakterije. Međutim, tačno porijeklo hloroplasta razlikuje se između zasebnih rodova algi, što odražava njihove promjene tokom različitih endosimbiotskih događaja. Donja tabela opisuje sastav tri glavne grupe algi. Njihovi odnosi u liniji prikazani su na slici u gornjem desnom uglu. Mnoge od tih grupa sadrže neke članove koji više nisu fotosintetski. Neki su zadržali plastide, ali ne i hloroplaste, dok su drugi u potpunosti izgubili i plastide.

Filogenija na osnovu plastida nije nukleocitoplasmatska genealogija:

## Također pogledajte 
* Algologija

## Reference 
## Vanjski linkovi 

Kategorija:Parafiletske vrste
Kategorija:Polifiletske vrste
Kategorija:Endosimbiotski događaji