Red (biologija)

**Red** () u biološkoj naučnoj klasifikaciji predstavlja taksonomsku jedinicu koja se nalazi između razreda i porodice. U red se najčešće svrstava jedna ili više filogentski srodnih porodica. Mogući stepen srodnosti između pripadajućih porodica, najpouzdanije se procjenjuje na osnovu stepena podudarnosti bioloških makromolekula (uglavnom DNK, RNK i proteina), tj. metodima genomike i filogenetke.

U biološkoj klasifikaciji, **red** (lat. *ordo*) je
#taksonomski rang koji se koristi u klasifikaciji organizama i prepoznat po nomenklaturnim kodovima. Ostali poznati rangovi su život, domen, carstvo, koljeno, razred , porodica, rod i vrsta, s redoslijedom uklapanja između razreda i porodice. Odmah iznad reda može se dodati neposredno viši rang, **nadred**, dok **podred** bio niži rang.
# taksonomska jedinica, takson, u tom rangu. U tom slučaju množina su redovi (latinski *ordines*).

::Primer: Sve sove pripadaju redu Strigiformes

Što znači da li ili ne pripada svakom redu, određuje taksonom, kao i da li određeni red uopće treba priznati. Često ne postoji tačan dogovor, jer različiti taksonomi zauzimaju različito stajalište. Ne postoje čvrsta pravila koja taksonomi trebaju slijediti u opisu ili priznavanju reda. Neki su taksoni prihvaćen gotovo univerzalno, dok se druge priznaju samo rijetko.

Za neke grupe organizama koriste se konzistentni sufiksi koji označavaju da je rang red. Latinski sufiks *-(i)formes* što znači 'koji ima oblik' upotrebljava se kao naučno ime redova ptice i ribe, ali ne za one s sisarima i beskičmenjacima. Sufiks *-ales* odnosi se na naziv reda biljaka, gljiva i algi. Ime reda obično se piše velikim početnim slovom.

## Hijerarhija rangova
### Zoologija
Za neke kladuse koje obuhvata Međunarodni kodeks zoološke nomenklature, ponekad se koriste i brojne dodatne klasifikacije, iako nisu sve od njih zvanično priznate.

U svojoj klasifikaciji sisara iz 1997. Godine, McKenna i Bell koristili su dva dodatna nivoa između nadreda i reda: *grandorder* i *mirorder*. Michael Novacek (1986) umetnuo ih je u isti položaj. Michael Benton (2005) umjesto toga ih je ubacio između nadreda i magnoreda. Ovaj položaj usvojen je i u *Systema Naturae* 2000 i ostalim izvorima .

### Botanika
U botanici su rangovi podrazred i podred sekundarni rangovi koji su predefinirani kao iznad i ispod ranga reda. Bilo koji broj daljnjih rangova može se koristiti ako su jasno definirani.

## Historija koncepta
Red,  kao zaseban rang biološke klasifikacije koji ima svoje razlikovno ime (a ne samo nazvan *viši rod*  (genus summum)  prvi je uveo nemački botaničar Augustus Quirinus Rivinus u svojoj klasifikaciji biljaka koja se pojavila u nizu traktata 1690-ih. Carl Linnaeus bio je prvi koji ga je dosljedno primijenio na podjelu sva tri carstva prirode (minerali, biljke  i životinje) u svojom djelu *Systema Naturae* (1735, 1. izdanje).

### Botanika
thumb|right|Naslovna stranica izdanja Linnaeusovog  *Systema Naturæ*, 1758.
Za biljke, Linnaeusovi redovi  u *Systema Naturae* i *Species Plantarum* bili strogo vještački, uvedeni kako bi podijelili vještačke razreda na razumljivije manje grupe. Kada se riječ "ordo" prvi put dosljedno koristila za prirodne jedinice biljaka, u 19. stoljeću djela poput Candolleovog sistema Prodromus "de Candolle i" "Genera Plantarum ' Benthama i Hookera, značilo je taksone koji su sada stekli porodicu (vidi * ordo naturalis* (prirodni rod).

U francuskim botaničkim publikacijama, od *Familles naturelles des plantes* (1763.) i sve do kraja 19. stoljeća, od Michela Adansona, pa do kraja 19. stoljeća, reč *famille* (plural:  *familles*) korišten je kao francuski ekvivalent za ovaj latinski *ordo*. Ova ekvivalencija bila je izričito navedena u Alphonse De Candolleovom djelu  *Lois de la nomenclature botanique* (1868), preteča danas korištenog  Međunanarodnog kodeksa nomenklature algi, gljiva i biljaka.

U prvim međunarodnim „Pravilima“  botaničke nomenklature Međunarodnog botaničkog kongresa iz 1905., riječ porodica (*familia*) dodeljena je rangu koji je označio francuski termin *famille*, dok je red (*ordo*) bio rezerviran za viši rang, za ono što su u 19. stoljeću često nazivali *kohorta*. (plural *cohortes*).

Neke od biljnih porodica još uvijek zadržavaju Lineova imena "prirodni redovi" ili čak imena predlineovskih prirodnih grupa koje je Linnae u svojoj prirodnoj klasifikaciji prepoznao kao redove (npr. "Palmae" ili *Labiatae*). Takva su imena poznata kao opisna porodična imena.

### Zoologija
U zoologiji, upotrebljavali su se Lineovi redovi. Odnosno, redovi u zoološkom dijelu * Systema Naturae * odnose se na prirodne grupee. Neka se njegova imena redova još uvijek koriste (npr. Lepidoptera za red moljaca leptiria ili Diptera za red mušica i komaraca.

### Virusologija 
U virusologiji, Međunarodni komitet za taksonomiju virusa,  klasifikacija virusa uključuje petnaest taksona: realm, podrealm, cervstvo, potcarstvo, koljeno, potkoljeno, razred, podrazred, red, podred, porodica, potporodica, rod, podred i vrsta,  koje treba primenjivati za viruse, viroide i satelitske nukleinske kiseline. There are currently fourteen viral orders, each ending in the suffix *-virales*.

## Također pogledajte 
* Biološka klasifikacija
* Kladistika
* Filogenetika
* Taksonomski rang
* Biosistematika
* Taksonomija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Red (biologija)
Kategorija:Zoološka nomenklatura
Kategorija:Botanička nomenklatura