Katalonski jezik

**Katalonski** jezik (*català* []) pripada porodici romanskih jezika. Najbliži srodnik katalonskog jezika je oksitanski jezik koji se govori u južnoj Francuskoj. S druge strane, katalonski jezik je također srodan sa španskim, francuskim i italijanskim jezikom, tako da se često može čuti da katalonski predstavlja tzv. jezični most (*llengua-pont*) između galoromanskih i iberoromanskih jezika. Nastanak katalonskog jezika se može dovesti u vezu sa činjenicom da je uticajna domena iberskog vizigotskog carstva sezala sve do Septimanije (veliki dio današnje Provanse). S druge strane je i franački uticaj pod Karlom Velikim svojedobno sezao preko Pirineja sve do katalonskih kneževina.

Katalonski je službeni jezik u Andori, te pored španskog, regionalni službeni jezik u Kataloniji, na Balearskim Ostrvima i u Valenciji.

## Rasprostranjenost 
mini|desno|240px|Jezičko područje katalonskog jezika
mini|desno|240px|Dijalekti katalonskog jezika

Katalonski jezik je nastao u periodu između 8. i 10. vijeka u katalonskim kneževinama u graničnom području između arapske Španije i kršćanskog ostatka Evrope s obje strane Pirineja. U 12. i 13. vijeku je kroz osvajanja katalonsko-aragonskih kraljeva prema jugu i istoku došlo do širenja katalonskog jezika. Konačne granice katalonskog jezika su nastale za vrijeme vladavine aragonskog kralja Jakova I. (Jaume I.).

Otprilike 10,4 miliona ljudi razumije katalonski, najvećim dijelom u Španiji (u Kataloniji, u Valenciji - gdje katalonski zovu i 'valencijanskim' (*valencià*) -, na Balearima - gdje se govore tzv. 'balearski' dijalekti maljorkinski (*mallorquí*), menorkinski (*menorquí*) i ibicanski (*eivissenc*) i na istoku Aragona), te u južnoj Francuskoj (departman Pyrénées Orientales koji se ponekad naziva *Sjeverna Katalonija*), u Italiji (u gradu Alghero na Sardiniji) i u Andori. Jezično područje katalonskog jezika se obično naziva *katalonske zemlje* (Països Catalans). Od ovog broja, oko 7,7 miliona ljudi aktivno govori katalonski, a 4,4 miliona ljudi smatra katalonski svojim primarnim jezikom.

Katalonski jezični prostor se dijeli na istočnokatalonske (istočni dio Katalonije, katalonsko govorno područje u Francuskoj, Baleari i Alghero na Sardiniji) i zapadnokatalonske dijalekte. Osnovni kriterij za podjelu je izgovor nenaglašenih samoglasnika *o*, *e* i *a*. Dok se u zapadnokatalonskom ovi samoglasnici izgovaraju uvijek onako kako su napisani, u istočnokatalonskom izgovoru se ovi nenaglašeni samoglasnici izgovaraju 'oslabljeno' te tako *o* postaje *u*, a *e* i *a* tzv. 'Schwa-glas' ([]), koji zvuči otprilike kao kad se suglasnici *b*, *c*, *d* itd. izgovore samostalno [bə], [cə], [də].

Katalonski se piše latinicom.

Internacionalni jezični kod katalonskog je `ca`, odnosno `cat` (po ISO 639).

## Izgovor i pravopis 
* Nenaglašeno *e* ili *a* se u istočnokatalonskom izgovara kao neutralni samoglasnik ([ə]). U zapadnokatalonskom izgovor prati pravopis.
* Nenaglašeno *o* se izgovara kao *u*. I ovo pravilo važi samo za istočnokatalonski.
* Za razliku od španskog, u katalonskom postoji zvučno *s* [z]: *casa* (izgovoreno [kaza] - kuća).
* Glas *n* koji se u ostalim romanskim jezicima da primijetiti na kraju imenica i pridjeva se u jednini izgubio: *capità* (kapetan, up. špan. *capitán* ili ital. *capitano*). U množini se *n* ipak zadržalo: *capitans* (kapetani).
* *c* ispred *e* ili *i* se izgovara kao bezvučno *s* [s]. 
* *r* na kraju riječi se u nekim područjima ne izgovara.
* Glas [š] ([ʃ]) se piše na različite načine:
** kao *ix* : *caixa* (kasa). (U zapadnokatalonskom se izgovara [iš] ([jʃ]), kao što je napisano), ili
** kao *x* : *xarxa* (mreža). (U zapadnokatalonskom se *x* na početku riječi (s nekim izuzecima) i između suglasnika i samoglasnika ovaj glas čita kao [č] ([tʃ])).
* Takođe, [dž] ([ʤ]) se piše:
** kao *tg* : *metge* (ljekar), ili
** kao *tj* : *viatjar* (putovati)
* Glas [č] ([tʃ]) se može pisati:
** kao *tx* : *despatx* (kancelarija), ili 
** kao *ig* : *puig* (brdo)
* Glas *ll* se u suštini izgovara kao [lj] ([λ]), za razliku od kombinacije *l·l* (s tačkicom u sredini) koja se izgovara kao duplo *l* ([ll]) ili [l]).
* Glas *ny* se uglavnom izgovara kao [nj] ([ɲ]); odgovarajući glas se u španskom jeziku piše kao *ñ*. (Npr. *España* (špan.) – *Espanya* (kat.) (Španija))

## Razlike u odnosu na ostale romanske jezike 
Katalonski rječnik sadrži manje riječi arapskog porijekla kao španski. Ukoliko je i dolazilo do preuzimanja riječi iz *španskoarapskog* (hispanoárabe), riječi su preuzimane bez arapskog člana /'al-/. Katalonski je u ovom pogledu sličan italijanskom koji je preuzeo arabizme preko sicilijanskog:

U katalonskom se zbog drugačijeg razvoja samoglasnika i suglasnika jasnije raspoznaju latinske osnove riječi nego u španskom. Između ostalog se razlika jasno vidi kod diftongiranih samoglasnika, gdje španski zauzima posebnu ulogu:

UE (špan.) vs. O (kat.):

I kod latinskih riječi s početnim /f-/ da se primijetiti razlika, jer je na iberskom poluostrvu došlo do promjene lat. /f-/ >> /h-/ >> /nula-fonem/:

H (špan.) vs. F (kat.):

U galoromanskom su neki trugi etimi bili polazna osnova za razvoj riječi nego u iberoromanskom. I po ovome se da primijetiti uloga jezičnog mosta koju igra katalonski:

Neke druge riječi opet ne pokazuju nikakvu sličnost sa španskim ili francuskim:

U katalonskom se daju naći i neke riječi germanskog porijekla koje su u taj jezik stigle za vrijeme Velike selidbe naroda. Ipak, radi se o veoma malom dijelu katalonskog vokabulara.

### Pravopisne osobitosti 
* Katalonski koristi (kao i španski) znak trema da označi izgovor glasa /u/ ukoliko se ovaj nalazi između *g* i *e* ili *i*.
:npr.: llengües (*bos.: jezici*, izgovor [ʎengvɘs])

* Osim toga se u katalonskom između dva slova *l* koristi takozvani *punt volat* (doslovno 'leteća tačka') ukoliko se dva slova trebaju izgovarati kao [l]. 
:npr.: col·lecció (*bos.: zbirka*), izgovor [kulleksjo])
:za razliku od npr. castellà (*bos.: kasteljanski*), izgovor [kasteλa])

Upotreba ovog znaka je po svom značenju jedinstvena na svijetu. Slično se koriste jedino crtica (-) za odvajanje slova *s* i *ch* u engadinskom jeziku, tzv. *punt interior* (bos.: unutrašnja tačka) u gaskonjskom jeziku, ili  tzv. *punt volat* u franko-provansalskom jeziku.

## Vanjski linkovi 
* http://www.katalanistik.uni-frankfurt.de – Katalanistik Homepage der Universität Frankfurt
* http://www.grec.cat/cgibin/mlt00.pgm  – Kostenlose Online-Version des mehrsprachigen Wörterbuchs der Enciclopèdia Catalana .
* http://dcvb.iecat.net  – Diccionari català-valencià-balear (das **DCVB** oder auch nach seinem Urheber der **Alcover** genannt; ein 10-bändiges, einsprachiges, katalanisches Wörterbuch im Netz)
* http://www.diccionari.info  – Freies GPL Deutsch-Katalanisches Wörterbuch

Kategorija:Katalonija
Kategorija:Romanski jezici
Kategorija:Jezici u Španiji