open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fotoosjetljivost

**Fotoosjetljivost** je sposobnost objekta da reaguje na primanje fotona, posebno vidljive svjetlosti.

## Interpretacija u medicini 
Postoje razni oblici osjetljivosti kože na svjetlost iz različitih izvora. Neki ljudi imaju osjetljivu kožu, te izlaganje sunčevoj svjetlosti uzrokuje opekline. Neki lijekovi povećavaju osjetljivost kože na svjetlost.

## Interpretacija u elektroinženjerstvu 
Elektroničke komponente (npr. fotodiode) su osjetljive na svjetlost. One su konstruisane tako da koriste fotoelektrični efekat, emisiju elektrona iz materije nakon djelovanja elektromagnetnog zračenja.

## Interpretacija u hemiji 
Fotoosjetljive supstance podliježu hemijskim reakcijama nakon izlaganja svjetlosti. Primjeri fotosenzitivnih materija su npr. fotografski film i ljudska retina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Klinička farmakologija
Kategorija:Elektronika
Kategorija:Fizikalna hemija
Kategorija:Fiziologija kože
Simptom

**Simptom** je u medicini, svaka tjelesna promjena koja predstavlja znak nekog patološkog stanja ili procesa u organizmu. U psihologiji i psihoterapiji, bilo koji štetni ili nekorisni mentalni ili tjelesni znak neke psihičke bolesti koju osoba nastoji da savlada, a dovodi do stalnog trošenja duševne energije, do slabosti, umora i apatičnosti. U socijalnom radu, simptom može biti koristan signal da je potrebno nešto suštinski izmijeniti u načinu života klijenta. Za bihejvioriste, simptom nije znak patološkog mentalnog stanja, već je sam poremećaj, te se uklanjanjem simptoma, uklanja i poremećaj, koji je ustvari pogrešno naučeno ponašanje.

## Također pogledajte 
* :Kategorija:Simptomi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Simptomi
Biograd

:
* Biograd (Konjic), srednjovjekovno naselje kod Konjica.
* Biograd (Nevesinje), naselje u općini Nevesinje.

:
* Biograd na Moru, grad u Hrvatskoj.
Daniel Handler

**Daniel Handler** (28. februar 1970. - ) je američki autor, muzičar, scenarista, televizijski pisac i televizijski producent. Najpoznatiji je po svojoj seriji dječjih knjiga Niz nesretnih događaja i Sva pogrešna pitanja, objavljenoj pod pseudonimom Lemony Snicket. Prva je adaptirana u film 2004. godine, kao i u Netflixovu seriju od 2017. do 2019. godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Web-stranica Lemony Snicket ljubitelja
* Daniel Handler - IMDB

Kategorija:Američki pisci
Kategorija:Biografije, San Francisco
Kategorija:Rođeni 1970.
Romano Raj

**Romano Raj** je studijski album Šabana Bajramovića. Izdat je 2006. godine i posljednji je CD i kompilacija njegovih pjesma. Izdavač je Hammer Productions, a producent je Miloš Jovanović. Prateći ansambl na CD-u je beogradsko Dobrovoljno Kovačko Društvo.

## Spisak pjesama 
*1. Kalav mange avera -- 3:16
*2. Kamerav -- 4:31
*3. Bele ruže -- 3:16
*4. Nevo berš -- 4:23
*5. Đeli Mara -- 4:19
*6. Ajde manca -- 3:04
*7. Devla, Devla -- 5:33
*8. Geljan dade -- 5:01
*9. Parno gras -- 3:38
*10. Kafava -- 4:31
*11. KP dom -- 3:46
*12. Duj dive, duj rača -- 3:39
*13. Theo -- 0:55
*14. Sila kale bal -- 3:50
*15. Reci mi -- 3:20
*16. Obrišim perela čaje -- 4:45
*17. Pira mange korkoro -- 5:08
*18. Milica -- 3:46
*19. Vaker, vaker -- 3:40
*20. Mi gili -- 3:40

## Ekipa 
*Producent: Miloš Jovanović
*Aranžmani: Ivan Aleksejević, Saša Petrović, Miloš Jovanović
*Snimanje, dizajn zvuka i mix: Aleksandar Buzadžić
*Direktor projekta: Zoran Živković

### Ansambl
*Bubnjevi i udaraljke: Petar Radmilović
*Bas: Ištvan Madarić
*Klavijature: Ivan Aleksejević, Aleksandar Buzadžić
*Klarinet i saksofon: Bunford Gebor
*Akustična gitara i vokal: Saša Petrović

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Albumi iz 2006.
Kategorija: Šaban Bajramović
RizoPoker

**RizoPoker** je PC igra programirana u delphi-u, koja simulira poker automat. Igra je prošla kroz tri verzije. Aktuelna vezija je RizoPoker 2.3.2 X-Look. Program je pristupačan na sljedećim jezicima: bosanski, engleski, farsi, francuski, njemački, italijanski, poljski, španski i turski.

## Pravila 
RizoPoker nije obični poker. Prilikom dobitka možete birati između dobitak kasirati ili dobitak rizikovati. Kod rizika egzistiraju tri metode:

* crna - crvena : morate pogoditi, koje boje je sljedeća karta
* velika - mala (normalno) : morate pogoditi, dali je sljedeća karta veća ili manja od predhodne
* velika - mala (švedski) : morate pogoditi, dali je sljedeća karta veća ili manja od sedmice

U konfiguraciji se može odlučiti, igra sa ili bez jokera. Ako se uzme igra bez jokera, tada "five of kind" (poker sa jokerom) nije moguć.

## Varijante 
**1. JEDAN PAR**

S jednim jednostavnim parom se ne stiče pravo rizika. To su svi parovi, koji leže između
1 i 12 tj. [2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10]

**2. JEDAN HOUSE PAR**

A-A, J-J, D-D, K-K

**3. DVA PARA**

Dva para, koja nisu ujedno i identična...

**4. TRILING**

Tri identične karte.

**5. KENTA ili SKALA**

Svih pet karata nalaze se u redu npr:
1-2-3-4-5 ili 4-5-6-7-8-9 ili 8-9-10-12-13 ili 10-12-13-14-1

**6. FUL HOUSE**

Tri iste + jedan par.

**7. BOJA**

Svih pet karata su u istom znaku (npr. srce ili pik) ali ne čine istovremeno i kentu.

**8. POKER**

Četiri iste.

**9. FLASH**

Svih pet karata su u istom znaku i čine istovremeno i kentu.
(osim kombinacije 10-12-13-14-AS).

**10. ROYAL FLASH**

Kombinacija 10-12-13-14-AS u istom znaku npr. srce ili pik...

**11. POKER SA JOKEROM**

Kao sto je već objašnjeno, to je poker sa jokerom. Moguće ga je dobiti samo onda ako je pod ´Konfiguracija-Razno´ igra sa jokerom odabrana...
[default-Konfiguracija].

## Autor 
* Rizvan Tupković Rosenbaum (Software Engineer)

## Vanjski linkovi 
* www.rizvansoft.com

Kategorija:Videoigre
Savski cvijet

**Savski cvijet** je simboličan naziv za jednu prirodnu pojavu koja se dešavala svake godine krajem jula na rijeci Savi. Krajem jula iz šuma i vrbaka sa desne obale Save, između Orašja i Brezovog Polja, izlazilo je u nepunih nedjelju dana stotine hiljada bijelih leptirica (Brčaci su ih zvali “lepirice”), koje su nakon parenja polagale jaja na zemlju, na obalama Save, zatim letjetli prema Savi i iznad Save i nakon par sati ugibale i prekrile površinu Save, da se voda od njih nije ni vidjela. Cijela površina Save bila je prekrivena bijelo žutom bojom leptirica. Ovu pojavu brčaci su nazvali cvjetanje Save, iz čega je i nastao ovaj naziv Savski cvijet. Nakon toga iz jaja bi se u zemlji stvorili crvi, koji bi se nakon godinu dana transformisali u larve, a iz njih ponovo krajem jula bi izlazile leptirice.

Niko nikada nije ozbiljno proučavao ovu pojavu, niti objasnio koja je to vrsta leptira.

Zbog zagađenosti Save tog događaja više nema negdje od 1965/66.

## Ribolov za vrijeme "cvjetanja" 
U doba cvjetanja Save nije se mogla pecati riba, jer je imala izobilje hrane. Međutim, vješti savski ribari iz Brčkog su posebnom željeznom napravom vadili crve “lepirica” tokom zime i proljeća i pecali na njih.

Kategorija:Sava
UEFA Intertoto kup 2008.

**UEFA Intertoto kup 2008.** je bilo nogometno klupsko takmičenje koje je organizirala UEFA između 21. juna i 27. jula 2008. godine. Ekipe pobjednici u trećem krugu takmičenja su se kvalificirale u Kup UEFA 2008/2009.

## Prvi krug 
Prve utakmice su se odigrale 21. i 22. juna 2008. a uzvratne utakmice 28. i 29. juna 2008. godine.

|-
!colspan="5"|Južno-mediteranska regija
|-

|-
!colspan="5"|Centralno-istočna regija
|-

|-
!colspan="5"|Sjeverna regija
|-

|}

## Drugi krug 
Prve utakmice su se odigrale 5. i 6. jula 2008. a uzvratne utakmice 12. i 13. jula 2008. godine.

|-
!colspan="5"|Južno-mediteranska regija
|-

|-
!colspan="5"|Centralno-istočna regija
|-

|-
!colspan="5"|Sjeverna regija
|-

|}

## Treći krug 
Prve utakmice su se odigrale 19. i 20. jula 2008. a uzvratne utakmice 26. i 27. jula 2008. godine.

|-
!colspan="5"|Južno-mediteranska regija
|-
 

|-
!colspan="5"|Centralno-istočna regija
|-

|-
!colspan="5"|Sjeverna regija
|-

|}

## Također pogledajte 
* Kup UEFA 2008/2009.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* UEFA Intertoto kup 2008. na zvaničnoj stranici UEFA-e
* UEFA Intertoto Cup 2008, rsssf.com

2008
Kategorija:2008. u nogometu
Mahfil

mini|320px|Mahfil u Sultan-Ahmetovoj džamiji u Istanbulu
**Mahfil** je dio (balkon) u džamiji, galerija gdje uglavnom klanjaju žene. Mahfil je i mjesto odakle mujezin poziva na molitvu.

## Običaji 
Fejzulah Hadžibajrić piše: "U prolazu kroz Stambol znao sam da se stambolske hadžije okupljaju u Haremu u Mekki pod mujezinskim mahfilom, a u Medini u predjelu Ashabi-suffe, te sam se i tamo zadržavao."

U okviru činjenja *ibadeta* u Begovoj džamiji u Sarajevu, uči se Kadi-ašer. "Pred samo podne svaki dan (osim petka) ima se učiti na mahfilu Suret-ul Mulk (Tebareke), a pred ikindiju, također na mahfilu Suret-un Nebe' (Amme)".

## Reference 
Kategorija:Džamije
Azap

**Azap** je pripadnik posebnog roda vojske u Osmanlijskom Carstvu. U mornarici su služili kao puškari, a u kopnenoj vojsci kao pješadija. Drugo značenje riječi je neženja, kao i bećar. Azapi su bili dobrovoljci koji su bili plaćeni tokom kampanje te su mogli napustiti vojsku kad god su to htjeli. U početku Azapi su bili samo Anatolijski Turci, iako je krajem 16. vijeka bilo Muslimana iz osmanske pokrajine mogla uvrstiti kao Azap. Glavna uloga Azapa se borio kao pješadijski strijelci. Osim poslova u vojsci mnogi su imati posao kao i čuvari.
Kao volonteri Azapi su imali širok asortiman oružja. Pored pole oružja su bili naoružani sa različitim buzdovanima, lukovima, sabljama. Alufa im se kretala od 5 - 15 akci. Age su im se zvale azapage ili azebage. 
U kapetanijama Dubica, Banja Luka i Mostar bili su kapetani age prvog dzemata nefera. 
Bilo je i raznih pomoćnih snaga koje su igrale važniju ulogu u pograničnim oblastima kao što je i Bosna, gdje je bila potrebna vojna aktivnost tokom cijele godine. U Slavoniji postoje danas katolički Hrvati sa prezimenom Azapović, koje je nastalo od naziva azap. Bili su nekadašnja turska vojska, ali nisu otišli s Turcima, nego su se kasnije pokatoličili.
 
## Reference
Kategorija:Vojne jedinice i formacije Osmanlijskog Carstva
Mustahfiz

**Mustahfiz** je pripadnik mustahfirskog reda vojske. Služba mustahfiza je služba pozadinske vojske.

Ovo je ekvivalent njemačkoj riječi Landsturm, što znači pozadinska milicija.

Mustahfiz (مستحفظ) se koristi i kao vlastito muško ime na urdu jeziku u značenju čuvar, pazitelj.
## Pogledati također 
*Prvi balkanski rat na En wiki
*Shaykhism na en wiki
## Vanjski linkovi 
*http://www.encyclo.co.uk/define/Mustahfiz
*http://chestofbooks.com/crafts/scientific-american/Scientific-American-Reference-Book/Turkey-Army.html
* http://books.google.ba/books?id=cRwn-MC3xK8C&pg=PA14&lpg=PA14&dq=Mustahfiz&source=bl&ots=FaNfpOz8dZ&sig=Jl_DVATbZIfs9EwZMVEam9r8fPc&hl=bs&ei=4p5BTN_HFoqaOJrm6I0N&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=8&ved=0CCcQ6AEwBzge#v=onepage&q=Mustahfiz&f=false The Ottoman Empire and Its Tributary States (Expecting Egypt) By W. S. Cooke - na Google books
* http://illyria.proboards.com/index.cgi?board=magyarorszaghungary&action=display&thread=9466

Kategorija:Osmansko Carstvo
Kategorija:Vojska
Odobaša

**Odobaša** (također i *odabaša*) je starješina ode, komandir janjičarskog voda, najjače karike u osmanlijskoj vojsci.

Jasenovac je bio jedno vrijeme sjedište kapetana istoimene kapetanije. Iz pisama raznih zapovjednika bosanske i hrvatske Krajine znamo da su u jasenovačkoj posadi bili u službi između 1678. i 1692. bili odobaša Mustafa Selmanović, odobaša Husein Horvaćanin, i bajraktar Habib Svrakić. Svaki vojnik i zapovjednik (aga, odobaša, buljukbaša) postavljen je carskim beratom (dekretom) na prijedlog dizdara, a ovaj na prijedlog bosanskog vezira. 

U Pljevljima je postojala *Odobaša džamija* koja je srušena 1936.

Odobaša je također i prezime. Jedan od poznatijih je profesor na Pravnom fakultetu u Osijeku Rajko Odobaša.  
## Reference 
Kategorija:Titule
Kategorija:Osmansko Carstvo
Prva nogometna liga Austrije 2008/2009.

## Nogometno prvenstvo Austrije 2008/09. 
**Nogometno prvenstvo** Austrije 2008/09. je 98-mo po redu. Počelo je 8.jula 2008. godine, a završava se 30. maja 2009. godine. Prvak stječe pravo učešča u drugom kolu kvalifikacija za Ligu prvaka, dok drugoplasirani i trećeplasirani tim stječu pravo učešća u drugom kolu Evropske lige. Pobjednik kupa igra od trećeg kola kvalifikacija za Evropsku ligu. Ukupno se igraju 36 kola.

## Tabela 
**Legenda:**

## Rezultati 
## Strijelci 
**17 golova**

* Janko, FC Red Bull Salzburg

**9 golova**

* Maierhofer, SK Rapid Beč

**8 golova**

* Haas, Sturm Graz
* Mayrlen, LASK Linz
* Naumoski, SV Mattersburg

**7 golova**

* Hoffer, SK Rapid Beč
* Adi, SK Austria Kärnten
* Bazina, FK Austria Beč
* Beichler, Sturm Graz
* Nelisse, FC Red Bull Salzburg

Kategorija:Nogomet u Austriji
A
Kategorija:2008. u Austriji
Kategorija:2009. u Austriji
Spisak integrala inverznih hiperboličkih funkcija

Slijedi spisak integrala (antiderivacija funkcija) inverznih (arc) hiperboličkih funkcija. Za potpuni spisak integrala funkcija, pogledajte tabela integrala i spisak integrala.

: \int\mathrm{arsinh}\,\frac{x}{c}\,dx = x\,\mathrm{arsinh}\,\frac{x}{c}-\sqrt{x^2+c^2}

: \int\mathrm{arcosh}\,\frac{x}{c}\,dx = x\,\mathrm{arcosh}\,\frac{x}{c}-\sqrt{x^2-c^2}

: \int\mathrm{artanh}\,\frac{x}{c}\,dx = x\,\mathrm{artanh}\,\frac{x}{c} + \frac{c}{2}\ln|c^2 - x^2| \qquad\mbox{(for }|x|

: \int\mathrm{arcoth}\,\frac{x}{c}\,dx = x\,\mathrm{arcoth}\,\frac{x}{c} + \frac{c}{2}\ln|x^2 - c^2| \qquad\mbox{(for }|x|>|c|\mbox{)}

: \int\mathrm{arsech}\,\frac{x}{c}\,dx = x\,\mathrm{arsech}\,\frac{x}{c} - c\,\mathrm{arctan}\,\frac{x\,\sqrt{\frac{c - x}{c + x}}}{x - c} \qquad\mbox{(for } x \in (0,\,c) \mbox{)}

: \int\mathrm{arcsch}\,\frac{x}{c}\,dx = x\,\mathrm{arcsch}\,\frac{x}{c} + c\,\ln\,\frac{x + \sqrt{x^2 + c^2}}{c} \qquad\mbox{(for } x \in (0,\,c) \mbox{)}
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Area funkcije
Džamija u Gradskoj

**Džamija u Gradskoj** ili  **Gradska** (u narodu Gracka, a ranije i Zagracka, za gradom) nalazi se u naselju Gradska, oko četiri kilometra sjeveroistočno od Ljubuškog.

## Historija 
Džamiju u Gradskoj sagradili su mještani 1923. godine. Staru džamiju džematlije su srušile i na njenim temeljima sagradili veću sa betonskom munarom, visokom 32 metra sa dvije šerefe. Svečano otvorenje ove džamije obavljeno je 16. septembra 1989. godine.

Srušena je od strane HVO-a 1993. godine.

## Lokacija 
Locirana je u centru mjesta u Nunića mahali, na lokalitetu Stajine.

## Arhitektura 
Stara džamija je bila bez munare i bez većih arhitektonskih vrijednosti. Nekoliko metara desno od džamije sagrađen je podijum od kamena dimenzija oko 1,5 x 1,5 x 1,5 m na koji se ulazilo uz kamene stepenice. S ovog podijuma učio se ezan.

Desetak metara desno od džamije nalazi se čatrnja koju je u hajrat sagradila Hata Maksumić.

## Imam 
Imamsku dužnost u ovoj džamiji vršio je više godina Mustafa ef. Spago, a poslije njega izvjesni Kurtović. Od 1975. godine ovu dužnost je vršio Ahmed ef. Bandić.

## Obnova 
Džamija je obnovljena i ponovo otvorena u julu 2006. godine.

## Također pogledajte 
* Spisak džamija u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini
* Zvanična stranica muftijstva Mostar

Kategorija:Džamije u Ljubuškom
Integral

[[Datoteka:Integral example.png|mini|desno|Integral od *f*(*x*) od *a* do *b* je površina iznad *x*-ose i ispod krive *y* = *f*(*x*), minus površina ispod *x*-ose i iznad krivulje, za *x* u intervalu [*a*,*b*].]]

**Integral** je ključni koncept više matematike, unutar područja infinitezimalnog računa i matematičke analize. Za datu funkciju *f*(*x*) realne varijable *x* i interval [*a*,*b*] na pravcu realnih brojeva, integral

: \int_a^b f(x)dx 

predstavlja površinu područja u *xy*-ravni ograničenu grafikom od *f*, *x*-ose, i vertikalnim linijama *x*=*a* i *x*=*b*.

Ideju integrisanja su oblikovali u kasnom 17. vijeku Isaac Newton i Gottfried Wilhelm Leibniz. Zajedno s konceptom derivacije, integral je postao osnovni alat infinitezimalnog računa, s brojnim primjenama u nauci i inženjerstvu.

Jednu od prvih rigoroznih matematičkih definicija integrala dao je Bernhard Riemann. Zasnovana je na postupku određivanja granične vrijednosti (limesa), koji aproksimira površinu kurvilinearnog područja razbijanjem u vertikalne odsječke. Počevši od 19. vijeka, pojavljuju se složenije oznake integrisanja, pri čemu se poopćuje tip funkcije i domena integracije. Krivolinijski integral je definisan za funkcije dvije ili tri varijable, i interval integracije [*a*,*b*] je zamijenjen određenim krivima koje spajaju dvije tačke ravni ili prostora. U površinskom integralu, kriva je zamijenjena dijelom površi trodimenzionalnog prostora.
Integrali diferencijalnih formi igraju fundamentalnu ulogu u savremenoj diferencijalnoj geometriji. Ova su poopćenja integrala prvobitno iznikla iz potreba fizike, i igraju značajnu ulogu u oblikovanju fizikalnih zakona, posebno u elektrodinamici. Apstraktnu matematičku teoriju poznatu kao Lebesque integracija je razvio Henri Lebesgue.

Naziv "integral" se također može odnositi sinonimno na značenje onog od antiderivacije, funkcije *F* čija je derivacija data funkcija *f*. U ovom se slučaju zove neodređenim integralom, dok su integrali o kojima se raspravlja u ovom članku nazvani određenima. Osnovna teorema integralnog računa tvrdi da se antiderivacija može rabiti za računanje integrala nad intervalom. Neki autori, naprimjer Tom Apostol, razlikuju antiderivaciju i neodređeni integral.

## Također pogledajte 
* Integro-diferencijalna jednačina

Kategorija:Linearni operatori u infinitezimalnom računu

Kategorija:Funkcije i preslikavanja
Riemannova zeta-funkcija

[desno|mini|250px|Riemannova zeta-funkcija u [kompleksna ravan|kompleksnoj ravni]]
mini|250px|Riemannova zeta-funkcija za realni *s* > 1
U matematici, **Riemannova zeta-funkcija**, nazvana po Bernhardu Riemannu, je važna funkcija u teoriji brojeva zbog veze s teoremom o raspodjeli prostih brojeva. Također se primjenjuje u fizici, teoriji vjerovanoće, i primjenjenoj statistici.

## Definicija 
Funkcija ζ(*s*) je funkcija kompleksne varijable *s* i najprije se definirala slijedećom beskonačnom sumom:
:
\zeta(s) =
\sum_{n=1}^\infty \frac{1}{n^s}

Leonhard Euler je otkrio vezu zeta-funkcije i raspodjele prostih brojeva
:
\begin{align}
\sum_{n\geq 1}\frac{1}{n^s}& = \prod_{p \text{ prim}} \frac{1}{1-p^{-s}} \\
& = \left(1 + \frac{1}{2^s} + \frac{1}{4^s} + \cdots \right) \left(1 + \frac{1}{3^s} + \frac{1}{9^s} + \cdots \right) \cdots \left(1 + \frac{1}{p^s} + \frac{1}{p^{2s}} + \cdots \right) \cdots,
\end{align}

gdje, po definiciji, lijeva strana je ζ(*s*) a beskonačni produkt na desnoj strani je po svim prostim brojevima *p*.

Zeta-funkcija daje sljedeće vrijednosti za neke odabrane brojeve:

:\zeta(0) = -1/2

:\zeta(1/2) \approx -1.4603545088095868

:\zeta(1) = 1 + \frac{1}{2} + \frac{1}{3} + \cdots = \infty; (harmonički niz)

:\zeta(3/2) \approx 2.612; koristi se za računanje kritične temperature Bose–Einsteinovog kondenzata u fizici.

:\zeta(2) = 1 + \frac{1}{2^2} + \frac{1}{3^2} + \cdots = \frac{\pi^2}{6} \approx 1.645; dokaz ove jednakosti je tzv. Bazelski problem.

:\zeta(5/2) \approx 1.341

:\zeta(3) = 1 + \frac{1}{2^3} + \frac{1}{3^3} + \cdots \approx 1.202 ; tzv. Apéryjeva konstanta

:\zeta(7/2) \approx 1.127

:\zeta(4) = 1 + \frac{1}{2^4} + \frac{1}{3^4} + \cdots = \frac{\pi^4}{90} \approx 1.0823

Poznato je da zeta-funkcija ima nule -2, -4, -6... One se nazivaju *trivijalnima*. Hipoteza da sve ostale (kompleksne) nule imaju realni dio jednak 1/2 je poznata kao *Riemannova hipoteza* i do sada nije riješena.

## Također pogledajte 
* Prosti brojevi
* Leonhard Euler
* Bernhard Riemann

## Literatura 
* Bernhard Riemann, *Über die Anzahl der Primzahlen unter einer gegebenen Grösse* (1859). In *Gesammelte Werke*, Teubner, Leipzig (1892), Reprinted by Dover, New York (1953).
* Jacques Hadamard, *Sur la distribution des zéros de la fonction ζ(s) et ses conséquences arithmétiques*, Bulletin de la Societé Mathématique de France **14** (1896) pp 199–220. 
* Helmut Hasse, *Ein Summierungsverfahren für die Riemannsche ζ-Reihe*, (1930) Math. Z. **32** pp 458–464. *(Globally convergent series expression.)* 
* E. T. Whittaker and G. N. Watson (1927). *A Course in Modern Analysis*, fourth edition, Cambridge University Press (Chapter XIII).

## Vanjski linkovi 
* Riemann Zeta Function, in Wolfram Mathworld - objašnjenje koje koristi matematički pristup (eng.)
* Tablica odabranih nula 
* http://www.mybloop.com/dmlpat/maths/zeros_dml.gz (!! kliknite na tipku on Download Now...!!) Spis sadrži 1.000.000 nula
* Prime Numbers Get Hitched općenito o važnosti prostih brojeva, za nestručnu publiku (eng.)

Kategorija:Zeta i L-funkcije
Beskonačnost

mini|200px|desno|Simbol za beskonačnost, ∞, napisan na više načina.
**Beskonačnost** (označava se simbolom **∞**) je pojam koji dolazi od latinske riječi *infinitas*, što znači "bekrajan." Označava nekoliko različitih koncepata koji su se pojavili u filozofiji, matematici i teologiji.

## Također pogledajte 
* Bekonačni skup
* Infinitesimal
* Aksiom beskonačnosti
* Hilbertov paradoks Grand Hotela
* Zastava Métisa
* 0.999...
* Konačnost
* Vremenska konačnost

## Reference 

* 
* D. P. Agrawal (2000). *Ancient Jaina Mathematics: an Introduction*, Infinity Foundation.
* 
* L. C. Jain (1973). "Set theory in the Jaina school of mathematics", *Indian Journal of History of Science*.
* 
* 
* John J. O'Connor and Edmund F. Robertson (1998). 'Georg Ferdinand Ludwig Philipp Cantor' , *MacTutor History of Mathematics archive*.
* John J. O'Connor and Edmund F. Robertson (2000). 'Jaina mathematics' , *MacTutor History of Mathematics archive*.
* Ian Pearce (2002). 'Jainism', *MacTutor History of Mathematics archive*.
* 
* N. Singh (1988). 'Jaina Theory of Actual Infinity and Transfinite Numbers', *Journal of Asiatic Society*, Vol. 30.
* 

## Vanjski linkovi 
* *A Crash Course in the Mathematics of Infinite Sets *, by Peter Suber. From the St. John's Review, XLIV, 2 (1998) 1-59. The stand-alone appendix to *Infinite Reflections*, below. A concise introduction to Cantor's mathematics of infinite sets.
* *Infinite Reflections *, by Peter Suber. How Cantor's mathematics of the infinite solves a handful of ancient philosophical problems of the infinite. From the St. John's Review, XLIV, 2 (1998) 1-59.
* *Infinity*, Principia Cybernetica 
* Hotel Infinity
* The concepts of finiteness and infinity in philosophy
* Source page on medieval and modern writing on Infinity
* The Mystery Of The Aleph: Mathematics, the Kabbalah, and the Search for Infinity


Kategorija:Filozofska terminologija
Kategorija:Teologija
Kategorija:Filozofija matematike
Žabljak džamija

**Žabljak džamija** nalazi se u Ljubuškom, i druga je po starosti. Nalazi se na padinama brda Butorovice. Prvobitne dimenzije su joj , a građena je od tesanog kamena, kao i minber. Kamena munara je visoka približno 15 metara. Površina džamije i pripadajućeg harema (dvorišta) je 5.510m2. Nema poptupno preciznog imena graditelja, jer se u dokumentima navodi Muhamed, sin Sinanov. Ni vrijeme gradnje nije precizirano, ali se pretpostavlja da je građena polovinom 17. vijeka. Jedna rekonstrukcija je urađena i 1892. godine. Finansirao ju je ljubuški veleposjednik, vakif i dobrotvor Zaim-beg Selimić.

## Također pogledajte 
* Spisak džamija u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini
* Zvanični sajt muftijstva Mostar

Kategorija:Džamije u Ljubuškom
Čobanija (džamija)

**Džamija Čoban Hasan-vojvode**, poznatija kao **Džamija Čobanija**, nalazi se na Skenderiji u općini Centar u Sarajevu. Sagrađena je polovinom 16. vijeka., prije 1565.

Ovo je prostrana džamija sa kamenim minaretom. Natpis o obnovi, u pjesmi na turskom jeziku uklesan je na kamenoj ploči, uzidanoj u zid minareta. Uz džamiju se nalazi groblje, puno manje u odnosu na prvobitno: vjeruje se da nišan bez natpisa, osmougaone osnove, ograden santračem, a koji se nalazi kod minareta, označava grob dobrotvora Čoban-Hasana.

Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine je 17. decembra 2019. donijela odluku o proglašenju džamije nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine.

## Također pogledajte 
* Čobanija most

## Reference 
Kategorija:Džamije u Sarajevu
Kategorija:Džamije u Starom Gradu (Sarajevo)
Kategorija:Arhitektura u 16. vijeku
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu
Tvrtko Borovinić

**Tvrtko Borovinić** (1398, Visoko – oko 1463) bio je bosanski vlastelin, kastelan grada Visoki i *veliki knez bosanski*.

Ostavio je važan trag na području Visokog, pa se pretpostavlja da je rođen tu ili u bližoj okolini. Pretpostavlja se da je njegov otac Borovina Vukašinić (Vukašinović), koji je bio zarobljen od Osmanlija, a čije oslobađanje je bilo aktuelno početkom 15. stoljeća. Prve informacije o Tvrtku Boroviniću su iz 1417, kada se u jednoj povelji spominje kao knez. Tvrtko je bio oženjen Katarinom Hercegović, starijom kćerkom Balše Hercegovića, sina velikog vojvode bosanskog Hrvoja Vukčića Hrvatinića i bosanske kraljice Jelene Nelipčić. Tvrtkova supruga Katarina bila je zajedno sa svojom sestrom Dorotejom baštinica imanja (kuće i zemlje) koje je herceg Hrvoje Vukčić stekao na području Dubrovnika. Osim ženidbe bogatom nasljednicom iz roda Hrvatinići, na Tvrtkovu slavu utjecalo je njegovo uzdizanje u rang dvorskog kneza i velikog kneza bosanskog u doba bosanskog kralja Tvrtka II Tvrtkovića.

Prvo pouzdano dovođenje ovog kneza u vezu sa kraljevskim Visokim se spominje 1421. Veliki knez bosanski bio i kastelan kraljevskog grada Visokog, a Tvrtka Borovinića na toj poziciji izvori bilježe 1428. Tvrtkovi nasljednici su sin Ivan i kćerka Milica, koja je bila udata za humskog vlastelina Stjepana Šimrakovića. Tvrtko Borovinić je bio palatin Bosanskog Kraljevstva (*palatina regni nostri Bosnae*). Borovinić je nosio naslov knez bosanski od 1428. do 1433, kad je bio u kraljevoj blizini, najčešće u Visokom i Sutjesci.

## Također pogledajte 
* Visoko u srednjem vijeku

## Reference 
## Literatura 
* Ljubomir Stojanović, Старе српске повеље и писма, I/1, Српска краљевска академија, Зборник за историју, језик и књижевност српског народа, Прво одељење, Споменици на српском језику 19, Београд – Сремски Карловци, 1929.
* Milko Brković, "Značaj i važnost dviju bosansko-humskih isprava za povijest makarskog primorja u XV. stoljeću", *Croatica cristiana periodica*, XXI/39, Zagreb, 1997, 1-18.
* Pejo Ćošković, "Veliki knez bosanski Tvrtko Borovinić", *Croatica Christiana Periodica*, XX/37, Zagreb, 1996, 57-81.

Kategorija:Rođeni 1398.
Kategorija:Umrli 1463.
Kategorija:Borovinići
Kategorija:Srednjovjekovna bosanska vlastela
Kategorija:Historija Visokog
Zavala (Ravno)

**Zavala** je naseljeno mjesto u općini Ravno, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Ravno
Spisak integrala logaritamskih funkcija

Slijedi spisak integrala (antiderivacija funkcija) logaritamskih funkcija. Za potpuni spisak integrala funkcija, pogledajte tabela integrala i spisak integrala.

*Napomena:* U članku se pretpostavlja da vrijedi da je *x*&gt;0.

: \int\ln cx\;dx = x\ln cx - x

: \int\ln (ax + b)\;dx = x\ln (ax +b) - x + \frac{b}{a}\ln (ax + b)

: \int (\ln x)^2\; dx = x(\ln x)^2 - 2x\ln x + 2x

: \int (\ln cx)^n\; dx = x(\ln cx)^n - n\int (\ln cx)^{n-1} dx

: \int \frac{dx}{\ln x} = \ln|\ln x| + \ln x + \sum^\infty_{i=2}\frac{(\ln x)^i}{i\cdot i!}

: \int \frac{dx}{(\ln x)^n} = -\frac{x}{(n-1)(\ln x)^{n-1}} + \frac{1}{n-1}\int\frac{dx}{(\ln x)^{n-1}} \qquad\mbox{(za }n\neq 1\mbox{)}

: \int x^m\ln x\;dx = x^{m+1}\left(\frac{\ln x}{m+1}-\frac{1}{(m+1)^2}\right) \qquad\mbox{(za }m\neq -1\mbox{)}

: \int x^m (\ln x)^n\; dx = \frac{x^{m+1}(\ln x)^n}{m+1} - \frac{n}{m+1}\int x^m (\ln x)^{n-1} dx  \qquad\mbox{(za }m\neq -1\mbox{)}

: \int \frac{(\ln x)^n\; dx}{x} = \frac{(\ln x)^{n+1}}{n+1}  \qquad\mbox{(za }n\neq -1\mbox{)}

: \int \frac{\ln{x^n}\;dx}{x} = \frac{(\ln{x^n})^2}{2n} \qquad\mbox{(za }n\neq 0\mbox{)} 

: \int \frac{\ln x\,dx}{x^m} = -\frac{\ln x}{(m-1)x^{m-1}}-\frac{1}{(m-1)^2 x^{m-1}} \qquad\mbox{(za }m\neq 1\mbox{)}

: \int \frac{(\ln x)^n\; dx}{x^m} = -\frac{(\ln x)^n}{(m-1)x^{m-1}} + \frac{n}{m-1}\int\frac{(\ln x)^{n-1} dx}{x^m} \qquad\mbox{(za }m\neq 1\mbox{)}

: \int \frac{x^m\; dx}{(\ln x)^n} = -\frac{x^{m+1}}{(n-1)(\ln x)^{n-1}} + \frac{m+1}{n-1}\int\frac{x^m dx}{(\ln x)^{n-1}}  \qquad\mbox{(za }n\neq 1\mbox{)}

: \int \frac{dx}{x\ln x} = \ln \left|\ln x\right|

: \int \frac{dx}{x^n\ln x} = \ln \left|\ln x\right| + \sum^\infty_{i=1} (-1)^i\frac{(n-1)^i(\ln x)^i}{i\cdot i!}

: \int \frac{dx}{x (\ln x)^n} = -\frac{1}{(n-1)(\ln x)^{n-1}} \qquad\mbox{(za }n\neq 1\mbox{)}

: \int \ln(x^2+a^2)\; dx = x\ln(x^2+a^2)-2x+2a\tan^{-1} \frac{x}{a}

: \int \frac{x}{x^2+a^2}\ln(x^2+a^2)\; dx = \frac{1}{4} \ln^2(x^2+a^2)

: \int \sin (\ln x)\;dx = \frac{x}{2}(\sin (\ln x) - \cos (\ln x))

: \int \cos (\ln x)\;dx = \frac{x}{2}(\sin (\ln x) + \cos (\ln x))

: \int e^x \left(x \ln x - x - \frac{1}{x}\right)\;dx = e^x (x \ln x - x - \ln x) 

: \int \frac{1}{e^x} \left( \frac{1}{x}-\ln x \right)\;dx = \frac{\ln x}{e^x} 

: \int e^x \left( \frac{1}{\ln x}- \frac{1}{x\ln^2 x} \right)\;dx = \frac{e^x}{\ln x} 

## Reference 
* Milton Abramowitz i Irene A. Stegun, *Handbook of Mathematical Functions with Formulas, Graphs, and Mathematical Tables*, 1964. Nekolicina integrala je prikazana na stranici 69 ove klasične knjige.
## Vanjski linkovi 
Logaritamske funkcije
Azizija džamija

**Bosna i Hercegovina**:
* Azizija džamija (Brčko), džamija u Brčkom
* Azizija džamija (Kostajnica), džamija u Kostajnici
* Azizija džamija (Šamac), džamija u Šamcu

**Turska**:
* Azizija džamija (Konya), džamija u Konyi

**Ujedinjeno Kraljevstvo**:
* Azizija džamija (London), džamija u Londonu
Rezultati bosanskohercegovačkih klubova u UEFA Ligi prvaka

Nogometni klubovi sa područja Bosne i Hercegovine redovni su učesnici kvalifikacija za UEFA Ligu prvaka. Prvi put nakon nezavisnosti Bosne i Hercegovine klubovi pobjednici Premijer lige učestvuju u kvalifikacijama te do sada nisu uspjeli ostvariti plasman u finalno takmičenje UEFA Lige prvaka. Prvi klub koji je učestvovao u kvalifikacijama bio je Brotnjo u sezoni 2000/2001. Najbolji rezultat do sada ostvario je FK Sarajevo igravši u baražu 2007/08. Najviše sezona u kvalifikacijama imaju Željezničar i Zrinjski koji su pet sezona nastupili u kvalifikacijama.

## Takmičenja od 1992. godine
## Takmičenja do 1992. godine 
## Također pogledajte 
* Ukupni rezultati bosanskohercegovačkih klubova u UEFA-inim kupovima
* Rezultati bosanskohercegovačkih klubova u UEFA kupu
* Rezultati bosanskohercegovačkih klubova u Kupu pobjednika kupova

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica nogometnog saveza Bosne i Hercegovine

Kategorija:Nogomet u Bosni i Hercegovini
Kotezi u Popovu

**Kotezi** su selo koje je pripadalo župi Popovo u srednjem vijeku. Selo se pominje 1415. godine. Branko Bogunović iz Koteza u Popovu obavezao se na dvogodišnju službu kod dubrovačkog vlastelina Junija de Croxi.

## Reference 
* "Brancus Bogunouich de villa dicta Cotesi de Papaua locando se et et operas suas promisit et se solemniter obligauit ser Iunio de Croxi presenti et stipulanti stare et habitare cum ipso hinc ad annos duos proxime futuros et ab ipso non cecedere usque ad dictum tempus".

* Izvor: Državni arhiv u Dubrovniku, Serija Diversa Cancellariae, Svezak  XL, folija 191 (datum: 15. juli 1415. godine).

## Vanjski linkovi 
Kategorija: Izvori za historiju srednjovjekovne Bosne
Površ (selo)

**Površ** je selo koje je pripadalo župi Popovo u Srednjem vijeku. Prvi put se pominje aprila 1406. godine. Radilo Dabižinović iz sela Površi u Popovu se obavezuje da će čuvati tri vola Božidara državnog sluge u Dubrovniku. Prema običaju u Popovu dobit će četvrtinu od uzgoja. Prema dokumentu iz decembra 1426. godine na području Površi svoje je ljude imao humski vlastelin Grgur Nikolić. To je dokument koji govori o tome da je opljačkan vo Radoja Belenića iz Površi, čovjeka Grgura Nikolića, a koji je vlasništvo Dubrovčanina Ratka, sina Bogdana Radovanića zvanog Veliki (Grande).

## Reference 
* “Radillo Dabixinouich de Papaua de vila Pouersi facit manifestum habuisse et recepisse a Bossidaro famulo regiminis Ragusii tres boues ad arandum ad quartum partem secundum consuetudinem contrate Papaue” 
* Izvor: Državni arhiv u Dubrovniku, Serija Diversa Cancellariae, Svezak  XXXVI, folija 49 verso (datum: 30. april 1406. godine).

* “Ratchus filius Bogdani Radouanich dicti Grando coram domino Rectore ser Georgio Dra. de Goze conqueritur. Eo quia dum dictus accusator dedit ad laborandum unum suum bouem Radoio Belenich de Pouersie hominem Gregorii Nicolich dictus bos furatus fuit ipsum Radoio his elapsis diebus”

* Izvor: Državni arhiv u Dubrovniku: Serija -Lamenta de foris VII, folija 114. Datum: 7.12. 1426. godine

## Vanjski linkovi 
* http://www.scribd.com Površ I-Rakitno-Prilozi-Za-Proučavanje-Naselja-I-Porijeklo-Stanovništva-Hercegovine-Mile-Petrić 
* http://www.google.ba/search?tbo=p&tbm=bks&q=subject: Površ
Kategorija:Izvori za historiju srednjovjekovne Bosne
Azizija džamija (Kostajnica)

mini|Džamija Azizija
**Azizija džamija** nalazi se u Kostajnici i najveća je džamija u Republici Srpskoj.

## Historija 
Ime je dobila po osmanlijskom sultanu Abdulazizu, koji ju je izgradio 1862. Džamiju su srušile snage VRS 1992.

## Obnova 
Džamija je obnovljena i otvorena 12. jula 2008. uz prisustvo Mustafe ef. Cerića.

## Također pogledajte 
* Azizija džamija (Šamac)

## Reference 
Kategorija:Džamije u Kostajnici
Eratostenovo sito

mini|400 px|Način dobijanja prostih brojeva pomoću Eratostenovog sita
**Eratostenovo sito** je jednostavan algoritam za dobijanje svih prostih brojeva manjih od onog izabranog. Osmislio ga je grčki matematičar, geograf i astronom Eratosten.

## Postupak 
Postupak dobijanja prostih brojeva pomoću Eratostenovog sita:

#na papir napišemo sve brojeve od 2 do izabranoga, pa križamo sve sadržaoce broja 2
#križamo drugi prosti broj po redu – broj 3, a zatim sve njegove sadržaoce
#isti postupak ponovimo s brojem 5
#isti postupak ponovimo s brojem 7
#svi brojevi koji su ostali su prosti brojevi

Primjer dijela suštine koda napisanog u C jeziku:

*
    int i=0, n=2;
    printf("Unesite do kojeg broja zelite proste brojeve: ");
    scanf("%d",&n);
    printf("Prosti brojevi do %d su: \n",n);
    
   for(i=2; i<=n; i++)                                    //vrti brojeve
   if((i!=2)&&(i!=3)&&(i!=5)&&(i!=7))                     //2,3,5,7 su prosti
   {
   if((i%2!=0)&&(i%3!=0)&&(i%5!=0)&&(i%7!=0))             //eratostenovo sito,
   printf("%d ",i);                                       //ako nisu djeljivi sa
   }                                                      //2,3,5 i 7 nisu prosti
   else printf("%d ",i);                                  //printa 2,3,5,7
*

Kategorija:Testovi primaliteta
Kategorija:Teorija sita
Kategorija:Algoritmi
Blagaj

**Bosna i Hercegovina**:

*Blagaj (Donji Vakuf), naselje u općini Donji Vakuf
*Blagaj (Kupres, Federacija Bosne i Hercegovine), naselje u općini Kupres (Federacija Bosne i Hercegovine)
*Blagaj (Mostar), naselje  u općini Mostar
*Blagaj Japra, naselje u općini Novi Grad
*Blagaj Rijeka, naselje u općini Novi Grad

**Hrvatska**:

* Blagaj (Slunj), naselje grada Slunja, Karlovačka županija
* Hrvatski Blagaj, bivše naselje grada Slunja, Karlovačka županija
Pritisak fluida

**Pritisak fluida** je pritisak u nekoj tački unutar fluida, kao što su voda ili zrak.

Pojava pritiska u fluidu se dešava u slijedećim situacijama:

#u otvorenom sistemu, kao što je okean, bazen ili atmosfera; ili 
#u zatvorenom sistemu, kao što je vodovod ili plinovod.

Pritisak u otvorenim sistemima obično se može aproksimirati kao pritisak u "statičnim" uslovima (čak i u okeanima, gdje postoje valovi i struje), jer ta kretanja stvaraju zanemarljivu promjenu pritiska. Takva stanja se poklapaju sa principima statike fluida. Pritisak u bilo kojoj tački fluida koji se ne kreće se naziva **hidrostatički pritisak**.

Zatvorena tijela u fluidu su u "statična", ako se fluid ne kreće, ili "dinamična," kada se fluid može kretati bilo u cijevi bilo pomoću kompresije zrakom iz zatvorenog spremnika (kompresor). Pritisak u zatvorenim sistemima se poklapa sa principima dinamike fluida.

Veliki doprinos otkrivanju koncepata pritiska fluida imali su Blaise Pascal i Daniel Bernoulli.

## Primjene 
* Artezijski izvor
* Krvni pritisak
* Hidraulična glava
* Stabilnost biljne ćelije
* Pitagorina posuda

## Također pogledajte 
* Statika fluida
* Hidraulika
* Hidrostatički pritisak

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Dinamika fluida
Kategorija:Mehanika fluida
Kategorija:Hidraulika
Kategorija:Pritisak
Daniel Bernoulli

mini|Daniel Bernoulli

**Daniel Bernoulli** (29. januar 1700 – 17. mart 1782) bio je švicarski matematičar, fizičar, botaničar, okeanograf, anatom i jedan od najistaknutijih matematičara u porodici Bernoulli. Bavio se i matematikom, medicinom i okeanografskim istraživanjima, proračunavao je rad srca, okeanske struje, ponašanje broda na valovima, plimu i oseku, gibanja titrajućih i rotirajućih tijela, bavio se i matematičkom teorijom.

## Biografija 
Sin Johanna Bernoullija i nećak Jakoba Bernoullija. Diplomirao (1721) na Univerzitetu u Baselu.  

## Rad 
Radio na Akademiji nauka i umjetnosti u Sankt Peterburgu (1724-1732.), zatim na Univerzitetu u Baselu. Izveo osnovnu jednadžbu za gibanje fluida (*bernoullijeva jednadžba*). Postavio je temelje kinetičke teorije plinova, u kojoj se tačkaste čestice plina elastično sudaraju međusobno i sa stijenkama. Pokazao je da udarci molekula na površinu mogu objasniti pojavu pritiska te izveo Boyle-Mariotteov zakon (*plinski zakoni*). U knjizi *Hidrodinamika* (*Hydrodynamica,* 1738.) primijenio je Newtonove zakone na kretanje fluida pa se smatra osnivačem *hidrodinamike*.

Bio je član Akademije nauka i umjetnosti u Sankt Peterburgu (danas Ruska akademija nauke) od 1733., francuske Akademije nauke od 1748. i Royal Society od 1750.

## Također pogledajte 
* Bernoullijeva jednačina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Bernoulli, Daniel
Bernoulli, Daniel
Fojnička rijeka

**Fojnička rijeka** je vodeni tok u Federaciji Bosne i Hercegovine, u Bosna i Hercegovina, i lijeva je pritoka rijeke Bosne.

## Tok 
Nastaje u istočnim predjelima planine Vranice od manjih riječica: Razdolje, Željeznice i Borovnice, čija su izvorišta na nadmorskoj visini od oko 1630 m. Pomenute riječice sastaju se na području sela Tovarište, a novonastali riječni tok dobiva zajedničko ime Dragača. Pod tim imenom teče do izlaza iz općinskog centra Fojnica (kod naselja Alaupovka) i susreta sa riječicom Željeznicom (Gvožđarka), koja dolazi sa juga, iz pravca sela Dusine i Deževica. Tu dobiva ime Fojnička rijeka i prolazi kroz Kiseljak. Prima više pritoka, od kojih su najznačajnije Čemernica, Mlava, Željeznica i Lepenica.

U Bosnu se ulijeva kod Visokog na nadmorskoj visini od 430 m. Duga je 45&nbsp;km, sa površinom sliva od 727,4&nbsp;km2.

Godišnji tok vodostaja na Fojničkoj rijeci (hidrološka stanica Krupačke stijene) ima vrijednost od 99,1&nbsp;cm, sa izrazitom neravnomjernošću tokom godine.

Fojnička rijeka je bogata ribljim fondom pretežno salamonidim vrstama ribe kao što su potočna pastrmka, lipljen i mladica kojih nadprosječno ima u ovako maloj vodi. Režim ribolova za ovu rijeku vrijedi kao sa sve salomonidne vode u FBiH.

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Fojnica
Kategorija:Visoko
Kategorija:Kiseljak
Sultan-Selimova džamija (Knežina)

**Sultan Selimova džamija** se nalazi u Knežini kod Sokoca. Džamija je srušena tokom rata u BiH. Džamija je obnovljena i otvorena 4. septembra 2011.

Sultan Selimova džamija je izgrađena u vrijeme vladavine sultana Selima Prvog (1512–1520), a 1951, odlukom tadašnjeg zavoda za zaštitu spomenika kulture Narodne Republike BiH, proglašena je spomenikom kulture i stavljena pod zaštitu države. Minirana je od srpske vojske u ljeto 1992. Materijal koji je pronađen na nekoliko lokacija, čije su otkrivanje pomogli i stanovnici srpske nacionalnosti, ponovo je ugrađen, a status bh. nacionalnog spomenika potvrđen je pred početak njene rekonstrukcije, početkom 2004.

Džamija je sagrađena od kamena. Nakon što su je uništili, rušitelji su njene kamene ostatke odvezli pet kilometara od mjesta na kojem je vijekovima egzistirala. Kada su se preživjeli Bošnjaci ohrabrili na povratak u Knežinu, 2003. godine obnovljen je i vjerski život muslimana. Ubrzo su krenuli u potragu za dijelovima “Selimije” i uspjeli ih pronaći. „Ovaj kamen koji sada vidite u džamiji je njen identični kamen koji je bio tu 500 godina i koji je ponovno vraćen u zidove džamije. Ova džamija sazidana je u istom obliku u kojem je bila, a 2011. je i svečano otvorena“.

Historičarima je bila jako važna činjenica da je Careva džamija, kako su je još zvali, sačuvala prvobitne dekoracije i levhe u svome enterijeru. Impresivnu zbirku činilo je osam pokretnih levhi iz 18. i 19. stoljeća ispisanih tintom na pergamentu od kojih su neke iluminirane bojenim ukrasima i tečnim zlatom, te dvadesetak levhi urađenih na zidovima u fresko-tehnici, koje su najvjerojatnije poticale iz 1788. godine, kada je džamija obnavljana. Careva je džamija imala i svoju knjižnicu sa više desetina rukopisnih djela na bosanskom, arapskom, turskom i perzijskom jeziku nastalih u vremenu od 17. do 19. stoljeća. Vrijeme namaza ovdje se mjerilo velikim zidnim satom sa klatnom, starim više od stoljeća i po, a samu džamiju krasila je zavidna zbirka od 50 ćilima i 30 serdžada, jedna od najvrednijih u BiH.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Sultan Selimova džamija na kons.gov.ba

Kategorija:Džamije u Sokocu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sokocu
Aerostatika

**Aerostatika** jest podoblast statike fluida koja se bavi proučavanjem plinova koji se ne kreću u odnosu na koordinatni sistem u kojem se razmatraju. Aerostatika proučava raspodjelu gustoće, posebno u zraku. Jedna od primjena ovoga je barometrijska formula.

Aerostat jest letjelica lakša od aviona, poput zračnog broda ili balona, ​​koja koristi principe aerostatike za lebdenje.

 proizveden primjenom aerostatskih principa]]

## Osnovni zakoni 
Obrada jednačina ponašanja gasovitog stanja u mirovanju obično se, kao i u statici fluida, započinje razmatranjem opštih jednačina impulsa za protok fluida, koje se mogu izraziti kao:

 \rho  [{\partial U_j\over\partial t} + U_i {\partial U_j\over\partial t}] = -{\partial P\over\partial x_j} - {\partial \tau_{ij}\over\partial x_i} + \rho g_j 

gdje  \rho  je masena gustoća fluida,  U_j  je trenutna brzina,  P  je pritisak fluida,  g  su vanjske sile tijela koje djeluju na fluid, i  \tau_{ij}  je koeficijent prenosa impulsa. Kako statička priroda fluida to nalaže  U_j = 0 , i to  \tau_{ij} = 0 , sljedeći sljedeći skup parcijalnih diferencijalnih jednačina predstavljaju osnovne jednačine aerostatike.

 {\partial P\over\partial x_j} = \rho g_j 

Međutim, prisustvo nekonstantne gustoće, kakva se nalazi u gasovitim fluidnim sistemima (zbog kompresibilnosti plinova), zahtjeva uključivanje zakona idealnog gasa:

 {P\over\rho} = RT ,

gdje  R  označava univerzalnu gasnu konstantu, a  T  temperatura gasa, kako bi se dobile validne aerostatske parcijalne diferencijalne jednačine:

 {\partial P\over\partial x_j} = \rho \hat{g_j} = {P\over\ RT} \hat{g_j},

što se može koristiti za izračunavanje raspodjele pritiska u gasovima čija su termodinamička stanja data jednačinom stanja za idealne gasove.

## Polja proučavanja 
* Atmosferski pritisak
* Sastav planinskog zraka
* Poprečni presjek atmosfere
* Gustoća plina
* Difuzija plina u tlu
* Pritisak plinova
* Kinetička teorija plinova
* Parcijalni pritisci u mješavinama plinova
* Mjerenje pritiska
* Promjene atmosferskog pritiska

## Također pogledajte 
* Aerodinamika
* Aeronautika

## Reference 
Kategorija:Mehanika fluida
Kategorija:Aerodinamika
Snaga fluida

**Snaga fluida** je tehnologija koji s bavi stvaranjem, kontrolom i prijenosom fluida pod pritiskom.

Pošto se termin fluid odnosi i naplinove i na tečnosti, snaga fluida se dijeli da dvije kategorije: hidraulika i pneumatika. Razlika je ta da se kod hidraulike kao medij koristi tečnost (mineralno ulje ili voda), a kod pneumatike je to plin (zrak ili neki drugi inertni plin).

## Praktična upotreba 
U praksi, snaga fluida se koristi kako se postigli neki od ova dva zadatka:

### Transport fluida 
Dostavljanje fluida sa jednog mjesta na drugo vrši se kako bi se razne industrije ili domaćinstva obskrbile nekim resursom, kojeg inače nema u blizini (voda, plin, nafta). Taj prijenost se najčesšće ostvaruje složenim sistemom cijevi spojenih u jedan sistem.

### Transport energije 
U ovom slučaju, fluidni tok se koristi za pogon mašine specijalno dizajnirane da radi na račun energije iz fluidnog toka. Generalno, ovi aktuatori  spadaju u slijedeće kategorije:
* Cilindrični (hidraulični ili pneumatski)
* Motor (hidraulični ili pneumatski)
* Rotacioni aktuator

## Primijena 
Hidraulika i pneumatika su slične na mnogo načina, ali postoji mnogo razloga zašto su one odvojene dicipline.

***Cijena**: Pneumatika je značajno jeftinija i za izgradnju i za eksploataciju. Zrak se koristi kao kompresovani medij, tako da nije potreban nikakav rezervoar za fluid, niti su potrebna sredstva kako bi se fluid povratio u sistem. Sa porastom radnog pritiska, pneumatika zahtijeva veće dijelove nego hidraulika. 
***Preciznost**: Za razliku od tečnosti, plinovi značajnije mijenjaju volumen kada su pod pritiskom otežavajući postizanje željene preciznosti. 
***Sigurnost**: Kada su kompresovani, plinovi nastoje da se prošire pri velikim brzinama, te je zbog toga pneumatika tipčno ograničena samo na mašine koje rade pri radnim pritiscima do oko 7 bar.

## Reference 
* Esposito, Anthony, *Fluid Power with Applications*, 

## Također pogledajte 
*London Hydraulic Power Company
*Pneumatika

## Vanjski linkovi 
*
Miokard

mini|desno|300px|Isječak miokarda
**Miokard** je naziv za mišićno tkivo srca. Miokard je usko povezan sa endokardom (unutrašnjim slojem srca) i epikardom (vanjskim slojem srca).

## Građa 
Miokard je građen od specijalnih srčanih mišićnih ćelija koje se razlikuju od ostalih mišićnih ćelija. Srčani mišić, kao i drugi mišići, se može kontrahovati, ali također može i prenositi akcioni potencijal kao neuroni. Nadalje neke ćelije miokarda imaju mogućnost da generišu akcioni potencijal.

Miokard je vaskularizovan koronarnim arterijama. U sklopu miokarda se nalaze i SA čvor, AV čvor i Hisov snop, dijelovi električnog provodnog sistema srca.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.sciencedirect.com/topics/agricultural-and-biological-sciences/myocardium

* Srce

Kategorija:Mišićni sistem
Kategorija:Elektrofiziologija srca
Philippe Suchard

mini|desno|Philippe Suchard
**Philippe Suchard** (fon. *Filip Sukard*) (Boudry, 9. septembra 1797. - Neuenburg, 14. januar 1884.), je švicarski poslastičar i izumitelj čokolade Milka. Njegovo prezime u prijevodu na bosanski jezik znači *šećer*.

## Biografija 
Prvi doticaj sa čokoladom Philippe je imao sa 12 godina kada je odlazio u apoteku u grad Neuchâtel da bi kupio pola kilograma čokolade za svoju bolesnu majku jer se čokolada u to vrijeme smatrala lijekom. Sa osamnaest godina on odlazi u Bern gdje pomaže svom bratu u slastičarskom poslu. Nakon obuke kod brata on odlazi u SAD i tamo boravi jednu godinu. On se 1825. godine vraća u Švicarsku u grad Neuchâtel i tu  otvara slastičarnu. Nakon što odluči da zatvori slastičarnu on odlazi u grad Serrieres 1826 godine i tamo otvara fabriku čokolade sa mlinskim pogonom. On zapošljava jednog radnika i sa njim je dnevno proizvodio do 30 kilograma čokolade. Njegova čokolada postaje poznata i cijenjena u cijeloj Švicarskoj i on počinje proširivati posao. Svoje poslovanje 1880. proširuje i na inozemno tržište u njemačkom gradu Lorrachu u kojem se i danas proizvodi Milka. Licence za mnoge njegove čokolade ima Kraft Foods.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Biografija na Fine Dark Chocolate
*Philippe Suchard - Swiss World 
*Philippe Suchard na Kraft Foodsu 
*Švicarska čokolada i Hrvatica Milka Trnina 

Kategorija:Čokolada
Kategorija:Rođeni 1797.
Kategorija:Umrli 1884.
Kategorija:Biografije, Boudry