open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
COMMD1

**COMM domen-sadržavajući protein 1** je protein koji nje kod ljudi kodiran genom  **COMMD1**.  It was originally regarded as Murr1 before being differentiated and renamed by Dr. Ezra Burstein's Lab

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

## Dopunska literatura
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
Dugolančana 3-oksoacil-CoA sintaza

**Dugolančana 3-oksoacil-CoA sintaza** (EC 2.3.1.199, **sintaza 3-ketoacil-KoA veoma dugog lanca**, **sintaza beta-ketoacil-KoA veoma dugog lanca**, **kondenzacijskii enzim**, kodirana genima CUT1 CER6, FAE, KCS, ELO) je enzim sa sistematskim imenom malonil-KoA:dugolančana acil-KoA maloniltransferaza (dekarboksilacija i tioestarska-hidroliza)  Ovaj enzim katalizira sljedeću hemijsku reakciju
:acil-KoA veoma dugačkog lanca + malonil-CoA \rightleftharpoons vrlo dugi lanac 3-oksoacil-CoA + CO2 + koenzim A

Ovaj enzim je prva komponenta elongaze, mikrosomskog proteinskog kompleksa odgovornog za produžavanje palmitoil-KoA i stearoil-KoA u acil sa veoma dugim lancima.
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:EC 2.3.1
Kategorija:Proteini
Kategorija:Enzimi
Mikrosom

U citologiji, **mikrosomi** (grč. μικρός – *mikrós* = mali + σώμα – *soma* = tijelo) su heterogeni vezikulski artefakti (promjer ~ 20-200&nbsp;nm) re-formirani iz dijelova endoplazmatskog retikuluma (ER) kada se eukariotske ćelije raspadaju u laboratoriji; nema ih u zdravim, živim ćelijama.

Mikrosomi se mogu koncentrirati i odvojiti od ostalih ćelijskih ostataka pomoću diferencijalnog centrifugiranja. Nerazbijene ćelije, jedra i mitohondrije talože se na 10.000 g, dok topivi enzimi i fragmentirani ER, koji sadrži citohrom P450 (CYP), ostaju u rastvoru (g je Zemljino gravitaciono ubrzanje). Sa 100.000 g, postignutim bržom rotacijom centrifuge, ER se taloži iz rastvora u obliku kuglica, ali topljivi enzimi ostaju u supernatantu. Na taj način se koncentrira i izolira citohrom P450 u mikrosomima. Mikrosomi su crvenkasto-smeđi, zbog prisustva hema. Zbog potrebe za višedjelnim proteinskim sistemom, mikrosomi su neophodni za analizu metaboličke aktivnosti CYP-a. Ovi CYP-ovi obilni  u su jetri pacova, miševa i ljudi, ali su prisutni i u svim drugim organima i organizmima.

Da bi se dobili mikrosomi koji sadrže specifični CYP ili velike količine aktivnog enzima, pripremaju se iz Sf9 ćelija insekata ili u kvascu, preko  heterologne ekspresije. Također se može izvršiti ekspresija cijelih ili krnjih proteina u *Escherichia coli*. Zato su mikrosomi dragocjeno sredstvo za ispitivanje metabolizma spojeva (enzimska inhibicija, klirens, identifikacija metabolita) i za ispitivanje interakcija lijekova putem istraživanja * in vitro *. Često se biraju mikrosomske partije na osnovu nivoa enzimske aktivnosti specifičnih CYP. Neke grupe su dostupne za proučavanje određenih populacija (primjer: mikrosomi pluća pušača ili nepušača) ili su podijeljene u klasifikacije kako bi se zadovoljili ciljani nivo aktivnosti CYP za studije inhibicije i metabolizma.

Mikrosomi se koriste da bi oponašali aktivnost endoplazmatskog retikuluma u epruveti i  za eksperimente koji zahtijevaju sintezu proteina na membrani; pružaju način da e shvati kako se proteini stvaraju na ER u ćeliji, rekonstitucijom procesa u epruveti.

## Također pogledajte
* Citohrom P450
* Organela

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Membranska biologija
Kategorija:Citologija
Kategorija:Organele
Park "Mladen Stojanović"

200px|mini|desno|Park Mladen Stojanović
200px|mini|desno|Teniski teren u Parku Mladen Stojanović
mini|Glavna šetališna staza u parku
**Park "Mladen Stojanović"** je najveći gradski park u Banjoj Luci u Bosna i Hercegovina. Smješten je u mjesnoj zajednici Rosulje, između ulica Dr Mladen Stojanović i Bulevar srpske vojske i zauzima površinu od 10 hektara sa bujnom vegetacijom. U parku se održavaju koncerti, mjesto je okupljanja profesionalnih i sportista rekreativaca, postoje dječiji sadržaji, kao i teniski tereni TK "Mladost" na kojima se održava i međunarodni ATP čelendžer turnir "Banjaluka open". 

mini|Fontana u parku, replika fontane parka "Petar Kočić"

## Ime parka 
Park je dobio ime po ljekaru i narodnom heroju iz Drugog svjetskog rata Mladenu Stojanoviću.

## Simbol mladih, sporta i rekreacije 
U parku se nalaze tenski tereni TK "Mladost", biciklistička i staza za trčanje, teren za boćanje, stolovi za stoni tenis, igralište za košarku i mali fudbal, zid za tenis, sprave za vježbanje u prirodi, igrališta za djecu i šahovska tabla.

## Galerija 

Парк природе Младен Стојановић 29.JPG|
Парк природе Младен Стојановић 30.JPG|
Парк природе Младен Стојановић 28.JPG|

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Parkovi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Banja Luka
Spomen-park Ustanka i Revolucije

**Spomen-park Ustanka i Revolucije** je memorijalni park na uzvišenju Umac kod Grahova u Crnoj Gori. Kompleks je projektovan i građen od 1977. do 1978. godine.

## Opis 
Centralni objekat unutar spomen-parka jeste figuralna skulptorska kompozicija u vidu kolone u pokretu, na čijem se čelu nalazi figura Save Kovačevića. Kompozicija je od bronze, a visoka je 7 metara:. Njen autor je vajar Miodrag Živković..

## Reference 
Kategorija:Nikšić
Kategorija:Spomenici u Crnoj Gori
CHRDL1

**Hordinoliki protein 1** je  protein koji je kod ljudi kodiran genom **CHRDL1**. CHRDL1 je strukturni glikoprotein koji se nalazi na X hromozomu i specifično kodira venotropin, koji je antagonistički protein morfogenom proteinu kostiju 4.

## Funkcija 
Ovaj gen kodira antagonist morfogenetskog proteina kosti 4. Kodirani protein može iati ulogu u topografskoj retinotektumskoj projekciji i regulaciji mrežnjačine angiogeneza, kao odgovor na hipoksiju. Opisane su [[alternativna prerada RNK]|alternativno prerađene]] varijante transkripata koje kodiraju različite izoforme

CHRDL1 iMa važnu ulogu u procesima kao što su diferencijacije embrionskih ćelija, osteogeneze, neurogeneze, suzbijanja tumora i metastaza, te formiranja mrežnjače. Najjača ekspresija ovog gena je  u prednjem segmentu oka i mrežnjači, kao i u malom mozgu i neokorteksu. U nerekorteksu vrhunac dostiže u vrijeme sazrijevanja sinapsi, kako bi se omogućilo pravilno stvaranje  sinapsnih formacija. Zato je ovaj gen važan za pravilno formiranje dijelova centralnog nervnog sistema i očiju.

## Klinički značaj 
Mutacije u CHRDL1 povezane su sa Neuhäuserovim sindromom, X-vezanom megalocorneom i centralnom debljinom rožnjače.
Mutacije ovog gena mogu prouzrokovati razne efekte na gore spomenute procese. Jedan potencijalni ishod mutacije CHRDL1 je nesindromna X-vezana megalokornea (XMC), koja je posljedica ili missens ili nonsens mutacije ili mutacije gena sa pomicanjem okvira čitanja. <Ref name XMC je proširenje prednjeg segmenta oka koje može dovesti do drugih problema, kao što su  katarakt i glaukom. Drugi potencijalni ishod je kancerogena formacija. Budući da je CHRDL1 supresor tumora i metastaza, mutacija ovog gena može izazvati stvaranje tumorskih ćelija. Najvažniji učinak koji bi mutacija mogla imati je na stabilizaciju sinapsi. Budući da gen ograničava plastičnost sinapsi, mutacija može uzrokovati probleme u njihovom pravilnom sazrijevanju, što dovodi do različitih neuroloških poremećaja. Još uvijek ne postoji nokaut model za ovaj gen koji bi pokazao da li poremećaj može uzrokovati promjene sinapsninih događaja i smanjenje sinapsnih GluA2 AMPAR-i koji dovode do smanjene plastičnosti.

## Reference 
## Dopunska literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
CMTX2

**Protein Charcot-Marie-Toothove X-vezane recesivne  neuropatije**  je  protein koji je kod ljudi kodiran  genom **CMTX2** sa hromodoma 3.

U tri, od rijetko  proučavanih porodica sa X-vezanom recesivnim Charcot-Marie-Toothovom neuropatijom fenotip porodice 1 karakterizirao je početak u dojenačkoj dobi, atrofija i slabost mišića potkoljenice, arefleksija i *pes cavus* kod muškaraca. Dvoje od pet  pacijenata imalo je mentalnu retardaciju. Elektrofiziološke studije bile su u skladu s demijelinizacijom aksona. Žene nositeljice nisu bile pogođene. 
U pogledu hromosomske lokacije navedena su dva izvora sa različitim podacima: Xp22.2 Xq26 (vidi 302802).

## Reference
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
Ellenfél nélkül

**Ellenfél nélkül** je „posljednji” album Locomotiv GT-a, objavljen 1984. 1990-ih godina pojavilo se više kompilacija i drugih izdanja na CD-ima; sljedeći album grupe koji sadrži nove pjesme objavljen je 1997. godine pod imenom *424 – Mozdonyopera*.

## Pjesme na albumu 
# *Ellenfél nélkül* (János Karácsony – Dusán Sztevanovity) – 7:10
# *Béke van (végtelen)* (Tamás Somló – Dusán Sztevanovity) – 4:51
# *Próbatánc a Broadway-n* (János Karácsony – Dusán Sztevanovity) – 4:09
# *Banális blues* (Gábor Presser) – 4:10
# *Az üvegember* (Gábor Presser – Dusán Sztevanovity) – 0:18
# *A szívbajt hozod rám* (Gábor Presser) – 5:23
# ''III. világ [Hommage' a Mtomo Lassa]* (Gábor Presser, prema dokumentarnom filmu Sonje Litos, Jasona Synackroáe i Boa Garrespera) – 2:41
# *A nagy radír* (Tamás Somló – Dusán Sztevanovity) – 5:47
# *Éjszakai vonatozás'' (Gábor Presser – Dusán Sztevanovity) – 5:25

## Saradnici 
* János Karácsony – vokal, gitara, bas gitara, moog sintetizator, vokoder
* Gábor Presser – vokal, klavir, PPG 2.2, Rhodes Chroma, Yamaha Dx 7, vokoder, emulator, program sintisajzera, harmonika, JKB K, sintetičke udaraljke
* János Solti – bubnjevi, simmons i linn bubnjevi, sinsonic, kompjuterska ritam mašina, roland drumatix, paiste, linn-tom bass, marširajući bubanj, gong, udaraljke, rototon, grand cassa
* Tamás Somló – vokal, bas gitara, vokoder, lirikon, saksofon, moog sintetizator
* Dusán Sztevanovity – lyrics

### Produkcija 
* István Kiss – ton majstor, muzički urednik, program sintisajzera
* Péter Rozgonyi – voditelj snimanja
* Walter Madarassy ml. – skulpture
* László Karászi – skulpture
* János Huschit – fotografije
* György Gáti – fotografije
* Péter Kozma – naslovnica i grafika

## Vanjski linkovi 
* Informacije na službenoj web stranici LGT-a 
* Informacije na stranici Hungarotona 

Kategorija:Albumi iz 1984.
Kategorija:Albumi Locomotiv GT-a
Locomotiv GT

**Locomotiv GT**, skraćeno **LGT** (nadimak **Loksi**), jedan je od najuticajnijih bendova mađarske rock muzike. U ime grupe GT je skraćenica od *Gran Turismo*, koja se odnosi na dugo putovanje ispred članova benda. Porijeklo istoimenog simbola LGT-a nije razjašnjeno: stilizirana parna lokomotiva pratila je sudbinu benda tokom cijele karijere, pojavljujući se na naslovnicama albuma (jedan od njih nosi ime *424 - Mozdonyopera*) i na njihovom oproštajnom koncertu na zapadu Budimpešte.

## Diskografija 
### Albumi na mađarskom 
* *Locomotiv GT* (1971)
* *Ringasd el magad* (1972)
* *Bummm!* (1973)
* *Mindig magasabbra* (1975)
* *Locomotiv GT V.* (1976)
* *Zene – Mindenki másképp csinálja* (1977)
* *Mindenki* (1978)
* *Loksi* (1980)
* *Locomotiv GT X.* (1982)
* *Ellenfél nélkül* (1984)
* *424 – Mozdonyopera* (1997)
* *A fiúk a kocsmába mentek* (2002)

### Mađarski singlovi 
* *Boldog vagyok / Ha volna szíved* (1971)
* *Érints meg / Kenyéren és vízen* (1971)
* *Szeress nagyon / Csak egy szóra* (1972)
* *Hej, gyere velem / Csavargók angyala* (1973)
* *Segíts elaludni / Mindig csak ott várok rád* (1973)
* *Belépés nemcsak tornacipőben! – Mindenki másképp csinálja / Mozdulnod kell* (1978)
* *Annyi mindent nem szerettem / Pokolba már a szép szavakkal / Miénk ez a cirkusz / Veled, csak veled* (1979, dupli single)
* *Első magyar óriás kislemez* (1984., maxi single)

### Kompilacije 
* *Aranyalbum 1971–76* (1978)
* *A Locomotiv GT összes kislemeze*
* *Best of Locomotiv GT*
* *In memoriam Barta Tamás 1948–1982 emléklemez*

### Koncertni albumi 
* *Locomotiv GT in Warsaw* (1975)
* *Kisstadion ’80* (1980, zajedno s Omegom i Beatrice)
* *Azalbummm* (1983)
* *Búcsúkoncert* (1992)

#### Licencni albumi 
* *Locomotiv GT* (1973, Argentina)
* *Locomotiv GT* (1973, Čehoslovačka; zapravo materijal sa *Ringasd el magad*)
* *Mindig magasabbra* (1976, SR Njemačka)
* *Mindenki* (1979., Čehoslovačka)

### Albumi na engleskom jeziku 
* *Locomotiv GT* (1973)
* *All Aboard* 
* *Motor City Rock* (1975)
* *Locomotiv GT* (1980)
* *Too Long* (1982)
* *Boxing* (1985)
* *Locomotiv GT ’74 USA* (1987)

### Strani singlovi 
* *Touch Me, Love Me, Rock Me / Silver Summer* (1971)
* *Serenade / Give Me Your Love* (1972, Nizozemska)
* *Hilf mir einzuschlafen / Ich wart’ auf dich irgendwo* (1973, NjDR)
* *Rock Yourself / Serenade (To My Love If I Had One)* (1974, SAD)
* ''She's Just 14 / Free Me* (1974, SAD)
* *Ringasd el magad / The World Watchmaker* (1973/1974, Poljska)
* *Higher and Higher / Lady of the Night*
* *Rock Yourself / Serenada – Blues*
* *Vengerszkájá esztrádá* (1978, SSSR)
* *I’ll Get You / Star* (1979)
* *Tantas cosas que no queria* (1980, Španija)
* Dva *Krugozorova singla* (1980 i 1981, Sovjetski Savez)
* *I Want To Be There / Portoriko* (1983, Ujedinjeno Kraljevstvo)
* *Too Long / Surrender To The Heat* (1983, Ujedinjeno Kraljevstvo)
* *Too Long / Surrender To The Heat'' (1983, Ujedinjeno Kraljevstvo)

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1971.
Kategorija:Mađarske muzičke grupe
CT45A5

**Protein kancer/testis porodice antigena 45**, član A5 je protein   koji je kod ljudi kodiran genom **CT45A5**.

Ovaj gen predstavlja jedan od klastera od šest sličnih gena koji se nalaze na q kraku hromosoma X. Geni u ovom klasteru kodiraju članove porodice antigena raka testisa (CT) i razlikuju se od ostalih CT antigena. Smatra se da su ovi antigeni nove terapijske mete za ljudske kancere.
 
Alternativna prerada rezultira u više varijanti transkripta. Srodni pseudogen identificiran je na hromosomu 5 (prema *RefSeq*).

## Reference 
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
Rugovska klisura

**Rugovska klisura** je 25 kilometara dugačka i preko 300 metara duboka klisura na Kosovu, koja se pruža od prevoja Čakor na zapadu do Peći na istoku. Za zaštićeno područje je proglašena 1985. godine, na površini od 4301&nbsp;ha. Nalazi se između Prokletija na jugu i Mokre planine, Hajle i Žljeba na severu. Kroz nju protiče rijeka Pećka Bistrica. Na izlazu iz klisure je smješten grad Peć. Tokom pleistocena, klisurom je silazio Pećki (Rugovski) lednik i kod Pećke patrijaršije, stvorio je 260 metara visoke morene. Klisura je popularno turističko mjesto.

## Također pogledajte 
* Prokletije 
* Pećka Bistrica 
* Pećine isposnice na obalama pećke Bistrice 
* Spisak zaštićenih prirodnih dobara na Kosovu

## Reference 
## Literatura 
*  
* D. Rodić i M. Pavlović (1994): *Geografija Jugoslavije 1*, Savremena administracija, Beograd

## Vanjski linkovi 
* Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja Republike Srbije 
* Registar zaštićenih dobara 
* Milan Ivanović: Metohija - spomenici i razaranja 
* "Vreme", 12. nov. 1934

Kategorija:Spomenici prirode na Kosovu
Kategorija:Klisure na Kosovu
Kategorija:Peć
CXorf40A

**Otvoreni okvir čitanja 36 hromosoma  X ** (CXorf36) je gen  koji kod ljudi kodirathat hipotetski  protein **LOC79742**.  Protein ima još uvijek neokarakteriziranu funkciju. Ostali poznati dvojnici FLJ14103, DKFZp313K0825, FLJ55198, PRO3743, FLJ55198, hCG1981635, bA435K1.1 i 4930578C19Rik.
__TOC__

## Gen
Gen CXorf36 gene nalazi se na poziciji  Xp11.3. Može se transkribirati u osam različitih varijanti transkripta, što zauzvrat može proizvesti šest različitih izoformi proteina.
Genomska DNK duga je  52.529 baznih parova,
*Sinaptofizin
*CASK

## Protein
Najduža  proteinska izoforma  koji proizvodi gen CXorf36 naziva se hipotetski protein LOC79742, izoforma 1, a dug je 433 aminokiseline. The protein has a predicated molecular weight of 48.6 kDa and isoelectric point of 8.11.

### Domeni
Genski proteinski proizvod CXorf36 sadrži područje male složenosti od položaja 16 do položaja 40.

### Post-translacijska modifikacija 
Predviđa se da bi protein CXorf36,  u cijeloj strukturi mogao biti podvrgnut fosforilaciji na nekoliko serina, treonina i tirozina. Međutim, mnoga od ovih mjesta predviđena su za serine. Postoji i predviđena N-vezana glikozilizacija , mjesto na položaju 100 na proteinskom proizvodu.

## Ekspresija 
Pokazalo se da je CXorf36 eksprimiran posvuda u niskim nivoima u različitim tkivima u tijelu. Izrazito je izražen u cilijarnoj gangliji, jajnicima i u maternici. Ipak, najveći stepen ekspresije je u tkivu trigeminusne ganglije.

## Konzervacija
Kod ljudi, CXorf36 ima jedan paralog, poznat kao C3orf58. Ortolozi pronađeni su kod svih sisara i  brojnih ostalih eukariota. Međutim, konzervacija punog gena zaustavlja se nakon toga, najvjerojatnije kao rezultat duplikacija predačkih gena na CXorf36 i C3orf58. Kompletna lista organizama u kojima su pronađeni ortolozi data je u nastavku.

**Pongo abelii*
**Macaca mulatta*
**Callithrix jacchus*
**Canis familiaris*
**Ailuropoda melanoleuca*
**Equus caballus*
**Oryctolagus cuniculus*
**Mus musculus*
**Rattus norvegicus*
**Monodelphis domestica*
**Ornithorhynchus anatinus*
**Taeniopygia guttata*
**Gallus gallus*
**Danio rerio*
**Bos taurus*
 

## Reference
## Dopunska literatura
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
Kategorija:Neokarakterizirani proteini
DACH2

**Jazavčarski  homolog 2** je protein koji je kod ljudi kodiran genom **DACH2**.

## Funkcija 
Ovaj gen je jedan od dva gena koji kodiraju protein  jazavčarskolikom  proteinu *Drosophila *, faktor transkripcije uključenom u određivanje sudbine ćelija u oku, udu i genitalnom disku muhe. Kodirani protein sadrži dva karakteristična takva domena: N-krajev domen odgovoran za vezanje DNK i C-krajev domen odgovoran za interakcije protein-protein. Ovaj gen se nalazi na X hromosomu i podložan je inaktivaciji metilacijom DNK. Kodirani protein može biti uključen u regulaciju organogeneze i miogeneze i može imati ulogu u preranom otkazivanju jajnika.

## Reference 
## Dopunska literatura
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
Pruga Doboj – Banja Luka

**Pruga Doboj–Banja Luka** je pruga u sjevernoj Bosni i Hercegovini dužine 93,5 kilometra. Njena izgradnja bila je jedna od posljednjih velikih radnih akcija jugoslavenske omladine na željezničkim prugama. 
## Izgradnja 
Radovi su trajali od 1. marta do 20. decembra 1951. god. u kojima je učstvovalo preko 87.000 djevojaka i mladića.  Izgrađen je 31 most, 3 tunela (Ljeskove vode, Snjegotina i most kod Čelinca) sa oko 4&nbsp;km dužine. Na pojedinim dionicama pružne trase izgradnja objekata se odvijala vrlo sporo i pod teškim uslovima. To se posebno odnosi na tunele Ljeskove vode i Tromeđe, čije je probijanje zadalo velike probleme inžinjerima. U toku radova u tunelu Ljeskove vode (kojeg su kasnije nazvali “Institut tunelogradnje”), zemlja se uslijed velike količine kišnih padavina pretvarala u mulj i blato, koje je radnicima otežavalo kretanje i usporavalo odvijanje cijelog projekta. Ukupno je iskopano oko 2 miliona m3 zemlje i kamena. 

Doboj je najveći željeznički čvor u Bosni i Hercegovini. U samoj dobojskoj stanici su izlazne tačke pruga prema Sarajevu i Tuzli, dok je izlaz prema Šamcu u Kostajnici, 5,8&nbsp;km od Doboja prema Banjoj Luci. Nakon toga pruga prelazi preko rijeke Bosne i ide prema Ljeskovim Vodama gdje je najduži tunel (1,9&nbsp;km) na trasi. Slijede tri prelaske preko Ukrine i kroz tunel Snjegotina, dužine 1,4&nbsp;km i dolazak u Čelinac. Do Banja Luke su prelasci preko Vrbanje i Vrbasa i posljednji tunel. Od Banja Luke je pruga prema Prijedoru i Dobrljinu, prva normalna pruga u Bosni i Hercegovini.

## Poslije 
Pruga je elektrificirana iza 1960. god. naizmjeničnim naponom 25 kV, 50&nbsp;Hz. Nakon raspada Jugoslavije prugom upravlja Željeznice Republike Srpske (ŽRS). Intenzitet i putničkog i teretnog prometa se znatno smanjio. Pruga je bila u lošem stanju i 2012 su sanirana ratna oštećenja. Godine 2018 potpuno renoviranje obavila je jedna kineska firma, zajedno sa pratećom infrakstrukturom. Maksimalna dozvoljena brzina je povećana sa 70 na 120&nbsp;km/h.

Modernizacija sistema signalizacije i telekomunikacija završena je 2019. U okviru projekta, u građevinskom dijelu, uređene su i stanične zgrade u Ostružnji, Šnjegotini, Jošavki i Vrbanji. U Čelincu i Banjaluci uređene su prostorije za smeštaj signalno–sigurnosne i telekomunikacione opreme. Ova investicija vrijedna oko 20 mil eura finansirana je iz već postojećih kredita, bez dodatnog zaduženja Železnica RS.

Željeznice RS i Željeznice FBiH uspostavile su 1. 8. 2017 direktnu željezničku liniju Sarajevo-Doboj-Banjaluka talgo vozovima

File:Banja Luka-Doboj 1951.png|Fotografija iz vremena gradnje
File:ŽRS class 441 between Ljeskove Vode and Rakovac.jpg|Dio pruge između Ljeskovih Voda i Rakovca
File:Жељезничка станица у Укрини.JPG|Željeznička stanica Ukrina
File:Жељезничка станица у Врбањи.jpg|Željeznička stanica u Vrbanji, 4&nbsp;km. prije Banje Luke.
File:Banja Luka railway station (DSC05433).jpg|Željeznička stanica Banja Luka

## Reference 
Kategorija:Željezničke pruge u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Doboj
Kategorija:Banja Luka
Kategorija:Omladinske radne akcije
Belaja (pritoka Kubana)

**Belaja** (, adigejski: *Шъхьагуащэ*) jest rijeka na jugu evropskog dijela Rusije. Protječe preko jugozapadnih dijelova Krasnodarskog kraja i zapada Republike Adigeje. Lijeva je pritoka rijeke Kuban u koju se uljeva na području vještačkog Krasnodarskog jezera.

Na starim kartama, napravljenim prije 1856, rijeka Belaja je figurirala pod svojim historijskim adigejskim imenom „Šhaguaše”, a na pojedinim mestima se sreće i pod imenom „Sagvasa”.

## Osnovne karakteristike 
Rijeka Belaja svoj tok započinje u planinskom području na sjeveru Velikog Kavkaza, između planinskih vrhova Fišt i Ošten. Teče uglavnom u smjeru sjevera u dužini od 273&nbsp;km. Površina slivnog područja je oko 5.990&nbsp;km². U gornjem dijelu toka Belaja je tipična planinska rijeka i karakteriše je veliki pad, brz tok i kanjonske obale, dok u donjem dijelu toka preko Zakubanjske ravnice poprima karakter tipične ravničarske rijeke.

Među brojnim pritokama veličinom se izdvajaju Pšeha i Kurdžips sa lijeve i Kiša i Dah sa desne strane. na njenim obalama se nalaze gradovi Majkop (glavni grad Adigeje) i Belorečensk, te varošica Tuljski i sela Guzeriplj, Hamiški, Nikelj, Dahovskaja, Kamenomostski, Abadzehskaja, Gaverdovskij, Hanskaja i Beloje.

Energetski potencijal rijeke iskorišten je gradnjom Belorečenske kaskade hidroelektrana koju čine Belorečenska i Majkopska HE ukupne moćnosti 57,4 megavata električne energije.

## Hadžohski moreuz 
U gornjem dijelu toka, u blizini varošice Kamenomostski, rijeka Belaja protječe kroz uski, kratki i živopisni Hadžohski moreuz ili Kamenomostski kanjon (rus. *Хаджохская теснина; Каменномостский каньон*). Dužina kanjona je oko 400 metara i poznata je šetališno-rekreativna zona. U najužem djelu kanjon je širok svega 6 do 7 metara, dok mu dubina dostiže do 35 metara.

Od 1979. kanjon se nalazi na listi spomenika prirode od lokalnog značaja.

## Galerija 

Datoteka:Hadzhoh gorge 3.jpg|Belaja u Hadžohskom moreuzu
Datoteka:Hadzhoh gorge 11.jpg|Rijeka na izlazu iz moreuza
Datoteka:Река Белая. Фотография Виктора Белоусова. - panoramio - Victor Belousov.jpg|Belaja u donjem dijelu toka
Datoteka:Майкопская ГЭС.JPG|Brana Majkopske hidroelektrane

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Rusiji
Kategorija:Sliv Kubana
Kategorija:Krasnodarski kraj
Kategorija:Adigeja
EFHC2

** EF-šakin C-krajev domen-sadržavajući protein je protein koji je kod ljudi kodiran genom **EFHC2'*.

## Gen 
*EFHC2* nalazi se na negativnom lancu (čulni lanac) X hromosoma na poziciji  p11.3. To je jedan od nekoliko odabranih gena sa dokazima *in vitro*, koji sugeriraju da mogućnos izbjegavanja inaktivacije X-a. *EFHC2* obuhvata 195.796 baznih parova i susjed  je  gena *NDP* koji kodira protein Norriejeve bolesti. Preliminarni dokazi zasnovani na studijama povezanosti genoma našli su vezu sa  SNP u intronu između egzona 13 i 14 iz *EFHC2'' sa izbjegavanjem oštećenja.

Transkript iRNK koji kodira protein EFHC2 ima 3.269 baznih parova. Prvih devedeset parova čine pet osnovnih neprevedenih regija, a posljednjih 1.913 baznih parova čine tri osnovne neprevedene regije.

## Protein 
Gen EFHC2 kodira protein od 749 aminokiselina, koji sadrži tri DM10 domene () i tri motiva za vevanje kalcija EF-šake. U odnosu na druge proteine u ljudi, EFHC2 ima manje alaninskih  i veći broj tirozinskih ostataka i predviđa se da se nalazi u citoplazmi. 

## Tkivna  distribucija 
EFHC2 je široko izražen u centralnom nervnom sistemu, kao i u perifernim tkivima .

## Klinički značaj 
Srodni protein, EFHC1 kodiran je genom na hromosomu 6. Pretpostavlja se da su oba proteina uključena u razvoj epilepsije te da ovaj gen može biti povezan s prepoznavanjem straha kod osoba s Turnerovim sindromom. međutim, ovi nalazi ostaju kontroverzni.
## Konzervacija kod ostalih vrsta 
## Reference
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
RCC6L

**Protein ERCC popravka ekscizije 6-olikog proteina, helikaza kontrolne tačke vretenskog  sklopa** je protein koji je kod ljudi kodiran genom **ERCC6L**.

## Funkcija 
Ovaj gen kodira člana SWItch-nefermentabilne saharoze (SWI/SNF2) porodice proteina i sadrži domen ATPpazi sličnog SNF2 i domen porodice PICH. Jedna od obilježavajućih osobina ovog člana porodice proteina SWI/SNF je da su tokom interfaze protein isključeni iz jedra i povezuju se sa hromatinom nakon razlaganja  jedarne ovojnice. Ovaj protein je DNK translokaza, za koju se smatra da veže dvolančanu DNK koja je izložena silama istezanja, poput onih koje vrši mitotsko vreteno. Ovaj protein pridružuje se na rDNK i ultrafine DNK mostove (UFB), fine strukture koje povezuju sestrinske hromatide tokom anafaze na nekim mjestima, kao što su krhka mjesta, telomere i centromere. Ovaj gen je potreban za vjernu segregaciju sestrinskih hromatida, tokom mitoze i aktivnosti ATPaze ovog proteina, potrebne za razlučivanje UFB-a prije citokineze.

## Reference 
## Dopunska literatura 
*
*
*
*
*
*
*
*
*

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
FAM120C

**Porodica proteina 120C sa ličnošću sekvenci** su proteini koji su kodirani genom **FAM120C**.

FAM120C je gen koji kokodira potencijalni transmembranski protein i nalazi se u regiji u kojoj su mutacije i delecije  povezane s intelektualnom invalidnosti i autizmom. Alternativna prerada  rezultira u više varijanti transkripta (prema RefSeq).

## Reference
## Vanjski linkovi 
* https://www.genecards.org/cgi-bin/carddisp.pl?gene=FAM120C
* https://omim.org/entry/300741
* https://www.proteinatlas.org/ENSG00000184083-FAM120C

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
CAAX

**CAAX boksni protein 1** je protein koji je kod ljudi kodiran genom  **FAM127A**.
## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 113  aminokiselina, а molekulska težina  13.171 Da.

1020304050
MDGRVQLIKALLALPIRPATRRWRNPIPFPETFDGDTDRLPEFIVQTGSY
MFVDENTFSSDALKVTFLITRLTGPALQWVIPYIKKESPLLNDYRGFLAE
MKRVFGWEEDEDF

## Reference
## Dopunska literatura
*
*
*
*
*
*

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
Kategorija:Proteomika
Šárka Kašpárková

**Šárka Kašpárková** (rođena 20. maja 1971) jest bivša češka atletičarka, koja se takmičila u disciplinama 100m prepone, skok uvis, skok udalj i troskok. Od svoje 36 godine radi kao sportska instruktorica.

Započela je profesionalnu sportsku karijeru kao skakačica uvis. U toj disciplini osvojila je bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu za juniore 1988. i učestvovala je na Olimpijskim igrama 1992. u Barceloni.

Kad je troskok u ženskoj konkurenciji uveden na takmičenja IAAF-a, preorijentirala se na troskok, kao jedna od prvih. U troskoku je bila treća na Olimpijskim igrama 1996. u Atlanti, a na Svjetskom prvenstvu 1997. u Atini je pobijedila.

U braku je sa svojim trenerom Michalom Pogányjem i imaju kćer Terezu.

## Rezultati 
### Lični rekordi 
* Izvor

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na World Athleticsu
* Olimpijski profil

Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Biografije, Karviná
Kategorija:Češki atletičari
Kategorija:Češki troskokaši
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 1996.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2000.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2004.
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Češka)
Kategorija:Živi ljudi
Viktorija Loba

**Viktorija Loba** (; ; rođena 17. oktobra 1988) jest makedonska pjevačica ruskog porijekla.

## Biografija 
Rođena je u gradu Taganrogu u jugozapadnoj Rusiji. Kad je imala osam godina sa svojom porodicom preselila se u Makedoniju. Prisutna je na muzičkoj sceni i televizijskim kanalima u Makedoniji od tinejdžerskih dana. Kad je imala 15 godina, predstavljala je Makedoniju na prvoj Dječijem Eurosongu 2003. u Kopenhagenu, u duetu s Marijom Arsovskom s pjesmom "Ти ме не познаваш" završivši na 12. mjestu.

Od 2008. do 2010. bila je vokalistkinja makedonskog Tumbao salsa benda.

U 2011. na Međunarodnom festivalu "Ohrid Fest" osvojila je drugu nagradu u noći pop-muzike, a treću nagradu na međunarodnoj večeri s pjesmom "Девет работи". S Robertom Bilbilovim učestvovala je na video takmičenju "OGAE" s pjesmom "Ти си виновна" završivši na 11. mjestu.

Godine 2013. s hitom "Summer Love" popela se na prvo mjesto nizozemske muzičke ljestvice za mlade talente. Naredne godine na Makfestu je osvojila nagradu za najbolju izvedbu pjesme "Само мој".

Pokušala je predstavljati Makedoniju na Eurosongu 2015. s pjesmom "Една единствена" ali je na izboru za predstavnika Makedonije na Skopje Festu 2014. završila na sedmom mjestu. Na tom izdanju Eurosonga zemlju je predstavljao Daniel Kajmakoski s pjesmom "Autumn Leaves".

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Intervju za sajt popara.mk
* Intervju za sajt tocka.com.mk (arhivirano)
* Profil  na sajtu Muzičkog registra BGU-a

Kategorija:Rođeni 1988.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Makedonske pjevačice
Lidija Ruslanova

**Lidija Ruslanova** (; 27. oktobar 1900 – 21. septembar 1973) bila je ruska narodna izvođačica.

## Djetinjstvo i mladost 
Rođena je u selu kod Saratova, u seljačkoj porodici. Do pete godine oba roditelja su joj umrla; otac u rusko-japanskom ratu, a majka ubrzo nakon toga. Kao siroče veći dio svog djetinjstva provela je u sirotištu. Počela je pjevati kad se pridružila lokalnom dječijem horu župe i ubrzo je postala solist.

Ujak ju je pozvao da radi u fabrici namještaja. Jedan od vlasnika fabrike čuo je kako pjeva dok je radila i preporučio joj da ode na konzervatorij u Saratov. Međutim, nije uživala u akademskom studiranju.

mini|Ruslanova 1930-ih
Tokom 1930-ih, postala je izuzetno popularna.
* *Царица Русской песни* (2000)
* *Русские народные песни* (2002)
* *Имена на все времена* (2007)

## Reference 
## Literatura 
* 

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1900.
Kategorija:Umrli 1973.
Kategorija:Sovjetske pjevačice
Kategorija:Ruski pjevači
Hrvatski savez za esperanto

**Hrvatski savez za esperanto** () jest udruženje za govornike esperanta, esperantska udruženja i prijatelje esperanta. Sjedište udruženja nalazi se u Zagrebu. Godine 2008. brojilo je 514 članova.

## Historija 
Osnovali su ga Danica Bedeković i Mavro Špicer pod nazivom **Udruženje hrvatskih esperantista** u Zagrebu 1908. Zvanično je registriran 2. januara 1909.

## Također pogledajte 
* Hrvatska esperantska mladež

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

Kategorija:Esperanto
Kategorija:Udruženja u Hrvatskoj
F8A1

**Intronski protein faktora VIII** je protein  koji je kod ljudi kodiran genom **F8A1**.

Ovaj gen je u potpunosti sadržan u introna 22 faktora VIII; obuhvata manje od 2 kb i transkribira se u smjeru suprotnom od faktora VIII. Dio introna 22 (int22h), koji sadrži F8A, ponavlja se dva puta ekstragenski bliže telomeri  Xq. Iako je njegova funkcija nepoznata, opažanje da je ovaj gen konzerviran u miša, implicira da ima neku funkciju. Za razliku od faktora VIII, ovaj gen se obilno transkribira u najrazličitijim  tipovima.

## Reference
## Dopunska literatura
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
Emajõgi

[mini|Karta basena Narve i [Čudsko-pskovsko jezero|Čudsko-pskovskog jezera]]
**Emajõgi** (; ; ) jest rijeka u Estoniji koja protiče centralnim dijelom okruga Tartumaa. Na estonskom jeziku njeno ime ima doslovno značenje "majka rijeka". Svoj tok započinje kao otoka jezera Võrtsjärv odakle teče u smjeru istoka i nakon otprilike 100km toka uliva se u jezero Peipsi. Pripada basenu rijeke Narve i Finskog zaliva Baltičkog mora. S prosječnim protokom od otprilike 70,1m3/s rijeka se nalazi na drugom mjestu u Estoniji po količini vode, odmah poslije Narve. Jedina je estonska rijeka koja je plovna cijelom dužinom svog toka. U Estoniji se često naziva i *Veliki Emajõgi* () da bi se razlikovala od rijeke *Mali Emajõgi* () koja se uliva u jezero Võrtsjärv.

Površina slivnog područja Emajõgija je približno 9.740km2. Ukupan pad riječnog korita je svega 3,6 metra, dok je prosječan pad otprilike 0,03 metara po kilometru toka. U prvih 30-ak kilometara toka Emajõgi teče kroz nisko i jako zamočvareno područje, a sam tok odlikuje se brojnim meandrima i širokim plavnim ravnicama. Obale su nešto izdignutije (do deset metara) u srednjem dijelu toka, i ponovo u donjem dijelu toka protiče kroz zamočvarenu ravnicu.

Najvažnije pritoke su Ahja i Pedja s Põltsamom. U srednjem dijela toka na njenim obalama se nalazi grad Tartu.

## Također pogledajte 
* Väike Emajõgi
* Võrtsjärv
* Tartu

## Vanjski linkovi 
* Ritsberg, Kersti; Hang, Tiit; Miidel, Avo (2005). "On the geology and morphology of the Emajõgi valley". Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat (na estonskom). 35.

Kategorija:Rijeke u Estoniji
Nadzeja Skardzina

**Nadzeja Valerjevna Skardzina** (, ) rođena 27. marta 1985) je  nekadašnja  bjeloruska biatlonka i olimpijska prvakinja u štafeti 4×6&nbsp;km na Zimskim olimpijskim igrama 2018.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Skardzina je nastupila tri puta na Zimskim olimpijskim igrama. U južnokorejskom Pjongčangu 2018, osvojila je zlatnu medalju u štafeti sa Dinarom Alimbekavom, Irinom Krjuko i Darjom Domračevom.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na devet Svjetskih prvenstava od 2007-2017.

### Svjetski kup 
#### Ukupni plasman 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1985.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Sankt Peterburg
Kategorija:Bjeloruski biatlonci
Kategorija:Bjeloruski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2010.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2018.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Bjelorusija)
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Bjelorusija)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2018.
Čača

mini|Čaša čače.
**Čača** (  ''ch'ach'a*) jest gruzijska rakija od komine, bistra i jaka (u rasponu od 40% alkohola, a u komercijalnoj proizvodnji do 65%), koja se ponekad naziva kao "vinska votka", "votka od grožđa" ili "gruzijska votka" / "grappa". Napravljena je od grožđa kljuka. Izraz *čača'' koristi se u Gruziji za označavanje destilata grožđa. Može se proizvoditi i od nezrelog ili divljeg grožđa. Ostalo uobičajeno voće ili bilje koje se koristi su smokve, mandarine, naranče, dud ili estragon.

Tradicionalno samo domaće piće Gruzijaca, danas ga obično proizvode profesionalni destilatori i većina vinarija koje ga uključuju u svoj asortiman proizvoda. Jedan od najpoznatijih čača proizvoda je Binekhi Estragon, koji se odlikovao srebrnom medaljom na dodjeli nagrada Mundus Vini 2007. godine.

Mnogi Gruzijci tvrde da čača ima ljekovita svojstva i predlaže se kao lijek za brojne bolesti, uključujući začepljenje uha i probavne smetnje. Također se tvrdi da liječi bolove u trbuhu nanošenjem na trbuh i da liječi akne nanošenjem na lice.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "Hvino News" - vinske vijesti iz Gruzije 
* Vina i alkoholna pića Gruzije
* Gruzijska čača (na ruskom)

Kategorija:Gruzijska kuhinja
Kategorija:Gruzijska alkoholna pića
Kategorija:Gruzijske votke
Rustaveli teatar

**Rustaveli teatar** () jest najveći i jedan od najstarijih teatara u Gruziji sa sjedištem u Tbilisiju. Izgrađen je u rokoko stilu 1887, a od 1921. nosi ime gruzijskog nacionalnog pjesnika Rustaveli.

## Historija i arhitektura 
Zgrada je osnovana 1887. kao "Umjetničko društvo". Na zahtjev Umjetničkog društva, nekoliko umjetnika pozvano je da naslikaju freske na zidovima i plafonima. U slikanju su učestvovali gruzijski slikari Lado Gudiašvili i David Kakabadze, kao i pozorišni dizajner Sergej Sudejkin, koji je poznat po radu u Ruskom baletu u Parizu i Metropolitan Operi. Projektu su se pridružila još dva pjesnika: Mose i Irakli Toidze. Remek-djela koja su nekad krasila niži dio Rustaveli teatra uništena su za vrijeme Sovjetskog Saveza, a za sada je obnovljen samo mali dio fresaka.

Od 1921. zgrada nosi ime Rustaveli teatar. Izgradnju pozorišta finansirao je gruzijski industrijalac Aleksandr Mantašev, a dizajnirali su ga Kornel K. Tatiščev i Aleksandr Šimkevič, opštinski arhitekt Tbilisija.

Od 2002. do 2005. pozorište je prošlo kroz temeljno renoviranje, koje je u najvećoj mjeri finansirao gruzijski biznismen Bidzina Ivanišvili.

### Pozorišne scene 
U teatru postoje tri pozorišne scene: glavna scena (približno 800 sjedišta), mala scena (283 sjedišta) i crno pozorište (182 sjedišta) za posebne predstave. Pozorište je također na raspolaganju za konferencije i događaje i ima veliku dvoranu, malu salu i malo predvorje.

## Galerija slika 

Datoteka:59Rustavelis theatri.jpg|Prva fotografija Rustaveli teatra
Datoteka:Rustaveli ceiling.jpg|Rokoko plafon
Datoteka:Rustaveli hall.jpg|Sjedišta u glavnoj sali
Datoteka:Web 2493.jpg|Dekorativni plafon

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
* Izvori na sajtu gruzijskog parlamenta (arhivirano)

Kategorija:Pozorišta u Gruziji
Crkva Bogorodice Stovratne

mini|Izgled crkve
**Crkva Bogorodice Stovratne** () jest ranobizantijski crkveni kompleks (crkva s dvije kapele i krstionica) na ostrvu Paros, u glavnom gradu Parikija pored luke. Potiče iz 4. stoljeća i najstarija je poznata hrišćanska crkva u Grčkoj. U 18. stoljeću stradala je od zemljotresa.

Prema predanju, prvobitni objekt crkve je djelo bizantijskog cara Konstantina Velikog koji je gradnjom ispunio želju svoje majke, svete Jelene. Ona je tokom plovidbe zbog velikog nevremena bila prisiljena da brodom pristane na Paros. Tamo je našla utočište i zbog toga pokrenula izgradnju crkve posvećene Uspenju Presvete Bogorodice.

Tokom cara Justinijana (6. stoljeće) hram je obnovljen. Tada je zamijenjen stari krov u obliku kupole i dodate su polukupole.

Ime "stovratna" potiče iz 16. stoljeća, zbog postojanja 99 kapija (prolaza) koji su vidljivi, i stotog koji tajni i koji se, navodno, nalazi u Svetoj Sofiji.

## Galerija 

Datoteka:100Pyliani.jpg|Fasada
Datoteka:Paros Parikia4 tango7174.jpg|Unutrašnjost crkve

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:326.
Kategorija:Pravoslavne crkve u Grčkoj
Malo žitno ostrvo

mini|Lokacija Malog žitnog ostrva (obilježeno crvenom bojom) u odnosu na geografske regije Mađarske
[mini|[Vlažna livada na Malom žitnom ostrvu]]
**Malo žitno ostrvo** (; ; ) jest ostrvska ravnica u Zapadnoj Mađarskoj, a dio je Male mađarske ravnice. Granice Malog žitnog ostrva su Dunav i njegove pritoke. Dugo je 52,5 kilometra, s prosječnom širinom od šest do osam kilometara i površinom 375 kvadratnih kilometara, što ga čini najvećim ostrvom u Mađarskoj. Nadmorska visina ostrva kreće se između 110 i 125 metara.

## Također pogledajte 
* Geografija Mađarske
* Veliko žitno ostrvo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* ["Schütt"](https://en.wikisource.org/wiki/Collier%27s_New_Encyclopedia_(1921)/Sch%C3%BCtt), ''Collier's New Encyclopedia*, 1921.
* "Schütt", *The New International Encyclopædia'', 1905.

Kategorija:Ostrva na Dunavu
Kategorija:Riječna ostrva u Mađarskoj
FUNDC1

**FUN14 domen-sadržeći protein 1** je protein koji je kod ljudi kodiran genom that **FUNDC1** .
## Model organizmi
u proučavanju funkcije FUNDC1 korišteni su i model organizmi. Uslovna linija nokaut miševa, bila je *Fundc1tm1a(KOMP)Wtsi*, generirana kao dio programa Međunarodnog konzorcija za miševe – visokopropusnog projekta mutageneze za generiranje i distribuciju životinjskih modela bolesti zainteresiranim naučnicima – u *Wellcome Trust Sanger Institute*.

Muške i ženske životinje prolazile su standardizirano fenotipsko snimanje, kako bi se utvrdili učinci delecije. 
Nakon 22 izvedena testa na mutantnim miševima, međutim,  nisu primijećene značajne abnormalnosti.

## Reference
## Dopunska literatura 
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X
Kategorija:Mutirani geni miša
Trepča (rudnik)

mini|Pogled na rudnik Trepča
**Trepča** je veliko ležište olovo-cinčane rude na Kosovu, koje obuhvata zapadne, jugozapadne i južne dijelove Kopaonika. Nalazi se 9&nbsp;km sjeveroistočno od Kosovske Mitrovice. Jedna je od najvećih takvih ležišta u Evropi.

Eksploatacija rudnih bogatstava započela je u doba kralja Milutina (1282–1321), početkom 14. stoljeća (1303) i trajala je do kraja 17. stoljeća. Između dva svjetska rata, britanska kompanija "Trepča Mines Limited" započinje radove na području Trepče (1927) otvaranjem rudnika (1930) i gradnjom topionice olova (1940). Poslije Drugog svjetskog rata, njena imovina je nacionalizirana i utemeljen je Rudarsko-metalurško-hemijski kombinat olova i cinka Trepča, koji je u jednom trenutku zapošljavao otprilike 20.000 radnika i proizvodio otprilike 70% mineralnih sirovina Jugoslavije. Danas, uslijed specifične situacije u tom dijelu Kosova, veći dio kombinata Trepča nije operativan, a dodatni problem predstavlja zastarjela i dotrajala oprema.

Prema posljednjim procenama iz 2001, preostali kapacitet Trepče je oko 29.000.000t rude od čega je:

* 3,40 do 3,45% odnosno 999.000t olova,
* 2,23 do 2,36% odnosno 670.000t cinka
* 74 do 81 g/t odnosno 2.200t zlata.

## Reference 
Kategorija:Kosovo
Kategorija:Rudnici olova
Kategorija:Rudnici cinka
Zapadna Dvina

**Zapadna Dvina** ili **Daugava** (; ; ; , ) jest rijeka u sjevernom dijelu istočne Evrope i njen basen obuhvata područja tri zemlje: Rusije, Bjelorusije i Latvije.

Izvire na području Valdajskog pobrđa u Tverskoj oblasti Rusije i nakon 1.020km toka uliva se u Riški zaliv Baltičkog mora kod grada Rīge. Kanalskim sistemom povezana je s rijekama Berezina i Dnjepar, odnosno s Crnim morem.

Prikazana je na novčanici od deset latvijskih lata.

## Geografske karakteristike 
Izvire iz močvara u blizini jezera Korjakino na području Valdajskog pobrđa Tverske oblasti u Rusiji. Nakon svega nekoliko kilometara toka protiče kroz jezero Ohvat, odakle nastavlja svoj tok ka jugozapadu. Kod grada Vitebska skreće ka sjeverozapadu i zadržava taj pravac sve do ušća u Riški zaliv Baltičkog mora u koji se uliva u vidu manje erozivne delte.

Ukupna dužina vodotoka je 1.020km od čega je 325km preko teritorije Rusije, 328 u Bjelorusiji i 367km na području Latvije. Ukupna površina slivnog područja je 87.900km2, a prosječan godišnji protok u zoni ušća je 678m3/s.

## Pritoke 
Neke od najvažnijih pritoka Zapadne Dvine su: Usvjača, Obalj, Polota, Drisa, Kasplja, Lučosa, Ula, Ušača, Disna, Velesa.

## Gradovi 
Najveći gradski centri koji leže na njenim obalama su: Vitebsk, Polock, Navapolack, Daugavpils i Riga.

## Također pogledajte 
* Baltičko more
* Geografija Bjelorusije
* Geografija Rusije
* Geografija Latvije

## Vanjski linkovi 
* Индексный поиск по водоемам Беларуси – Западная Двина
* Природа Белорусии: Популярная энциклопедия / Редкол.: И. П. Шамякин (гл. ред.) и др. – 2-е. – Мн.: БелСЭ имени Петруся Бровки, – – 599 с. — 40.000 экз. –. 1989. . str. 163.
* Западная Двина (река) – статья из Большой советской энциклопедии

Kategorija:Rijeke u Rusiji
Kategorija:Rijeke u Bjelorusiji
Kategorija:Rijeke u Latviji
Kategorija:Baltičko more
Filfla

**Filfla** je maleno kamenito krečnjačko ostrvo udaljeno 4,5km južno od najvećeg malteškog ostrva Malta. Nekih 100 metara jugozapadno nalazi se ostrvce Filfoletta koje je ujedno najjužnija tačka države Malte.

Površina ostrva je 6 hektara i u fizionomskom pogledu to je zaravnjen krečnjački plato okružen do 60 metara visokim i izrazito strmim klifovima. Ostrvo je podložno veoma snažnoj eroziji te se njegova površina konstantno smanjuje uslijed urušavanja u more. U administrativnom pogledu ovo nenaseljeno ostrvo pripada opštini Zurrieq koja se nalazi na glavnom ostrvu.

Jedina poznata građevina koja je ikada bila sagrađena na ovom ostrvu jest malena kapelica izgrađena u jednoj od pećina 1343. koja je uništena u zemljotresu 1856. zbog kojeg je cijeli taj dio ostrva potonuo u more.

Sve do 1971. ostrvo su kao lokaciju za vojne vježbe koristili pripadnici Britanske Kraljevske ratne mornarice i avijacije. Od 1980. ostrvo je posebni rezervat prirode naseljen ptičijim vrstama. Na njegovim obroncima gnijezde se vrste *Hydrobates pelagicus*, Veliki zovoj (*Calonectris diomedea*) i Žutokljuni galeb (*Larus michahellis*). Naseljavaju ga i dvije endemske vrste guštera i puževa. Na njemu raste i endemski divlji praziluk čije stabljike izrastu do 2 metra visine.

Godine 1988. donesen je zakon prema kojem je područje od 1 nautičke milje (1,9km) oko ostrva proglašeno zaštićenim i uvedena zabrana ribolova u tim vodama. Zabrana ribolova je i zbog opasnosti od mogućih aktiviranja eksplozivnih naprava zaostalih nakon britanskih vojnih vježbi. Pristup ostrvu dozvoljen je samo u naučne svrhe i to uz posebnu dozvolu Ministarstva za ekologiju Malte.

## Također pogledajte 
* Malta
* Geografija Malte

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Malteška ostrva
Gimnazija "Slobodan Škerović"

mini|Gimnazija 2012.
**Gimnazija "Slobodan Škerović"**, također poznata kao **Podgorička gimnazija**, jest gimnazija u Podgorici, glavnom gradu Crne Gore. Najstarija je podgorička srednja škola.

## Historija 
Ukazom knjaza Nikole I Petrovića 1907. otvorena je Niža državna gimnazija u Podgorici. Viši razredi otvoreni su nekoliko godina kasnije, odnosno 1914. i 1915. Tokom austrougarske okupacije Crne Gore od 1916. do 1918. gimnazija je bila zatvorena.

Gimnazija je ponovo otvorena kao Velika gimnazija u Podgorici 12. februara 1919. dekretom Izvršnog narodnog odbora Velike podgoričke skupštine.

Godine 1960. promijenila je ime u današnje u čast bivšem učeniku i revolucionaru Slobodanu Škeroviću. Između 1978. i 1980, u skladu sa Zakonom o usmjerenom srednjem obrazovanju i vaspitanju, pretvorena je iz gimnazije u školu prirodno-matematičkog i humanističkog smjera "Slobodan Škerović" u Titogradu u sklopu Centra za društveno-ekonomsko obrazovanje.

Škola je 1980. istupila iz Centra za društveno-ekonomsko obrazovanje i postala samostalna ustanova umjerenog obrazovanja. Ime Javna ustanova Gimnazija "Slobodan Škerović" nosi od 1991.

## Bivši studenti 
* Miomir Mugoša, bivši gradonačelnik Podgorice
* Boro Vučinić, bivši ministar odbrane Crne Gore

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

Kategorija:Gimnazije u Crnoj Gori
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 1907.
Kozjak (jezero u Sjevernoj Makedoniji)

**Jezero Kozjak** () jest vještačko jezero u zapadnom dijelu Sjeverne Makedonije. Dugačko je 32km. Maksimalna dubina jezera dostiže 130 metara, a maksimalna širina iznosi 400 metara. Maksimalna kota jezera je 469,9m s kapacitetom od otprilike 380 miliona m3 vode. Ima veoma bogat riblji fond.

## Flora i fauna 
## Literatura 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Jezera u Sjevernoj Makedoniji
GNL3L

**G jedarcetov protein 3-liki** je protein koji je kod ljudi kodiran genom **GNL3L**.

## Funkcija
Protein koji kodira ovaj gen jedarcetova GTPaza je neophodan za preradu ribosomske prerRNK i proliferaciju ćelija. Za ovaj gen pronađene su dvije varijante transkripta koje kodiraju isti protein.

## Reference 
## Dopunska literatura 
*
*
*
*
*
*

Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Geni na hromosomu X