Dirndl

180px|mini|desno|Djevojka u tradicionalnom dirndlu sa zelenom keceljom
**Dirndl** () je bavarska i austrijska tradicionalna ženska narodnja nošnja, koja je nastala krajem 19. vijeka, a danas je rasprostranjena u više regija kao tipični dio alpskog folklora.

## Etimologija 
*Dirndl* je deminutiv od riječi *Dirn* iz bavarsko-austrijske varijante riječi *Dirne*, koja u govornom jeziku se koristi i danas za mladu djevojku, dok se u savremenoj modernoj upotrebi koristi u negativnoj konotaciji, kao disfemizam sa značenjem prostitutka. Do polovine prošlog vijeka u gornjonjemačkim dijalektima njemačkog jezika *Dirn* se koristila za *Magd*, mladu nadničarku ili sluškinju na bogatim seoskim gazdinstvima. Osnovni kroj dirndla zasniva se na ženskoj modi iz 18. vijeka sa uskom bluzom, dekolteom i širokom suknjom, koja je bila proširena u gradskom i seoskom modnom dizajnu. Već krajem 18. vijeka građanski sloj je preuzeo trend "seoskog" okruženja, te su se odjevni predmeti zasnivali na seoskim krojevima (npr. *Schäfermode à la Tyrolienne*), ali naravno u izmišljenoj romantičnoj interpretaciji. Kasnije je dodata i marama, manji ukrasi i nakiti. Ovi stilovi potiču od ideje *retour à la nature* Jean-Jacques Rousseaua, čime se polaže značaj na povratak jednostavnosti i bijeg od građanske odvojenosti. Pronalazak dirndla je bio značajno polazište današnjeg razumijevanja alpske narodne nošnje. U kriznim godinama nakon Prvog svjetskog rata, dirndl je dobio na značaju, prvenstveno kao povoljna ljetna odjeća i alternativa za skupe historijsku odjeću. Početkom 1930-ih godina, dirndl je dobio na modnom značaju, posebno zbog operete Ralpha Benatzkog "Im weißen Rößl". Lik gostioničarke iz operete je postao simbol turističke prezentacije i reklame za Salzkammergut. Kroz uloge Marije Augusta von Trapp na Salzburger Festspiele i kasnije na svjetskim turnejama, dirndl se proširio po čitavom svijetu.

### Vrijeme nacionalsocijalizma 
180px|mini|desno|Djevojka u dirndlu na minenskom Oktoberfestu
Za vrijeme nacionalsocijalizma u Trećom rajhu je osnovan odjel *Mittelstelle Deutsche Tracht* kao dio organizacije NS-Frauenschaft od strane njemačke etnologinje Gertrud Pesendorfer, koja je bila zadužena kao "Reichsbeauftragten für Trachtenarbeit". U okviru tog projekta, razvijen je koncept "obnovljene nošnje" (). Dirndl je bio "dekatoliciziran", zatvorene kragne su uklonjene, silueta jako sužena, tadašnja dužina suknje je smanjena na dužinu 7/8, ruke su postale slobodne, nepokrivene, te tako modernizirane i erotizirane. Pesendorfer je kreirala uske i dugmadima povezane dijelove u gornjim dijelovima bluze, koji su se i do danas zadržali u dirndlu, čime jako istižu ženske grudi. Cilj Pesendorfer je bilo "...oslobađanje od crkvenog uticaja, industrijalizacije, mode i kiča, kao i stranih utjecaja, te povratak na korijene narodne nošnje." U svojoj knjizi *Neue Deutsche Bauerntracht Tirol* uvela je tezu o narodnoj nošnji kao nečemu zajedničkom, nenazvanom osnovnom držanju, koje zadržava najvrijednija dobra njemačke tradicije. U duhu ideje nacionalsocijalističkog Ahnenerbe, simboli kao Drvo života, Točak života (Bhava-cakra), parovi ptica, trebaju krasiti "čiste arijske narodne nošnje" u cilju "jačanja unutrašnjih frontova." Pesendorfer je, mada samo s obrazovanjem sekretarice, postala voditeljica Tirolskog muzeja narodne umjetnosti. U isto vrijeme Židovima je bila zabranjeno bilo kakvo bavljenje etnologijom.

### Moderno vrijeme 
180px|mini|desno|Moderni kroj dirndla
Pojam dirndl danas označava haljinu, bluzu, žensku nošnju s uskim dubokim četvrtastim ili okrugim dekolteom, dugačka suknja, čija se dužina mijenja zavisno od modernih trendova i kecelja. Nosi se kako na raznim narodnim sajmovima, kao i proštenjima, na minhenskom Oktoberfest ili štutgarskom Cannstatter Volksfest, ali najčešće u južnim dijelovina Njemačke, Austrije, Južnog Tirola i nekim regijama alpskog podrčja. Intenzivno širenje dirndl je doživio početkom 1990-ih.

## Varijante 
180px|mini|desno|Varijante dirndla
Postoje oko 250 raznih varijanti dirdnla, koje se mogu podijeliti u tri grupe: svakodnevni dirdl, nedjeljni dirndl i praznički dirndl. Razlike su u uzorcima veza, materijalu i načinu nošenja. Takođe su razlike u bojama i dizajnu u zavisnosti od regije u kojoj se nose.

## Vezivanje kecelje 
Po narodnim običajima i medijskim izvještajima, položaj mašne na kecelji ukazuje na status djevojke ili žene, koja tu kecelju nosi, Veze li osoba mašnu na prednjoj desnoj strani, gledano s njene perspektive, djevojka je vjerena, obećana ili vjenčana zena. Ukoliko je mašna na lijevoj strani, znači da je djevojka slobodna. Mašna vezana u sredini simbolizira da je djevojka još djevica. Pozadi vezana mašna kecelje, kazuje da je žena obudovljena. Ovaj kodeks je prilično tradicionalan, jer konobarice vezuju svoju kecelju uvijek pozadi u sredini, te se ne može tvrditi da odgovara stvarnoj tradiciji, kao ni odakle dolazi ovaj pogled na vezivanje kecelje.

## Također pogledati 
* Oktoberfest

## Reference 
## Literatura 
* Heide Hollmer, Kathrin Hollmer: *Dirndl. Trends, Traditionen, Philosophie, Pop, Stil, Styling.* Edition Ebersbach, Berlin 2011, ISBN 978-3-86915-043-7.
* Reinhard Johler, Herbert Nikitsch, Bernhard Tschofen (Hrsg.): *Schönes Österreich. Heimatschutz zwischen Ästhetik und Ideologie* (= *Kataloge des Österreichischen Museums für Volkskunde.* 65). Österreichisches Museum für Volkskunde, Wien 1995, ISBN 3-900359-65-2.
* Franz C. Lipp, Elisabeth Längle, Gexi Tostmann, Franz Hubmann (Hrsg.): *Tracht in Österreich. Geschichte und Gegenwart.* Brandstätter, Wien 1984, ISBN 3-85447-028-2.
* Daniela Müller, Susanne Trettenbrein: *Alles Dirndl.* Anton Pustet, Salzburg 2013, ISBN 978-3-7025-0693-3.
* Ulrich Reuter: *Kleidung zwischen Tracht + Mode. Aus der Geschichte des Museums 1889–1989.* Museum für Volkskunde, Berlin 1989.
* Alma Scope: *Bühnen der „Volkstümlichkeit“. Die Bedeutung Salzburgs und der Festspiele für die Trachtenmode.* In: *Trachten nicht für jedermann? Heimatideologie und Festspieltourismus dargestellt am Kleidungsverhalten in Salzburg zwischen 1920 und 1938* (= *Salzburger Beiträge zur Volkskunde.* 6, ). Salzburger Landesinstitut für Volkskunde, Salzburg 1993, S. 241–260.
* Monika Ständecke. *Dirndl, Truhen, Edelweiss: die Volkskunst der Brüder Wallach*. [zur gleichnamigen Ausstellung des Jüdischen Museums München vom 27. Juni bis 30. Dezember 2007]. Jüdisches Museum, München, 2007, ISBN 978-3-9388-3220-2.
* Elsbeth Wallnöfer: *Geraubte Tradition. Wie die Nazis unsere Kultur verfälschten.* Sankt Ulrich-Verlag, Augsburg 2011, ISBN 978-3-86744-194-0.
* Thekla Weissengruber: *Die Tracht einst und heute.* In: Vesna Michl-Bernhard (Hrsg.): *1000 Jahre textiles Österreich. Aspekte zur Kulturgeschichte des Textils mit Beiträgen und Statistiken zur aktuellen Situation im Bereich Kunst, Design, Unterricht und Wirtschaft.* Holzhausen, Wien 1996.

## Vanjski linkovi
Kategorija:Ženska odjeća
Kategorija:Austrijski folklor
Kategorija:Njemački folklor
Kategorija:Austrijska odjeća
Kategorija:Njemačka odjeća
Kategorija:Švicarska odjeća
Kategorija:Švicarski folklor
Kategorija:Suknje
Kategorija:Haljine