open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ermitaž

mini|desno|200p|Zimski dvorac
Muzej **Ermitaž** (ruski: **Gosudarstvennый Эrmitaž**) nalazi se u Sankt Peterburgu u Rusiji. Predstavlja jednu od najvećih, najljepših i najstarijih umjetničkih galerija u ljudskoj historiji i kulturi. Njegova ogromna zbirka izložena je u 6 zgrada, s tim što je glavna zgrada Zimski dvorac koji je nekada bio zvanična rezidencija ruskih careva. 

Najznačajnija zbirka ovog muzeja je zbirka zapadne umjetnosti sa djelima Michelangela Buonarotija, Leonarda da Vinčija, Rubensa, Rembrandta, Caravaggia, Canaletta, Vincenta van Gogha, Pabla Picassa, Henrija Matissa.

Zbirku je započela Katarina Velika 1764. 

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica muzeja

Kategorija:Ruska kultura
Kategorija:Muzeji u Rusiji
Kategorija:Muzeji osnovani 1764.
Organizirani kriminal

**Organizirani kriminal** jeste vrsta nezakonite radnje u kojoj postoji organizacijska struktura slična korporaciji ili udruženju.

Osnovi cilj organiziranog kriminala jeste stjecanje materijalne koristi ili dohotka. Primjeri kriminalnih organizacija jesu: italijanska mafija, japanske Jakuze, pirati itd. Dohodak se stječe prodajom droge, prostitucijom, krijumčarenjem oružja, švercom, piratstvom u muzici i filmovima, pornografiji, trgovanje sa zemljama pod embargom i ostalim zabranjenim radnjama.

Organizirani kriminal uspješan je u eksploataciji tržišta i potražnje koja postoji u nekoj zemlji i koja se ne može zadovoljiti zbog restriktivnih zakona i regulacija koje trenutno postoje. Organizirani kriminal zanima se za ona tržišta u kojima je profit enorman u odnosu na ulaganja i radi zaštite tržišta i poslovanja kriminalne organizacije pribjegavaju nezakonitim postupcima: krađi, otmici, ubistvu, ucjeni, mitu, itd.

## Također pogledajte 
* Korupcija

Kategorija:Krivično pravo
Kategorija:Organizirani kriminal
Kategorija:Zločini
Ajet

**Ajet** (, množina ) je arapski izraz koji označava Božiji znak ili čudo. Međutim, terminološki gledano, ajet se obično koristi za jednu od 6236 Kur'anskih stavki, dijelova od kojih se sastoje sure. U tom pogledu, ajet predstavlja jedan niz ili cjelinu unutar sure a zadnja riječ u ajetu predstavlja razdjelnicu od drugih ajeta sure. Muslimani vjeruju da je svaki ajet u Kur'anu Allahova riječ.

Obično se na kraju svakog Kur'anskog ajeta nalazi broj (ajeta) i simbol, ۝۝ koji označava kraj ajeta (njegov unikod je U+06DD) i istovremeno se koristi za kraj sure.

Kako su sure podijeljene na mekanske i medinske, tako i između ajeta koji su objavljivani u ova dva grada postoje razlike i jasne karakteristike koje ih čine specifičnim.

## Reference 
## Također pogledati 
* Kuran
* Sura

Kategorija:Islam
Kategorija:Kur'an
Perzijski zaliv

mini|desno|300px|Karta perzijskog zaliva
**Perzijski zaliv** je zaliv Indijskog okeana između Irana (Perzije) na sjeveroistoku i Arapskog poluostrva na jugozapadu. Hormuškim moreuzom povezan je s Omanskim zalivom na jugoistoku. U zaliv se na krajnjem sjeverozapadu ulijeva rijeka Shatt al-Arab koja nastaje spajanjem Eufrata i Tigrisa. Perzijski zaliv ima površinu od oko 233.000 km2. Dubina mora kreće se oko 50 m, s najvećom dubinom od 90 m. U zalivu i obalnim područjima nalaze se brojna naftna nalazišta, zbog čega ima izvanrednu geostratešku važnost.

## Geografija 
Perzijski zaliv odnosno unutrašnje more koje zaliv formira, zauzima površinu od 251.000 km2. Sjeverozapadna granica zaliva je ograničena deltom rijeke Šat el Arab koja prikuplja vode rijeka Eufrat i Tigris. Dužina zaliva je 989 kilometara. Iran zauzima većinu sjeverne obale dok većina južne obale pripada Saudijskoj Arabiji. Perzijski zaliv je na najužoj strani širok svega oko 56 km. Zaliv je relativno plitak sa maksimalnom dubinom od 90 metara i prosječnom dubinom od 50 metara.'' Perzijski zaliv UNGEGN.http://unstats.un.org/unsd/geoinfo/ungegn/docs/23-gegn/wp/gegn23wp61.pdf

## Također pogledajte 
* Dokumenti o imenu Perzijskog zaljeva
* Geografija Irana
* Kaspijsko jezero 
* Perzijski zaliv
* planine i visoravni
## Reference 
Kategorija:Perzijski zaliv
Sirište

**Sirište** se dobija od sluzokože želuca mladunaca sisara. Sluzokoža želuca mladunca sisara luči enzim renin (kimozin) koji potpomaže varenju majčinog mlijeka u fazi sisanja mladunčeta.

Sluzokoža mladunčeta se suši i melje u prah, a za dobijanje sirišta prah se rastvara u vodi. Kao alternativu prehrambena industrija je razvila proizvodnju sintetičkog sirišta. Sintetičko sirište je praktično identično prirodnom i uticaj na konzistenciju i ukus sira se gotovo ne razlikuje od uticaja prirodnog sirišta. Zbog toga je u sve više u upotrebi sintetičko sirište.

## Sirište kao organ 
mini|200px|Položaj sirišta u odnosu na druge želuce kod preživara
Sirište ili abomasum je naziv i za pravi želudac kod preživara, pored tri predželuca burag, kapura i listavac. Sirište je najrazvijenije kod mladih preživara koji se hrane mlijekom, dok je kod starijih najrazvijeniji burag.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Hrana
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Anatomija sisara
AVI

**Audio Video Interleave** (također i **Audio Video Interleaved**), poznat po svom akronimu **AVI**, je multimedijalni kontejner format predstavljen od strane Microsofta u novembru 1992. godine kao dio njihove Video for Windows tehnologije. AVI datoteke mogu imati i zvučni i video sadržaj u kontejneru, što omogućuje sinhroniziranu reprodukciju zvuka i slike. Kao i DVD-Video format, AVI datoteke pružaju podršku za višestruki streaming zvuka i videa, iako se ove funkcije rijetko koriste.

Većina AVI datoteka također koristi formatske produžetke koje je razvila Matrox OpenDML group u februaru 1996. Ove datoteke imaju podšku Microsofta i neslužbeno se nazivaju "AVI 2.0".

## Format 
AVI je izveden od Resource Interchange File Format (RIFF), napravljen 1991. za Windows 3.1, koji dijeli podatke u datotekama u blokove, ili engl. "chunks". Svaki "chunk" se identificira jednim FourCC tagom. Jedna AVI datoteka se oblikuje kao jedan chunk u RIFF formatiranoj datoteci, koja se onda dijeli na dva obavezna "chunks" i jedan neobavezan.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Pregled AVI formata Johna P. McGowana
* Microsoftova AVI RIFF referenca
* Opsežna lista FourCC kodova
* Opis OpenDML (AVI 2.0) formata 
* Dokumentacija AVI formata

Kategorija:Video
IPod Hi-Fi

250p|desno|mini|iPod Hi-Fi uređaj.
**iPod Hi-Fi** je bio sistem zvučnika proizveden od strane Apple Inc. sa mogućnošću korištenja sa svim iPod digitalnim muzičkim uređajima. Pušten je u prodaju 28. februara 2006, i koštao je oko $349 do prestanka proizvodnje 5. septembra 2007.

Za razliku od drugih stereo uređaja, iPod Hi-Fi nije bio opremljen tehnologijom za reprodukciju zvuka sa drugih medija (CD, kaseta), niti je imao radio prijemnik. Ideja je bila da se muzika pušta sa iPod-a, koji se postavlja u kućište na gornjoj strani iPod Hi-Fi uređaja, i preko daljinskog podešavaju željene osobine zvuka.

## Dizajn 
## Integracija iPod-a 
## Hi-Fi kod kuće 
## Specifikacije 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena strana
** Zvučni dizajn
** Integracija iPoda
** Hi-Fi kod kuće
** Specifikacije

Kategorija:IPod
OpenSSH

250p|desno|mini|OpenSSH logo sa  Puffy maskotom

OpenSSH je slobodna verzija SSH konekcijske alatke na kojoj se tehnički korisnici interneta nalaze. Korisnici telnet-a, **rlogin**-a, i **ftp**-a možda ne uočavaju da se njihove šifre (*password*) ne šalju kriptovane preko interneta, ali je istina. OpenSSH enkriptira sav saobraćaj (uključujući i šifre) da bi efektivno eliminisao *eavesdropping*, provaljivanje konekcije i druge napade. Dodatno, OpenSSH snabdijeva mogućnostima sigurnog **tunneling**-a i metodama prepoznavanja (*authentication*), i podržava sve verzije SSH protokola.

OpenSSH paket zamjenjuje **rlogin** i **telnet** sa **ssh** programom, **rcp** sa **scp**, i **ftp** sa **sftp**. Također je uključen i **sshd** (serverska strana paketa), i druge alatke poput **ssh-add**, **ssh-agent**, **ssh-keysign**, **ssh-keyscan**, **ssh-keygen** i **sftp-server**.

OpenSSH je razvijen od strane OpenBSD projekta. Softver je razvijen u zemljama koje dozvoljavaju cryptography export i slobodan je za korištenje od bilo koga pod BSD licencom. 

OpenSSH razvijaju dva tima. Jedan tim se bavi striktnim OpenBSD baziranim razvojem, nastojeći da proizvedu kod što čišći, jednostavniji, i sigurniji što je moguće. Mi vjerujemo da jednostavnost bez portabilnog "goop"-a omogućuje bolju kontrolu kvaliteta koda i lakši pregled. Drugi tim uzima čistu verziju i napravi je portabilnom, dodavajući portabilni "goop" tako da se može koristiti na mnogim operativnim sistemima (ovi su poznati kao p izdanja, i imenovana su poput: "OpenSSH 4.3p2".

## Također pogledajte 
*OpenBSD
*OpenBGPD
*OpenNTPD
*OpenCVS

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica
*https://www.ssh.com/academy/ssh/openssh

Kategorija:UNIX
HNK Brotnjo Čitluk

**HNK Brotnjo Čitluk** je nogometni klub iz Čitluka, Bosna i Hercegovina. Takmiči se u Drugoj nogometnoj ligi Federacije Bosne i Hercegovine - Jug.

## Historija 
Klub je osnovan 1955. godine. U sezoni 1999-2000. je bio prvak Bosne i Hercegovine, što je najveći uspjeh kluba u historiji. Iste godine nastupio je u kvalifikacijama za Ligu prvaka gdje je izbačen od litvanskog Kaunasa. U sezoni 2000/01. osvaja drugo mjesto u Premijer ligi BiH i nastupa u pretkolu Kupa UEFA gdje je eliminiran od norveškog Vikinga. U sezoni 2001-2002. osvaja treće mjesto i nastup u Intertoto kupu gdje se sastaje sa švicarskim Zürichom. Tradicionalne boje kluba su crvena i bijela. Domaće utakmice igra na stadionu Bare.

## Uspjesi 
***Prva liga BiH/Premijer liga**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 1999/00.
****Datoteka:Cup Finalist.png (1)**: 2000/01.
***Kup Herceg-Bosne**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 1998/99.

## Evropski nastupi
## Treneri 
*  Blaž Slišković 
*  Ivo Ištuk 
*  Srećko Lušić

## Bivši igrači 
*  Dragan Blatnjak 
*  Enes Mešanović
*  Dalibor Šilić 
*  Igor Jančevski
*  Zajko Zeba

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* HNK Brotnjo Čitluk na transfermarkt.com

Brotnjo
Brotnjo
Brotnjo
Dan pobjede i domovinske zahvalnosti

mini|200px
**Dan pobjede i domovinske zahvalnosti** jeste državni praznik koji se slavi u Hrvatskoj kao spomen na pobjedu tokom rata u Hrvatskoj 5. augusta svake godine. Na taj datum 1995. Hrvatska vojska je zauzela Knin u vojnoj operaciji Oluja.

## Također pogledajte 
* Operacija "Oluja"

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.morh.hr/aktualne-teme/15.-obljetnica-operacije-oluja/vojno-redarstvena-operacija-oluja.html 
* http://www.nn.hr/clanci/sluzbeno/2008/1911.htm
* http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2002_11_136_2194.html
* http://www.nacional.hr/articles/view/47825/

Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Sekularni praznici
Kategorija:Rat u Hrvatskoj
Midheta Kurspahić

**Midheta Kurspahić** (rođena 3. oktobra 1965. u Sarajevu) je bosanskohercegovačka novinarka. 

## Biografija 
Rođena je 1965. u Sarajevu. Karijeru je započela kao novinarka-saradnica u programima Radija Sarajevo. Prvo televizijsko iskustvo ostvarila je u Redakciji kulturno-umjetničkog programa TV-Sarajevo. Bila je dio tima koji je pokrenuo eksperimentalni program “Dobre Vibracije”. Od kraja 1990. do 1992.  obavljala je funkciju zamjenika glavnog i odgovornog urednika Trećeg programa TV Sarajevo – Programa Sa 3. Autorica je serijala o narkomaniji, kriminalu, zdravstvu, dokumentarnih filmova i reportaža. U tom periodu jedan je od inicijatora i osnivača "Udruženja za borbu protiv narkomanije". Istovremeno je radila kao novinarkaa-saradnica i voditeljicaa na Radiju 202.

Na TV BiH učestvovala je u pokretanju i realizaciji projekta "Rat Art", te produkciji dokumentarnih serijala za inostrana tržišta. 

Od januara 1994. do septembra 2001. bila je urednica i voditeljica "Dnevnika" - centralne informativne emisije TV BiH. U tom periodu uredila je i vodila oko 1300 izdanja Dnevnika. Pokretanjem TV Federacije BiH imenovana je za urednicu Jutarnjeg programa i tu funkciju je obavljala do oktobra 2004.

U oktobru 2004. pridružuje se Informativnoj redakciji NTV Hayat.

Koncem 2021. zapošljava se kao šefica Sektora za komunikacije JP Elektroprivrede Bosne i Hercegovine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
# N1: Midheta Kurspahić: Građani BiH zaslužuju bolju državu

Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Elektronski mikroskop

**Elektronski mikroskop** jest uređaj koji pomoću snopa visokoenergetskih elektrona (i popratne elektronike, vakuumske, računarske i druge opreme.) daje ljudskom oku prepoznatljivu slikovnu informaciju o strukturi objekata vrlo malih razmjera. Dobijena informacija registrira se u obliku "slike" s povećanjem od nekoliko desetaka do nekoliko desetaka miliona puta. Posmatrani "objekt" može biti kristalna ili amorfna faza nekog neorganskog materijala ili uzorak organskog tkiva.

Moć razdvajanja mikroskopa jest funkcija talasne dužine upotrijebljene svjetlosti i ograničena je njenom vrijednošću. Mogućnost povećanja moći razdvajanja mikroskopa realizirala se nakon otkrića talasnog svojstva elektrona. Ubrzani elektroni ponašaju se kao snop talasa, kojima su svojstvene refleksija, refrakcija i difrakcija. To svojstvo elektrona iskorišteno je za konstrukciju elektronskog mikroskopa.

Ako slobodni elektroni prolaze ubrzavajući potencijal od 50 kV ili 100 kV, njihova talasna dužina bit će 5 i 4 pm. S takvim talasnim dužinama, koje su mnogo puta manje od talasnih dužina vidljive svjetlosti, elektronski mikroskop može postići razdvajanje približno 105 puta veće od razdvajanja koje postiže optički mikroskop.

## Također pogledajte 
* Skenirajući tunelski mikroskop
* Nanotehnologija
* Nanotehnologija

Kategorija:Eksperimentalna fizika
Kategorija:Mikroskopi
Kategorija:Anatomska patologija
Kategorija:Patologija
Kategorija:Naučne tehnike
Kategorija:Njemački izumi
Vardar

[mini|desno|300px|Vardar protječe kroz [Veles]]
**Vardar** (;  – *Axios*; ) najveća je rijeka u Sjevernoj Makedoniji i jedna od većih na Balkanu. Dužina iznosi 388&nbsp;km, a njegov sliv pokriva površinu približno 20.500&nbsp;km2.

Vardar izvire u Vrutoku, nekoliko kilometara sjeverno od Gostivara u Sjevernoj Makedoniji, prolazi kroz Skoplje, Grčku i ulijeva se u Egejsko more. Prolazi kroz Tikvešku kotlinu, gdje se u njega ulivaju njene najveće pritoke Crna reka s lijeve i Bregalnica s desne strane.

Sjevernoj Makedoniji pripada 80% toka (301&nbsp;km), zbog čega je i nosila ime Vardarska banovina u vrijeme Kraljevine Jugoslavije.

## Također pogledajte 
* Velika Morava

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Crnomorski sliv
Kategorija:Rijeke u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Rijeke u Grčkoj
Jozefina Dautbegović Krajinović

**Jozefina Dautbegović** (djevojačko **Krajnović**; 24. februar 1948 – 27. novembar 2008) bila je bosanskohercegovačka i hrvatska pjesnikinja.

Rođena je u Šušnjarima kod Dervente. Bila je nastavnica jezika i historije trinaest godina u osnovnoj školi "Ivan Goran Kovačić", te bibliotekarka u Narodnoj biblioteci u Doboju devet godina. U ovom periodu je bila urednica bibiloteke "Druga Svjetlost" i urednica časopisa za kulturu "Značenja."

Bila je članica Društva pisaca Bosne i Hercegovine, Hrvatskog društva pisaca i Hrvatskog PEN Centra.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pjesnici
Kategorija:Biografije, Derventa
Kategorija:Rođeni 1948.
Kategorija:Umrli 2008.
Kategorija:Hrvatski pjesnici
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Ranko Marinković"
Ilija Ladin

**Ilija Ladin**, pravo ime **Ilija Kozić** (Stratinska, Banja Luka, 19. juli 1929. -  Sarajevo, oktobar 2001.), bosanskohercegovački pjesnik.

Školovao se u rodnom mjestu i Sarajevu gdje je diplomirao na Filozofskom fakultetu francuski i latinski jezik. Objavio je dvanaest pjesničkih knjiga i dobitnik je mnogih nagrada.
Umro je u sarajevskom staračkom domu 23. oktobra 2001. godine.

## Djela 
* "Prije tebe ničeg nema" (pjesme, 1968.)
* "Od neba naovamo" (pjesme, 1973.)
* "Pjesme o kolibi" (1975.)
* "Pjesme o pticama" (1979.)
* "Pjesme" (izbor, 1982.)
* "Izabrane pjesme" (1984.)
* "Patnja je počela" (pjesme, 1986.)
* "Takav sam vam večeras" (pjesme, 1989.)
* "Gospodin Mo" (pjesme, 1995.)
* "Muzama se ispričavam" (pjesme, 1995.)
* "Račun svodeći" (pjesme, 1999.)

## Nagrade 
* Blažo Šćepanović 1974.
* Život 1978.
* Svjetlost 1979.
* Fund for Free Expression Award, U.S.A. 1993.
* Šestoaprilska nagrada Grada Sarajeva 1998.
* Nagrada Društva pisaca BiH 1995. za "Gospodin Mo".

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Kako čitati Ladina
*Pjesme
*Ilija Ladin "Račun svodeći"

Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Biografije, Banja Luka
Kategorija:Dobitnici Nagrade Društva pisaca Bosne i Hercegovine
Kategorija:Jugoslavenski pisci
Kategorija:Članovi P.E.N. Centra Bosne i Hercegovine
Kategorija:Rođeni 1929.
Kategorija:Umrli 2001.
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Milivoje Mlađenović

**Milivoje Mlađenović** (Kojčinovac kod  Bijeljine, Bosna i Hercegovina 1959.), bosanskohercegovački pisac.

Diplomirao na Filološkom fakultetu, 1982. godine, grupa za jugoslavenske književnosti i srpskohrvatski jezik - smjer književno-publicistički. Magistarsku tezu pod naslovom "Književni prauzori u dramama za decu Aleksandra Popovića" odbranio na Učiteljskom fakultetu u Somboru 2002. Doktorirao na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu s tezom "Preoblikovanje modela bajke u srpskoj dramskoj književnosti za decu" (2007).

Radio  novinarske poslove (od 1982. do 1989.), bio direktor Narodnog pozorišta u Somboru (od 1989. do 2000. godine), potom urednik pozorišnih izdanja u ovom pozorištu (od 2000. do 2002. godine). Za asistenta za predmete Scenska umetnost i Dramski i recitatorski tečaj na Učiteljskom fakultetu Sombor izabran 2003. godine. Iste godine imenovan za upravnika Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu. Direktor ustanove Sterijino pozorje bio je od  2009. do 2012 godine.

Osim naučnih radova iz oblasti metodike nastave književnosti, piše i objavljuje pozorišnu i književnu kritiku, eseje, reportaže, scenarije televizijskih emisija, urednik je brojnih  specijaliziranih pozorišnih emisija, pisac aforizama, kazališnih komada za djecu, putopisac. Autor je knjiga  "Baš čelik i druge za pozornicu udešene bajke", "Zmajeve dečje igre", Novi Sad, 1997., "Putopisi iz pozorišta", Spektarbook, Sombor, 1997., "Zez-rez"(aforizmi), Informativni centar, Sombor, 1992., "Scenske bajke Aleksandra Popovića" (studija), Pozorišni muzej Vojvodine, Novi Sad, 2005, "Čudne zveri na proveri" Multimedia international service Novi Sad i "Zmajeve dečje igre" Novi Sad (2007), "Odlike dramske bajke" (studija), Sterijino pozorje -Pozorišni muzej Vojvodine, Novi Sad (2009), "Skandalozna komedija" (karenvalska retro-vizija u jedanaest a možda i dvanaest slika), Bibiloteka "Svetozar Marković" i Fondacija "Zoran Radmilović", Zaječar, 2010.

Za izuzetan doprinos razvoju pozorišne umjetnosti u Srbiji, dobitnik je nagrade "Nikola Petrović Peca" za  1996. godinu. Zlatna povelja "Laza Kostić" za najbolju novinsku reportažu dodijeljena mu je na Međunarodnom festivalu reportaže "Interfer”, 1997. godine, a druga nagrada za pozorišni esej na pozorišnom festivalu "Dani Milivoja Živanovića" u Požarevcu, 2002. godine. Osnivač je pozorišne manifestacije "Pozorišni maraton" koji se svake godine u junu održava u Narodnom pozorištu u Somboru.

Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Biografije, Bijeljina
Kategorija:Rođeni 1959.
Eleonora Pavišić-Filipović

**Eleonora Pavišić-Filipović** (Beograd, 1926), jest bosanskohercegovačka književnica.

Gimnaziju je završila u Zagrebu, a na Pedagoškoj akademiji u Sarajevu diplomirala jezik i književnost. Dvadesetak godina radila u izdavačkoj djelatnosti Univerziteta u Sarajevu, u redakciji časopisa "Pregled". Bavi se literarnim radom i publicistikom. Živi i radi u Sarajevu.

## Djela:
* *Priče jednog života*, pripovijetke, 1997; 
* *Pogled s balkona*, publicistički tekstovi, 1998; 
* *I na koncu pjesme*, zbirka poezije, 2000.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Rođeni 1926.
Alhemijski simbol

mini|desno|250px|Alhemijski simboli
**Alhemijski simboli** su simboli korišteni u alhemiji, a označavali su pojedine elemente i spojeve sve do 18. vijeka.

Razna značenja i tumačenja na granici halucinantnog i fantastičnog bila su pripisivana ovim neobičnim znacima. Može se, onda, razumjeti, zašto čak i danas, izrazi kao „đavolova znamjenja“, „đavolji biljeg“ itd, još uvijek mogu da se čuju od raznih naroda. U alhemiji se iza ovih simbola ne krije ništa đavolsko niti dijabolično. Naprotiv, za one koji su u stanju da ih razumiju, oni imaju uzvišeno i sveto značenje. Ovakvo razumjevanje je sveto i od velike vrijednosti.

Alhemičari, a naročito rozenkrojcerska braća, koristili su među sobom ove svete simbole kako bi spriječili da alhemijske, mistične ili okultne tajne, dopadnu šaka onima koji bi ih zloupotrijebili. Rozenkrojcerski adepti bili su poznati po tome što su posjedovali tajne moći i metode za postignuća koja su drugima izgledala čudesna, kao što je to zabilježeno u historiji. Na primjer, čudesno djelo W.G. Surya, *Kamen mudraca*, predstavlja skoro nevjerovatan, ali autentičan zapis o ovim mudracima koji su živjeli u ranijim vijekovima.

Alhemijska bratija čak i danas koristi iste simbole u svom radu. Članovi vjekovnog bratstva rozenkrojcera još uvijek su aktivno angažovani u alhemiji koja je dio njihovog okultnog i mističnog rada. Međutim, mora se podvući razlika između nazovi-rozenkrojcera koji možda pripadaju nekoj od organizacija sa sličnim nazivom, i pravih adepata koji čine unutrašnje jezgro reda na Zapadu i na Istoku.

Uzaludno je pokušavati pronaći ili čak stupiti u dodir sa unutrašnjim krugom. Istina je da su rozenkrojcerski alhemijski simboli bili objavljivani u ranijim knjigama, i nema sumnje da će se ponovo pojaviti u štampi u budućnosti. Ti simboli su oduvijek bili interesantni za poklonike okultizma i misticizma.

Neki alhemičari su izmišljali svoje posebne simbole kada je postalo jasno da su se prethodno upotrebljavanih simbola dokopali šarlatani koji su ih koristili jedino da bi obmanuli i nasamarili javnost. Što se tiče individualnih tumačenja alhemijskih simbola, može se jedino reći da će uporedo sa unutrašnjim razvojem poklonik alhemije postepeno otkrivati njihova ispravna značenja. Njihovo značenje je toliko duboko da prevazilazi moć školovanih intelektualaca koji ih ne mogu objasniti niti protumačiti.

## Reference 
Kategorija:Alhemija
Titoizam

[mini|[Josip Broz Tito, 1962.]]
**Titoizam** se opisuje kao politika i praksa povezana sa Josipom Brozom Titom tokom Hladnog rata, sa opozicijom Sovjetskom savezu.

Smatra se doktrinom koja je predstavljala Titovu jugoslavensku doktrinu u međunarodnoj politici Hladnog rata. Njegova pozadina je bila partizansko oslobađanje Jugoslavije nezavisno od, ili bez mnogo pomoći od, Crvene armije, rezultujući da Jugoslavija bude jedina istočnoevropska država koja je ostala "socijalistička, ali nezavisna" nakon Drugog svjetskog rata i opirući se pritisku Sovjetskog saveza da postane članica Varšavskog pakta. Termin je sprva korišten od strane sovjetske vlade da bi se opisao kao krivovjerje. Danas se označava da opiše Jugonostalgiju.

## Raskid sa Staljinom 
Kada j ostatak istočne Evrope postao skup satelitskih država Sovjetskog saveza, Jugoslavija je odbila prihvatiti 1948. godine *Rezoluciju informbiroa* i period od 1948. do 1955, poznat kao *Informbiro*, označen je kao jaka represija protivnika i više drugih optuženih za prostaljinističke stavove na radni logor na Goli otok.

## Ideologija 
Elementi Titoizma su karakterizirani po politici i praksama zasnovanim na principima da u svakoj državi, načini postizanja krajnjih komunističkih ciljeva moraju biti diktirani po stanjima te zasebne države, umjesto po obrascima postavljenim u drugoj državi. Razlikuje se od Staljinove teorije socijalizma u jednoj državi kako je Tito tražio kooperaciju između nacija kroz Pokret nesvrstanih, dok je istovremeno težio socijalizmu u bilo kojem načinu koji najbolje odgovara jednom narodu. U drugu ruku, Socijalizam u jednoj državi se fokusirao na brzu industrijalizaciju i modernizaciju u cilju da se takmiči sa onim što je Staljin smatrao naprednijim nacijama Zapada. Tokom doba Tita, njegove ideje su specifično značile da komunističkom cilju treba težiti nezavisno od (i često u opoziciji sa) onim što je on označavao kao staljinističke i imperijalističke prakse Sovjetskog saveza.

Kroz njegovo vrijeme u uredu, Tito se ponosio nezavisnošću Jugoslavije od Sovjetskog saveza, pri čemu Jugoslavija nikada nije prihvatila puno članstvo u Savjetu za uzajamnu ekonomsku pomoć dok je Tito otvoreno odbacivao više aspekata Staljinizma kao najočitije manifestace ovoga.

Sovjeti i njihove satelitske države su često optuživale Jugoslaviju za Trockizam i socijaldemokratiju, optužbe slabo zasnovane na Titovom *samoupravljanju*i teoriji o povezanom radu (politika dijeljenja profita i industrije koje je posjedovao radnik koju je započeo on, Milovan Đilas i Edvard Kardelj 1950. godine). U ovim, sovjetsko vodstvo vidjelo je temelje savjeta komunista ili čak korporatizam.

Napadi propagande centrirani na karikature *Tita, kasapina* [*od radničke klase*], ciljale su da ga pokažu špijunom Zapadnog "imperijalizma". Tito je u biti bio dobrodošao kao saveznik Zapada, ali nikad nije izgubio svoje komunističke akreditacije.

## Također pogledajte 
* Josip Broz Tito
* Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Arhivirana Web stranica fiktivne Republike Titoslavija

Kategorija:Jugoslavija
Kategorija:Josip Broz Tito
SDP (čvor)

* Socijaldemokratska partija Bosne i Hercegovine, politička stranka u Bosni i Hercegovini.
* Socijaldemokratska partija Finske, politička stranka u Finskoj
* Socijaldemokratska partija Hrvatske, politička stranka u Hrvatskoj.
Mostovi u Mostaru

Mostar je dobio ime po *mostarima*, tj. osobama koje su bile čuvari mostova. Mostar, "grad na Neretvi", jedan je od gradova u Bosni i Hercegovini koji ima velik broj mostova. Oni su simbol tog grada, a među njima je najpoznatiji **Stari most**.
mini|Lučki most Mostar (Most Mujage Komadine)
mini|Kriva ćuprija

Glavni mostarski mostovi, poredani nizvodno:

a) U urbanoj zoni:
* Željeznički most
* Studentski most
* Carinski most
* Musala (Titov most)
* Bunurski most
* Stari most
* Lučki most (Most Mujage Komadine)
* Most Hasana Brkića
* Avijatičarski most

b) U ruralnoj zoni:
* Most Begića i Begovića
* Drežnički most
* Bjelopoljski most (Most Potoci–Vojno)
* Južni most

c) Na Radobolji
* Kriva ćuprija

## Također pogledajte 
* Mostovi u Sarajevu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://snagalokalnog.ba/foto-mostovi-mostara-ljepotani-koji-spajaju-obale-neretve/

Kategorija:Mostar
Jakša Kušan

**Jakša Kušan** (Čevljanovići kod Sarajeva, 1900. - Zagreb, 1980.), hrvatski i bosanskohercegovački pisac

Bio je između dva rata jedan od osnivača i prvi tajnik Grupe sarajevskih književnika, koja je udarila temelje savremenoj bosanskohercegovačkoj književnosti i u kojoj su bili: Ivo Andrić, Hasan Kikić, Isak Samokovlija, Jovan Krsić, Hamza Humo, Hamid Dizdar i drugi. U isto vrijeme uređivao je uglednu sarajevsku kulturnu reviju "Pregled". Četiri godine vodio je vlastitu knjižaru u Sarajevu, a radio je kao srednjoškolski profesor u Sarajevu, Beogradu i Zagrebu. Cijeli niz godina bio je urednik u Nakladnom zavodu Matice hrvatske u Zagrebu, gdje je uredio, između ostalog, izabrana djela  L. N. Tolstoja, Turgenjeva, N. V. Gogolja i Marka Twaina, a za "Znanje" je priredio Djela F. M. Dostojevskog.

Svojom uredničkom djelatnošću i prevođenjem (s ruskog, njemačkog i slovenskog) znatno, je podigao razinu književnog prevodilaštva u nas. Zarano se okušao u gotovo svim književnim rodovima.

## Djela 
Zbirke poezije: 
* "Pjesme" (1925.).
* "Zemlja i oblaci" (1952.);

Knjige pripovijedaka:
* "Javna zahvala" (1937.),
* "U procijepu" (1954.),
* "Promjenjiva ulica" (1966.),
* "Eh, ti bližnji" (1971.).

Zastupljen je izborom proze u ediciji "Pet vijekova hrvatske književnosti" i u "Antologiji hrvatskog humora". Napisao je dvadesetak dramskih tekstova koji su gotovo svi izvedeni na našim pozornicama.
Opsežni historijski roman "Krvavi dani Bosne ponosne" svojim leksičkim bogatstvom, narativnom dinamikom te đivošću dijaloga ulazi, uz Čolakovićeve romane te Andrićevu i Nametkovu novelistiku, među najbolja ostvarenja bosanskohercegovačke pripovjedača klasične tradicije.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Hrvatski pisci
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1900.
Kategorija:Umrli 1980.
Druga nogometna liga Federacije Bosne i Hercegovine - Centar

**Druga nogometna liga Federacije Bosne i Hercegovine - Centar** je nogometno regionalno ligaško takmičenje trećeg stepena u Bosni i Hercegovini. Takmičenje obuhvata klubove iz Sarajevskog, Zeničko-dobojskog i Bosansko podrinjskog kantona. Organizator takmičenja je Nogometni savez Federacije Bosne i Hercegovine.

## Struktura lige 
Druga liga FBiH - Centar se sastoji od 16 klubova. Prvoplasirani tim na kraju sezone igra play-off za ulazak u viši rang takmičenja - Prvu ligu FBiH. Tri posljednje ekipe na kraju sezone napuštaju drugu ligu a mjenjaju ih prvoplasirani iz kantonalnih liga Sarajevskog, Zeničko-dobojskog i Bosansko-podrinjskog kantona.

## Klubovi u sezoni 2020/21.
## Prvaci
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Nogometni savez Kantona Sarajevo 

Kategorija:Druga nogometna liga Federacije Bosne i Hercegovine
.gs

**.gs** je najviši Internet domen za Južnu Georgiu.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

G
Jevgenij Haldej

**Jevgenij Ananjevič Haldej** (; 23. mart 1917 – 6. oktobar 1997) bio je sovjetski fotograf.

Njegovo najpoznatije djelo je fotografija ruskog vojnika koji postavlja sovjetsku zastavu na Reichstag u Berlinu, označavajući pad Hitlerove Njemačke. Potrebno je naznačiti da je događaj na fotografiji rekonstruisan, jer fotograf nije uspio uhvatiti trenutak kada se to uistinu događalo.

## Biografija 
Haldej je rođen u jevrejskoj familiji u Ukrajini. Bio je opsjednut fotografijom još od djetinjstva, a prvi fotoaparat je napravio od bakinih naočala. Počeo je raditi kao novinski fotograf za sovjetsku novinsku agenciju TASS kada mu je bilo devetnaest godina.

Prisustvovao je nekoliko esencijalnim trenucima historije a posebno je poznat za svoje fotografije tokom Drugog svjetskog rata i Nirnberškog procesa. Haldej je radio za TASS do 1972., kada je bio primoran da se povuče zbog rastućeg antisemitizma u SSSR-u.

Haldejevea internacionalna slava počinje padom Sovjetskog Saveza 1991. godine.

Iako je često scenirao i manipulirao svoje fotografije, uvijek je insistirao da je to radio kako bi podvukao važnost događaja.
 
Njegov talent je bio cijenjen od strane sovjetske elite, a poznato je da je pravio portrete nekoliko ruskih predsjednika, kao što su Staljin, Mihail Gorbačov i Boris Jeljcin.

## Vanjski linkovi 
*Haldejeve fotografije iz Dr. svjetskog rata

## Izvor 
* Alexander Nakhimovsky, Alice Nakhimovsky, Yevgeny Khaldei (Photographer). "Witness to History: The Photographs of Yevgeny Khaidei". Aperture (1997). New York, NY. .

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1917.
Kategorija:Umrli 1997.
Kategorija:Sovjetski fotografi
Ostrvo Heard i arhipelag McDonald

**Ostrvo Heard i arhipelag McDonald** () su nenastanjena ostrva koji se nalaze u Južnom okeanu na 53°00´S 73°00´E, oko dvije trećine puta od Madagaskara do Antarktika. Predstavljaju vanjsku teritoriju Australije od godine 1947. i na njima se nalaze jedina dva aktivna vulkana na australskom tlu, od kojih Mawson Peak predstavlja najvišu australsku planinu. To su subantarktička ostrva, udaljena oko 4000 kilometara od Australije.

Ostrvo Heard je dobio ime po kapetanu Johnu Heardu, zapovjedniku *Orientala*, broda koji je lovio tuljane i prvi upisao ostrvo u karte godine 1853.

250p|desno|mini|Lokacija ostrva Heard i arhipelaga McDonald

## Također pogledajte 
* Australija
* Australijska antarktička teritorija
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena web stranica ostrva
* Galerija slika
* Heard Island DX Association  radio-amaterska stranica

Kategorija:Geografija Australije
Kategorija:Ostrva
Kategorija:Svjetska baština u Australiji
Kategorija:Zavisne teritorije u Okeaniji
Kategorija:Savezne države i teritorije Australije
Kategorija:Commonwealth nacija
Heard i McDonald
Muhamed Mehmedbašić

mini|desno|Muhamed Mehmedbašić 
**Muhamed Mehmedbašić** je bio pripadnik revolucionarne organizacije Mlada Bosna, koja je 28. juna 1914. godine izvršila atentat na austrougarskog prijestolonasljednika Franju Ferdinanda u Sarajevu. Poslije atentata je pobjegao u Crnu Goru i kasnije u činu potporučnika učestvovao u povlačenju srpske vojske preko Albanije. Zajedno sa pukovnikom Dragutinom Dimitrijevićem Apisom vođom grupe Crna Ruka osuđen je 1917. godine u Solunskom procesu na 15 godina zatvora za učešće u navodnoj zavjeri za ubistvo srpskog prijestolonasljednika Aleksandra Karađorđevića. Amnestiran je 1919. godine i vraća se u Sarajevo.

Muhamed Mehmedbašić je uhapšen i mučen od strane ustaških vlasti. Nakon puštanja iz zatvora preminuo je od posljedica torture 29. maja 1943. u Sarajevu.

## Reference 
* Vladimir Dedijer, "Sarajevo 1914"

Mehmedbašić, Muhamed
Hamid Dizdar

**Hamid Dizdar** (Stolac, 22. februar 1907 - Sarajevo, 17. juli 1967), bio je bosanskohercegovački književnik, pjesnik, novinar, publicist i etnolog.

## Biografija i karijera 
Hamid Dizdar rođen je u bošnjačkoj porodici u Stocu. Bio je sin Muharema (umro 1923) vlasnika kafane i aščinice i Nezire (rođene Babović; 1881–1945) domaćice. Osnovnu školu završio je u Stocu, a gimnaziju je pohađao u Mostaru i Tuzli. Najstariji je od troje djece, a njegov mlađi brat bio je bosanskohercegovački književnik Mehmedalija Mak Dizdar. Radio je kao službenik Duhanske stanice u Stocu, zatim kao pisar u advokatskoj kancelariji Jakiše Milkovića, te kao činovnik u Općini u Stocu. Od 1930. živi i radi kao novinar u Sarajevu, gdje uređuje više lokalnih listova. Prema riječima njegovog sina Murisa, bavio se i prevođenjem knjiga za djecu sa slovenačkog jezika, a radio je akvarele i grafike. Ilustrirao je grafikama prvo izdanje "Legende o Ali-paši" Envera Čolakovića. Kao đak Tuzlanske gimnazije 1925. objavio je svoju prvu zbirku pjesama "Jesenja kiša" u "Zagrebačkom ilustriranom listu." Naredne godine objavio je dvadesetak pjesama u časopisu "Novi čovjek", pet pjesama u prozi i dvije pjesme u časopisu "Zora." Poslije je svoje pjesme i proze objavljivao i u "Novom Beharu", "Gajretu" i zagrebačkom "Vijencu." Već tada se javio i kraćim prikazom "Grozdanina kikota" Hamze Hume. S nepune 22 godine štampao je 1929. "Arabeske", svoju prvu zbirku poezije, koja je od književne kritike u to vrijeme dobila pozitivne ocjene. Od 1928. saradnik je "Politike", 1931. postaje urednik sarajevskih listova: "Slobodne riječi", "Jugoslavenska pošta" (1931–1941), "Pravda" (1933–1938) i "Gajret." (1935–1941).

Tokom Drugog svjetskg rata bio je urednik sarajevske radio stanice, a započeo je i rad na izučavanju usmene književnosti priredivši "Sevdalinke: Izbor iz bosanskohercegovačke narodne lirike" (1944).

Nakon rata bio je povjerenik za trgovinu i privredu Narodnog odbora Općine Stari Grad u Sarajevu, zatim urednik Službenog lista NRBiH (1946–1948), sekretar, voditelj odjela i urednik Izdavačkog preduzeća "Svjetlost" (1949 –1950), službenik Muzeja Sarajeva (1950) i direktor Arhiva grada Sarajeva (1950-1967). Dobitnik je Nagrade Udruženja književnika Bosne i Hercegovine za knjigu pjesama "Proljeće u Hercegovini" (1965). Preminuo je 17. jula 1967. u Sarajevu.

## Djela 
* "Arabeske" 
* "Kasaba šapče" 
* "Zapisi u kamenu" 
* "Obasjane staze" 
* "Niko se ne vraća" 
* "Proljeće u Hercegovini"

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Bosanskohercegovački prevodioci
Kategorija:Biografije, Stolac
Kategorija:Rođeni 1907.
Kategorija:Umrli 1967.
Kamata

**Kamata** je, u ekonomiji, cijena koju plaća posuđivač onome koji mu pozajmljuje novac. Drugim riječima kamata je iznos koji se plaća da bi se "unajmio" određeni iznos novca za određeni period vremena. Iznos novca koji se posuđuje zove se glavnica, a procenat kamate koji se plaća na glavnicu se zove kamatna stopa. Kamatne stope služe kao ključni indikator finansijskih tržišta.

195p|desno
## Razlog nastanka kamate 
Postoji nekoliko razloga zašto se zahtijeva nadoknada u obliku kamate za posuđeni novac.
* Vremenska vrijednost novca - ljudi više vole posjedovati novac sada nego u budućnosti. Ukoliko im se neko obrati tražeći na zajam novac uz obećanje da će ga vratiti u budućnosti pristat će jedino ako im se za tu posudbu plati određena nadoknada.
* Alternativne investicije - novac koji neko posjeduje se može uložiti u različite projekte na način da donosi neki profit. U slučaju posudbe novca taj profit se ne ostvaruje i on predstavlja oportunitetni trošak, odnosno propuštenu priliku za zaradom. Stoga se ta zarada iskazuje u vidu kamate.
* Inflatorna očekivanja - zbog inflacije novac gubi na vrijednosti, što znači da se eventualno ostvaruje gubitak ako se čuva bez ulaganja ili posuđuje bez kamata
* Rizik investicije (posudbe) - sasvim je moguće da će posuđivač ostati bez izvora prihoda i neće biti u stanju vratiti posuđeni novac, što stvara izvjesni rizik prilikom posudbe. Kamata je jedan vid premije za taj rizik i svojevrstan vid nagrade onome ko je spreman upustiti se u rizik.
* Likvidnost - ljudi obično više vole da imaju gotov novac pri sebi, u slučaju da iskrsne neočekivana potreba za njim. Oni koji se odriču te komocije posjedovanja rezerve novca smatraju da zaslužuju naknadu za to, opet u vidu kamate.

## Historija 
Historijski dokumenti iz doba Sumeranske civilizacije ukazuju na formalizirani sistem kreditiranja baziran na srebru i žitu, dva glavna sredstva plaćanja. Prije pojave novca razmjenu su potpomagale ove dvije "monete" a vrijednost se određivala vaganjem. Srebro se upotrebljavalo u ekonomiji gradova, a žito na selima.

Arheolozi su iskopali komade metala koji su se koristili u trgovini u Troji, minoanskoj i mikenskoj civilizaciji, Babilonu, Asiriji, Starom Egiptu i Perziji.

Uzimanje kamate je djelimično ograničeno po Judaizmu i Kršćanstvu, dok je Islamom potpuno zabranjeno i smatra se za haram (grijeh). U Islamu se razvilo i islamsko bankarstvo koje posluje po ekonomskim principima ali uz odsustvo kamate.

Irving Fisher je djelom zaslužan za razvoj modernog koncepta kamate, kroz svoj rad The Theory of Interest (Teorija kamate), 1930.

## Također pogledajte 
* Monetarna politika

## Vanjski linkovi 
* On-line leksikon 

Kategorija:Bankarstvo
Hedy Lamarr

**Hedy Lamarr** (rođena kao **Hedwig Eva Maria Kiesler**) bila je austrijsko-američka glumica i izumiteljica.

## Biografija 
Potječe iz bečke jevrejske porodice. Njen otac Emil Kiesler bio je direktor banke, a majka Gertrud, rođena Lichtwitz, bila je pijanistica.

Već u njenom trećem filmu *Mi ne trebamo novac* sa Heinzom Rihmannom i Hansom Moserom imala je glavnu ulogu. 
Čehoslovački film *Ekstaza* iz 1933. izazvao je skandal na osnovu nekih slobodnih i erotskih scena, ali većinom radi izraza u njenom licu nego radi tih scena. Dana 10. augusta 1933. udala se za bečkog industrijalca Fritza Mandla, koji je bio veoma strog i koji joj je zabranio da snima druge filmove. Godine 1937. bježi od supruga za Pariz, a odatle za London. Veliki filmski mogul Louis B. Mayer otkriva lijepu glumicu i daje joj ugovor za MGM. U to vrijeme mijenja pravo ime u umjetničko. Potom odlazi za SAD i od studija dobija nadimak "najljepša žena svijeta" i bit će hvaljena kao nasljednica Marlene Dietrich i Grete Garbo iako se njeno glumačko znanje ne može uporediti s ljepotom koju je nosila.

Najveći komercijalni uspjeh dobila je u ulozi u filmu *Samson i Delilah*.

Bila je protivnica fašističke Njemačke u Drugom svjetkom ratu i otvoreno je pomagala Sjedinjene Države.

Osim po glumačkoj karijeri, poznata je i kao izumiteljica. Godine 1942. uspjela je svoj izum prijaviti kao patent (US-Patent Nr. 2,292,387) u području daljinskog upravljanja torpeda. Ta tehnologija čak se i danas koristi u području mobilnih telefona i za upravljanje frekvencija. Iako za vrijeme života nije dobila tu zaradu i zahvalu za svoj izum, smatra se jednom od velikih izumiteljica. Dan izumitelja međunarodni je praznik koji se obilježava 9. novembra, na njen rođendan.

## Filmografija 
* *Money on the Street* (1930)
* *Storm in a Water Glass* (1931)
* *The Trunks of Mr. O.F.* (1931)
* *We Need No Money* (1932)
* *Ecstasy* (1933)
* *Algiers(1938)
* *Hollywood Goes to Town*(1938) 
* *Screen Snapshots: Stars at a Charity Ball* (1939) 
* *Lady of the Tropics* (1939)
* *I Take This Woman* (1940)
* *Boom Town* (1940)
* *Comrade X* (1940)
* *Come Live with Me* (1941)
* *Tortilla Flat* (1942)
* *Crossroads* (1942)
* *White Cargo* (1942)
* *Show Business at War* (1943) 
* *The Heavenly Body* (1944)
* *The Conspirators* (1944)
* *Experiment Perilous* (1944)
* *Her Highness and the Bellboy* (1945)
* *The Strange Woman* (1946)
* *Dishonored Lady* (1947)
* *Let's Live a Little* (1948)
* *Samson and Delilah* (1949)
* *A Lady Without Passport* (1950)
* *Copper Canyon* (1950)
* *My Favorite Spy* (1951)
* *The Eternal Female* (1954) (nedovršen)
* *Loves of Three Queens* (1954)
* *The Story of Mankind (film)* (1957)
* *The Female Animal* (1958)

## Također pogledajte 
* Spisak izumitelja
* Glumci
* Spisak glumaca i glumica

## Vanjski linkovi 
* 
* Webstranica Inicijative: *Dan izumitelja''

Kategorija:Rođeni 1914.
Kategorija:Umrli 2000.
Kategorija:Biografije, Beč
Kategorija:Austrijske glumice
Kategorija:Američke glumice
Kategorija:Američki izumitelji
Izumitelj

**Izumitelj**, **inovator** ili **pronalazač** jest osoba koja pokušava izumiti nešto novo u području svakodnevog života i tehnike s ciljem jednog izuma, koji predstavlja rezultat njegove akcije u korist cijelog svijeta.

Tri osnovne osobine izumitelja jesu:
* mora prepoznati neki problem
* mora imati volju riješiti taj problem nekim novim kreativnim načinom i znanjem
* mora barem jednom uspjeti u tom pokušaju.

## Također pogledajte 
* Dan izumitelja
* Spisak izumitelja

*
Kategorija:Izumi
Kategorija:Kreativnost
Kategorija:Ljudske aktivnosti
Emma Watson

**Emma Watson Charlotte Duerre** (Pariz, 15. aprila 1990) je engleska glumica i model. Slavu je stekla ulogom Hermione Granger u filmskom opusu Harry Potter; a počela je tumačiti ulogu Hermione kada joj je bilo samo devet godina, nakon što je prethodno nastupala u školskim predstavama. Glumila je u svih osam filmova iz opusa Harry Potter, zajedno sa Danielom Radcliffeom i Rupertom Grintom. Rad Watsonove na opusu Harryja Pottera donio joj je nekoliko nagrada i zaradu u iznosu od više od 10 miliona funti sterlinga. Debitovala je kao model za *Burberry* u sezoni jesen/zima 2009. a u oktobru 2013. proglašena je najseksepilnijom glumicom prema svjetskoj anketi magazina Empire. U maju 2014. BuzzFeed joj daje epitet "najidealnije žene decenije".

2012. pojavljuje se u filmskoj adaptaciji Stephena Chboskog *Perks of Being a Wallflower*, a 2014. igrala je Ilu u biblijskom epskom filmu Darrena Aronofskog Noa. Watson je 2014. naimenovana kao ambasadorica dobre volje za prava žena pri Ujedinjenim Nacijama. Ona je pomogla pokrenuti kampanju UN-a *HeForShe* (On za nju), koja poziva muškarce da se zalažu za "ravnopravnost spolova".

Emma je također bila glavna uloga u filmu *Beauty and Beast* u kojem je glumila Belle, a glavna uloga je i u najnovijem filmu The Circle.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* (en) Totally-Emma.net
* The Watson Online
* Emma Watson Online

Kategorija:Britanski glumci
Kategorija:Harry Potter
John Boyd Dunlop

**John Boyd Dunlop** (Dreghorn, 5. februar 1840. - Dublin, 23. oktobar 1921.), škotski veterinar i izumitelj.

Godine 1888. patetentirao je izum pneumatika za vozila i osnovao je poslovno društvo za izradu pneumatskih guma. Prema njemu je osnovana firma *Dunlop Rubber Company Ltd.* koja je sredinom 20. vijeka postala najpoznatija tvornica za proizvodnju teniskih loptica.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1840.
Kategorija:Umrli 1921.
Kategorija:Biografije, Dreghorn
Denis Papin

**Denis Papin** (Chitnenay kod Bloisa, 22. august 1647. - London, 17. juni 1712.), francuski izumitelj

Čovjek koji je 1670. konstruirao poznati specijalni lonac (express lonac), a zatim i prvi tehnički pravilno postavljena parna mašina, nije imao sreće sa svojim izumima. Na kraju života se po treći put našao u Londonu, siromašan i ogorčen na čitav svijet, gdje se u tami londonskog podzemlja izgubio svaki trag o njemu.

Kategorija:Članovi Francuske akademije nauka
Kategorija:Biografije, Chitnenay
Kategorija:Rođeni 1647.
Kategorija:Umrli 1712.
Spisak izumitelja

Ovo je abecedni spisak pronalazača (po njihovom prezimenu) svih zemalja.

## A 
## B 
*Alexander Graham Bell
*Charles Babbage
*Karl Benz
*Karl Ferdinand Braun
*Tim Berners-Lee

## C 
*Samuel Colt

## Č 
## Ć 
## D 
*Rudolf Diesel
*Karl von Dreis
*John Boyd Dunlop

## DŽ 
## Đ 
## E 
* Albert Einstein
* Thomas Alva Edison

## F 
* Henry Ford

## G 
* Galileo Galilej
* Johann Gutenberg

## H 
*Robert Hooke

## J 
## K 
## L 
* Hedy Lamarr
* Leonardo Da Vinci

## H 
## M 
*Samuel Finley Breese Morse

## N 
*James Naismith

## NJ 
## O 
## P 
*Denis Papin
*Mihajlo Pupin

## Q 
## R 
## S 
*Werner von Siemens

## Š 
## T 
* Nikola Tesla

## U 
## V 
## W
*James Watt

## X 
## Y 
## Z 
## Ž 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Spiskovi
Srednja zemlja

**Srednja zemlja** () Tolkienov je imaginarni svijet u koji smješta radnju svojih najpoznatijih djela poput Gospodara prstenova, Hobbita, Silmariliona i sl. Početna ideja imena "Srednje zemlje" dolazi iz pjesme poznate pod nazivom “Crist of Cynewulf” gdje ga je oduševio dio:

:*“Eala Earendel, engla beorthast, Ofer middangeard monnum sended”*
:*“pozdrav Earandele, najsjajniji od svih anđela, preko srednje zemlje poslan čovjeku”*

gdje riječ "middangeard" (međuzemlje) označava bojno polje sila dobra i zla, mjesto između raja i pakla, neba i podzemlja, dakle - Zemlju.

J.R.R.Tolkien je u Međuzemlje smjestio svoje izmišljene jezike i rase te zbivanja koja je obradio u svojim mnogobrojnim djelima od kojih je veliki dio kasnije završio njegov sin Christopher Tolkien.

## Također pogledajte 
* Magija (Srednja zemlja)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Srednja zemlja
Lubenica

**Lubenica** () (lokalno: *karpuz*, *bostan*) je povrće iz porodice tikava (Cucurbitaceae). Ona je jednogodišnja zeljasta biljka. Procentualno najviše u svom sastavu ima vode. Lubenica je veoma zdravo povrće, a posebno je dobra za bubrege. Veoma je slatka i ljudi je najčešće koriste kao poslasticu. Najpoznatije države u kojoj se uzgajaju lubenice u Evropi su Grčka, Makedonija,Hrvatska ,Italija i Španija.

## Voće ili povrće 
U strogo botaničkom pogledu, lubenica je povrće, jer spada u porodicu tikvi u kojoj se, između ostalih, nalazi i krastavac i bundeva. Budući da se najčešće jede neprerađena, mnogi je ubrajaju u voće.

## Reference 
Kategorija:Povrće
Kategorija:Cucurbitales