Nikola Lašvanin

**Fra Nikola Lašvanin Marčinkušić** (? Lašva, oko 1703 – Jajce, 2. septembra 1750) bio je bosanski franjevac i ljetopisac.

## Biografija 
Rođen je oko 1703. godine negdje u župi Lašva kod Travnika, sudeći po njegovom usvojenom prezimenu “Lašvanin”. Njegovo porodično prezime je Marčinkušić. Imao je brata fra Matu, koji je bio franjevac, biskupski tajnik, gvardijan i kustos. Osnovno obrazovanje je stekao u Franjevačkom samostanu u Fojnici, gdje je 1719. stupio u Franjevački red.  Filozofsko-teološke nauke je vjerovatno završio u Italiji. Nakon završenog studija, 1727. godine je imenovan za svećenika. Od 1730. do 1735. godine bio je učitelj (ili meštar) novaka u Fojnici. Godine 1745. postao je kustos provincije Bosne Srebrene. Umro je 2.9.1750. godine u Jajcu. Ukopan je u crkvi sv. Ive u Podmilačju kod Jajca. U fojničkom nekrologiju iste godine upisana je kratka bilješka o njegovoj smrti: “*U jajačkom župskom stanu preminuo je p.o. Nikola iz Lašve, bivši kustos Provincije u ono vrijeme dok se ona još nije bila odijelila od Kapistranske. Bio je ozbiljan muž i vršio redovničke propise. Bio je obdaren velikim znanjem ali i ne manjom razboritošću dok je upravljao drugima. Naređivao je tako umjereno da su se podložna braća osjećala ne samo prinuđena nego i ponukana da izvrše naredbu, kad bi vidjela njegovo ozbiljno a ujedno blago lice. Iako je volio samostanski život, ipak je poželio vidjeti svoje, pa se stoga zaputio u Jajce, gdje na smrt obolio i, primivši sakramente sv. Crkve, požurio se k vrhuncu prave časti. Njegovo tijelo počiva, zakopano u kripti, u crkvi sv. Ivana Krstitelja.* “ Ostavio je u rukopisu Ljetopis iz prve polovine 18. stoljeća, pisan uglavnom bosančicom, koji obuhvaća priloge i prijepise iz različitih ljetopisa, dokumenata i drugih djela, dok je ostali dio od 1731. do svoje smrti 1750. godine sakupio iz svoga života i samostalnog sakupljanja literature. Njegov ljetopis sastoji se od osam dijelova, odnosno odsjeka. Prvi i najveći dio ljetopisa je pisan na osnovu djela P. Rittera Vitezovića  “*Kronika aliti szpomen vszega szvieta vikov*” (Zagreb, 1696).

* Prvi dio “*opći ljetopis*” sadrži podatke od početka svijeta do 1690. godine n.e.
* Drugi dio “*bosanski ljetopis*” preuzet je iz bilježaka fra Stjepana Margitića i sadrži podatke od 1682. do 1750. godine.
* Treći dio “*Kako je Bosna pala u ropstvo*” je prepiska Vitezovićevog djela “*Bosna Captiva*” (1712.), pisana je na latinskom jeziku, uglavnom bosančicom,
* Četvrti dio “*Građa za ljetopis Bosanske franjevačke provincije*” sadrži popis provincijala Bosanske provincije od 1523. do 1771. godine. Lašvanin se poslužio djelima fra Andrije Šipračića iz Dubočca i fra Filipa Lastrića “*Pregleda starina Bosanske provincije*”.  
* Peti dio “*Posebni ljetopis*” obuhvaća period od 1300. do 1679. godine. Lašvanin je koristio podatke iz “Fojničke kronike”.
* Šesti dio sadrži “*Dva dekreta*” navodno iz vremena kralja Stjepana Tomaša. Oba latinska dekreta su falsifikati, koje je napravio fra Luka Vladimirović s namjerom da se ime njegove porodice nađe među imenima bosanske vlastele.  
* Sedmi dio “*Građa za ljetopis bosanskih biskupa i Smrt fra Petra Lašvanina*” napisana je, kao i peti dio ljetopisa, na osnovu Fojničke kronike.
* Osmi posljednji dio sadrži nekoliko manjih priloga: *Turske poslovice i izreke*, *Pjesma budimske kraljice*, *Način kalemit voće*, *Put u Italiju i natrag 1726.*, *Kako idu novci po Ungariji*, *Kako se pravi crnilo*.

## Reference 
Kategorija:Franjevci u Bosni i Hercegovini