Patriotizam

**Patriotizam** ili **domoljublje** (lat. *patria*; otadžbina, domovina, zavičaj, postojbina) je ljubav prema domovini i njenim karakteristikama (kao što su narod, jezik, kultura, politika, povijest, sport itd.), koja podrazumijeva otvoren, tolerantan i ravnopravan odnos prema drugim domovinama i njihovim karakteristikama, bez bilo kakve isključivosti. Patriotizam je stalno i uporno nastojanje da se radi na afirmaciji onih karakteristika domovine koje su društvo i živote učinili, i čine, boljim, slobodnijim i nadahnutijim.

Može se tumačiti i kao emotivna povezanost sa domovinom. Osjećanje povezanosti izražava se kao osjećanje pripadnosti koje se može shvatiti kao izraz ponosa prema domovini, kao i čitavom nizu karakteristika vezanih za domovinu, kao što su narod, jezik, kultura, politika, istorija, sport itd. Posjeduju ga sve zemlje ili teritorije. Neko ga shvata i izrazom kao što je „prijatelj domovine“.

Pod domovinom se podrazumijeva određena društvena i teritorijalna zajednica, koja može biti opština, grad, regija, kanton, federalna ili konfederalna jedinica, entitet, država ili unija država. Domovina se može odrediti i kao geografsko područje prema kome pojedinac ili grupa osjeća kulturnu pripadnost.

Patriotizam se odražava kroz osjećanje ponosa prema dostignućima i kulturi domovine, nastojanju da se njeguje i razvija njegov karakter i identitet, odnosno identifikacija sa ostalim pripadnicima zajednice koja čini domovinu.

Patriotizam se može shvatiti i kao izraz pripadnosti i privrženosti domovini u odbrani vrijednosti demokratskog društva, osnovnih ljudskih prava i sloboda, a naziva se „ustavni patriotizam“. Njime posebno zemlje sa dugom demokratskom tradicijom izražavaju svoju kulturu, kojom svoje vrijednosti i načela prikazuju univerzalnim u borbi za ljudska prava i slobode.

## Patriotizam nasuprot nacionalizma i šovinizma 
Patriotizam se razlikuje od nacionalizma i šovinizma, utoliko što se patriota identifikuje sa domovinom i narodom domovine, bez stavljanja i izdizanja svoje domovine i naroda domovine iznad drugih domovina i naroda tih domovina, čime ne ugrožava, ne umanjuje, ne nipodaštava i ne potcjenjuje slobode i prava drugih domovina i naroda tih domovina.

U negativnom smislu, patriotizam može prerasti u aroganciju, kao što su nacionalizam i šovinizam.

Patriotizam je ljubav prema domovini i narodu domovine, koja ravnopravno tretira druge domovine i narode tih domovina, te podrazumijeva negaciju isljučivosti. Nacionalizam je izdizanje i glorifikacija jednog naroda ili nacije do nivoa superiornosti u odnosu na druge narode ili nacije, te stalno konfrontiranje, sumnjičenje i isticanje razlika ili predrasuda prema drugim narodima ili nacijama. A šovinizam je nacionalizam povezan sa otvorenom mržnjom prema drugim narodima ili nacijama.

Na žalost, pozitivan odnos pojedinca ili grupe prema svojoj domovini i narodu domovine, može u određenim uslovima, postati svoja suprotnost. Patriotizam se često pogrešno povezuje sa nacionalizmom, pa se ta dva pojma često potpuno pogrešno navode kao sinonimi.

**Nacionalizam** je takav oblik etničke ili nacionalne svijesti koji stalno ističe razlike između svoje i drugih etnija ili nacija, predstavljajući svoju etniju ili naciju kao superiornu u odnosu na druge. Nacionalizam počinje sa ispoljavanjem predrasuda prema drugim etničkim ili nacionalnim grupama i sumnjičenjem u njihove namjere u komunikaciji i kontaktima sa „mojom“ etničkom ili nacionalnom grupom. Nacionalizam je stalno nipodaštavanje i obezvređivanje kulturnih tvorevina i karakteristika drugih etnija ili nacija u okruženju.

„ … nacionalizam nudi usku, sukobom bremenitu legitimaciju za političku zajednicu, legitimaciju koja neminovno suprotstavlja jednu kulturnu zajednicu drugoj.“ — Antoni D. Smit

Nacionalizam je nastojanje da se ispolji sebičan, agresivan i netolerantan odnos prema ekonomskim, socijalnim, kulturnim i političkim dostignućima drugih etnija ili nacija, da se vlastiti interesi realizuju kroz sprečavanje i potiskivanje drugih. To je težnja da se ostvari privilegovan položaj za svoju etniju ili naciju u određenom prostoru, na osnovu njenih „posebnih“ vrlina, zasluga i „misije“, koja joj je namijenjena u regionu, na kontinentu, u svijetu. To je pokušaj da se „isprave“ nepravde koje su nanijete „našoj“ etniji ili naciji djelovanjem različitih faktora i u različitim istorijskim okolnostima.

Nacionalizam je uvijek politički projekat jedne uske grupe, nacionalne „elite“, koja svoje posebne interese (najčešće kamuflirane lične frustracije i neuspijehe) nameće kao „opšte interese“ naroda ili nacije, stavlja narod ili naciju u prvi plan, govori o neobjektivnim opasnostima po suverenitet i državu. Nacionalizam prerasta u ideologiju, koja nastoji da prikrije sve objektivne i subjektivne nedostatke, protivrječnosti i sukobe unutar svoje etničke ili nacionalne grupe, da za sve okrivi „istorijsku sudbinu“ i „loše“ namjere drugih, da opravda postupke nacionalne „elite“ i nacionalnih „vođa“, da stalno drži nacionalnu „hipertenziju“ i da mobiliše „nacionalne snage“ protiv imaginarnog neprijatelja (unutrašnjeg i spoljašnjeg), da širi „teoriju zavjere i nepravedne žrtve“. Nacionalizam u suštini nema pozitivan odnos prema svom narodu ili svojoj naciji, niti naciji i etničkoj grupi uopšte. Ne postoji „blagi“, „umjereni“ nacionalizam. Svi nacionalizmi su štetne i negativne pojave, koje razaraju biće jedne grupe i cijelog društva.

**Šovinizam** je najveći stepen negativne etničke, nacionalne, rasne i kulturne svijesti i poimanja etničkih, nacionalnih i grupnih interesa. On se ispoljava kroz otvorenu mržnju prema drugim etničkim, kulturnim i nacionalnim grupama. To je nacionalna isključivost i nepomirljivost sa položajem „svoje“ nacije u okruženju. Šovinizam ispoljava potpuno otvoreno neprijateljstvo i potpuno otvorenu mržnju prema drugim narodima ili nacijama. On nastoji da se na svaki način vlastita etnija ili nacija izoluje i „ogradi“ od drugih etnija ili nacija ili da se druge nacije, etničke, kulturne i rasne grupe potisnu i „uklone“ sa prostora koji zauzima „moja“ grupa, jer se doživljavaju kao stalna „prijetnja“ za njen skladan i miran razvoj.

Riječ šovinizam vodi porijeklo od imena francuskog vojnika Šovena (Chauvin), kojeg u jednoj komediji Skribo opisuje kao „ćelavka“ i tupavka, koji nastoji da svim silama propagira i povrati moć osvajačke politike i ratnih uspijeha Napoleona I, šireći pritom mržnju protiv svih u okruženju.

## Patriotizam i posjedovanje etničkog ili nacionalnog identiteta 
**Posjedovanje etničkog ili nacionalnog identiteta** označava svjesnost o pripadnosti određenom narodu ili naciji, te izražavanje ljubavi prema narodu ili naciji, koja podrazumijeva otvoren, tolerantan i ravnopravan odnos prema ljudima drugog etničkog ili nacionalnog identiteta.

Posjedovanje etničkog ili nacionalnog identiteta podrazumijeva stepen osjećanja i razumijevanja zajedničke kulture i zajedničkog porijekla i bliskosti. Označava razumijevanje i poznavanje osobina etničkog ili nacionalnog identiteta i njegovih kulturnih odlika (nošnje, muzike, običaja, svetkovina, hrane). Podrazumijeva otvoren i tolerantan odnos prema drugim etničkim, nacionalnim, rasnim i kulturnim grupama, odnosno priznavanje i prihvatanje da i drugi ljudi doživljavaju isti odnos prema svojim etničkim i nacionalnim grupama. Ne ističe nikakav ekskluzivitet svoje grupe, ne poredi je sa drugima, ne osjeća nikakvu zebnju (duhovnu i prostornu) od prisustva i stalnog kontakta sa drugim etničkim grupama, ne sanja za granicama koje će jasno odvojiti etničke grupe međusobno. U djelatnom i akcionom smislu, posjedovanje etničkog ili nacionalnog identiteta podrazumijeva zaštitu manjinskih kultura i čuvanje istorijskih i kulturnih vrijednosti, njihovo uključivanje u svjetsku kulturnu baštinu, iznošenje na „svjetlost dana“ (posebno danas kada to omogućava ovakav tehničko-tehnološki stepen razvoja), kako bi svojom ljepotom, posebnošću i vrijednostima privukli što širu pažnju i interesovanje. Time se i kod pripadnika drugih etničkih i nacionalnih grupa javlja potreba da se zaštite i učine svjetski dostupnim tvorevine „vaše“ kulture. Takvo posjedovanje etničkog ili nacionalnog identiteta može biti inspirativan i mobilišući faktor koji će podstaći još više kulturno stvaralaštvo jedne grupe, i uticati na ekonomski, socijalni i politički razvoj i napredak.

Patriotizam i posjedovanje etničkog ili nacionalnog identiteta predstavljaju pozitivne oblike svijesti, dok nacionalizam i šovinizam predstavljaju negativne oblike svijesti.

## Također pogledajte 
* Politika
* Kulturni identitet
* Multikulturalizam
* Nacionalna zastava
* Zastava
* Simbol
* Politički pluralizam
* Romantizam
* Kolektivni narcizam
* Identitet
* Pojam

## Literatura 
* Charles Blatberg, *From Pluralist to Patriotic Politics: Putting Practice First*, Oxford University Press, 2000. .
* Craig Calhoun, *Is it Time to Be Postnational?*, in *Ethnicity, Nationalism, and Minority Rights*, (eds.) Stephen May, Tariq Modood and Judith Squires. Cambridge: Cambridge UP, 2004. pp.&nbsp;231–56.
* Paul Gomberg, “Patriotism is Like Racism,” in Igor Primoratz, ed., *Patriotism*, Humanity Books, 2002, pp.&nbsp;105–12. .
* Jürgen Habermas, “Appendix II: Citizenship and National Identity,” in *Between Facts and Norms: Contributions to a Discourse Theory of Law and Democracy*, trans. William Rehg, MIT Press, 1996.
* Johan Huizinga, “Patriotism and Nationalism in European History”. In *Men and Ideas. History, the Middle Ages, the Renaissance*. Transl. by James S. Holmes and Hans van Marle. New York: Meridian Books, 1959.
* Alasdair MacIntyre, 'Is Patriotism a Virtue?', in: R. Beiner (ed.), *Theorizing Citizenship*, 1995, State University of New York Press, pp.&nbsp;209–28.
* Joshua Cohen and Martha C. Nussbaum, *For Love of Country: Debating the Limits of Patriotism*, Beacon Press, 1996. .
* George Orwell, "Notes on Nationalism" in *England Your England and Other Essays*, Secker and Warburg, 1953.
* Igor Primoratz, ed., *Patriotism*, Humanity Books, 2002. .
* Daniel Bar-Tal and Ervin Staub, *Patriotism*, Wadsworth Publishing, 1999. .
* Maurizio Viroli, *For Love of Country: An Essay on Patriotism and Nationalism*, Oxford University Press, 1997. .
* Gilbert K. Chesterton 1922 that America is "the only nation in the world that is founded on a creed. That creed is set forth with dogmatic and even theological lucidity in the Declaration of Independence."
* John Witherspoon The Dominion of Providence Over The Passions of Man, Princeton May 17, 1776.

## Reference 
Kategorija:Politika
Kategorija:Politički izrazi
Kategorija:Demokratija
Kategorija:Političke teorije
Kategorija:Političke nauke
Kategorija:Filozofija
Kategorija:Filozofske teorije
Kategorija:Socijalne teorije
Kategorija:Ideologije
Kategorija:Socijalna filozofija