Ljubičica

**Ljubičica** ili **ljubica** je cvjetnica roda *Viola* iz porodice *Violaceae*, uključujući 478 priznatih vrsta raširenih širom svijeta. Većina ih je nađena na  Sjevernoj hemisferi, ali postoje i predstavnici  violâ  (ljubicâ, maćuhicâ) nađeni u odatle veoma udaljenim područjima, kao što su Havaji, Australazija i lanac Anda, duž Južne Amerike.

Najviše vrsta ljubičica su višegodišnje, a neke jednogodišnje, izuzev nekolicine čiji je habitus u vidu malih grmova. Neke vrste se uzgajaju u hortikulturi, kao ukrasni cvjetovi na obodima vrtova ili njihovim kamenitim površinama. Posebno intenzivno se uzgajaju na proljeće na ukrasnim površinama i u sezoni jesen-zima, u saksijama. Baštovanski  termini za ljubičicu su viola i *violetta*, kao i općenito  u hortikulturi za upadljive  hibridne biljke malih cvjetova srednje veličine, različitih boja i njihovih kombinacija.

## Opis
Sve vrste ljubičica  obično imaju srcolike, nareckane listove, a nekoliko vrsta listove poput palme ili nekog drugog oblika. Veliki broj vrsta su komponente zatravljenih površina, što odgovara njihovom habitusu. Naime, imaju veoma kratku ili uopće nemaju stabljiku, tj. nemaju uočljivu diferencijaciju stabljike i listova. U tom slučaju, prilikom cvjetanja, cvijet se samo uzdigne iz tla. Ostale  vrste imaju kratke stabljike na kojima se istovremeno odvija i  cvjetanje i listanje. Vrste s kratkom ili bez stabljike daju bazne  rozete. Jednostavni listovi su naizmjenično raspoređeni, skupa sa sporednim  listićima.

Cvjetovi kod većine su dvostrano (bilateralno) simetrični. Krunicu čini  pet latica, od kojih su četiri jednake i  sa strane, a jedna široka je usmjerena prema dolje. Oblik i položaj latica  se razlikuju  od vrste do vrste. Na primjer, neke imaju "podupirač" na kraju svake latice ili samo na široj.

Cvjetovi su pojedinačni i na vrhu su dugačke stabljike sa parom brakteola. U krunici cvijeta  imaju 5 čašičnih listića koji, nakon cvjetanja,  ojačaju ili se povećavaju. Sadrže po 5 slobodnih prašnika s kratkim filamentima koje plodnica pritišče, a samo dva manja prašnika imaju podupirače za nektar, a nalaze se na najnižim laticama. Prašnici su glavičasti, suženi, a često i u obliku kljuna. Plodnica tučka sadrži jajne stanice s tri posteljice.

Nakon cvjetanja, stvaraju  se slatke kapsule koje prsnu, otvarajući se na tri strane. Ljubičice obično cvjetaju u proljeće i privlače mnoge insekte. Mnoge vrste također u  ljeto i jesen razvijaju samooplodne cvjetove koji ne otvaraju latice ili ih uopće nemaju. Sjemenke su orašćići sa snažnim  embrionima, ravnim kotiledonima i mekanim, a mesnatim  masnim endospermom. Sjemena često šire mravi.

Boje cvjetova u  rodu *Viola*  variraju, od ljubičaste, kao što i njihovo ime kaže, pa do raznih tonova i nijansi plave, žute, bijele i krem. Kod mnogih kultivara i hibrida boje su promijenjene, tako da imaju  cvjetove u bojama cijelog spektra. Takve obilno cvjetaju u sezoni proljeće-ljeto.

Neke ljubičice imaju prepoznatljiv i neuporedivo prijatan miris, koji draži mirisne receptore nosa, što sprečava prijem  bilo kojih novopridošlih mirisa dok se nervi ne oporave.

Akkerviooltje opengesprongen doosvrucht.jpg|thumb|Otvorena kapsula s vidljivim sjemenkama
Viola x hybrida 'Clear Crystals Apricot', SC, Vic., 15.9.2007.jpg|thumb|Kultivar s velikim cvjetovima i promijenjenom bojom]]
Common Violet.JPG|thumb|Obična ljubičica
Viola-odorata RF.jpg|thumb|Mirisna ljubičica

## Reference
## Vanjski linkovi
*Violaceae in Topwalks 
**Viola charlestonensis* type sheet from Louis-Marie herbarium (Laval University; Isotype, holotype is at University of California).
*Images of Japanese *Viola* Flavon's art gallery
*The American Violet Society 
*Violacae images at botanische-spaziergaenge.at

Kategorija:Cvijeće
Kategorija:Ljubičice
Kategorija:Baštenske biljke
Kategorija:Ljekovito bilje