open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keplerovi zakoni

mini|desno|300px|Ilustracija tri Keplerova zakona
**Keplerovi zakoni** opisuju kretanje planeta oko Sunca.

Pri sljedećim aproksimacijama se mogu izvesti Keplerovi zakoni:
# Referentni sistem vezan uz Sunce je inercijalan.
# Sunce i planete se promatraju kao materijalne tačke.
# Gravitaciono međudjelovanje između planeta je zanemarivo. 
Svaka planeta se kreće nezavisno od ostalih, kao čestica u centralnom polju sile.

Tri su Keplerova zakona:

# **Prvi Keplerov zakon**. Sve planete se kreću po elipsama kojima je u jednom od žarišta Sunce.
# Drugi Keplerov zakon. Radijus-vektor Sunce-planeta prelazi u jednakim vremenskim razmacima jednake površine.
# Treći Keplerov zakon. Kvadrati ophodnih vremena planeta proporcionalni su kubovima njihovih srednjih udaljenosti od Sunca.

Kretanje satelita oko matične planete i svaki drugi sličan sistem također se opisuju Keplerovim zakonima.

Naziv su dobili po njemačkom astronomu Johannesu Kepleru.
## Prvi Keplerov zakon 
**Prvi Keplerov zakon** glasi: Jednačina putanje u polarnim koordinatama je data sa *r(fi)= c/(1+e*Cos(fi))*, gdje je c parametar elipse, a e ekscentricitet elipse. P se definira kao c=l^2/(m*K) gdje je l- moment impulsa, m-masa tijela i K- univerzalna gravitaciona konstanta. Putanja zavisi od vrijednosti ekscentriciteta elipse, odnosno od energije koju tijelo posjeduje.

Za emin i to odgovara vrijednosti φ=0. Najveća udaljenost planete od Sunca se naziva afel. Pri minimalnoj vrijednosti nazivnika je najveća udaljenost Sunca i planete i to odgovara vrijednosti φ=π. Najmanja udaljenost planete od Sunca se naziva perihel.

Datoteka: Ellipse_latus_rectum.PNG 

Rmin=1/(1+ϵ) i rmax=1/(1-ϵ) se mogu napisati i u Dekartovim koordinatama kao (x+d)^2/a^2+y^2/b^2=1

što je jednačina elipse. Pri tome su konstante a, b i d jednake:

a=c/(1-e^2)- velika poluosa elipse

b=c/Sqrt(1-e^2)- mala poluosa elipse

d=a*e- udaljenost centra elipse i jednog njenog žarišta (fokusa).

Preko integrala kretanja:

a=-K/2E, b=l/Sqrt(-2mE), gdje je E- energija koju tijelo posjeduje.

Ovime je pokazano da se tijelo, pod dejstvom centralne sile kakva je gravitaciona, ili Coulombova i ukoliko se nalazi u vezanom stanju (Ek iz trećega zakona različita](https://bs.wikipedia.org/wiki/Tre%C4%87i_Keplerov_zakon).

Pošavši od Keplerovih zakona, Newton je postavio temelje ogromnom području nebeske mehanike i posredno utjecao na nagli razvoj matematike, fizike i pojavu sasvim novog pravca u filozofskom tumačenju svijeta.

## Također pogledajte 
* Gravitacija

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20091016235131/http://www.surendranath.org/Applets/Dynamics/Kepler/Kepler1Applet.html
* http://www.lightandmatter.com/area1book2.html 
* http://www.astronomycast.com/history/ep-189-johannes-kepler-and-his-laws-of-planetary-motion/
* http://people.scs.fsu.edu/~dduke/kepler3.html 
* Classical mechanics, John R. Taylor

Kategorija:Nebeska mehanika
Plutonovi prirodni sateliti

Patuljasta planeta Pluton ima pet prirodnih satelita. Po udaljenosti od Plutona, to su Haron, Stiks, Niks, Kerberos i Hydra. Haron jest najveći i plimno je povezan s Plutonom i dovoljno je masivan da se Pluton i Haron ponekad smatraju binarnom patuljastom planetom.

## Historija 
U samoj unutrašnjosti a ujedno i najveći mjesec, Haron, otkrio je James Christy 22. juna 1978, skoro pola vijeka nakon što je Pluton otkriven. To je dovelo do značajne revizije procjena Plutonove veličine, koje su prethodno pretpostavljale da se uočena masa i reflektirana svjetlost sistema mogu pripisati isključivo Plutonu.

Astronomi *Pluton Companion Search Teama*, koji su se pripremali za misiju New Horizons i radili sa svemirskim teleskopom Hubble, snimili su još dva prirodna satelita 15. maja 2005, koji su dobili privremene oznake S/2005 P 1 i S/2005 P 2. Međunarodna astronomska unija je zvanično nazvala ove mjesece Niks (Pluton II, unutrašnji od dva mjeseca, ranije P 2) i Hydra (Pluton III, vanjski mjesec, ranije P 1), 21. juna 2006. Kerberos, otkriven 20. jula 2011, otkriven je tokom potrage za Plutonovim prstenovima. Otkriće Stiks je objavljeno 7. jula 2012. tokom istraživanja potencijalnih opasnosti za New Horizons.

## Haron 
Haron ima otprilike polovinu promjera Plutona i dovoljno je masivan (skoro jedna osmina mase Plutona) da se baricentar sistema nalazi između njih, otprilike 960 kilometara iznad Plutonove površine. Haron i Pluton su također plimno zaključani, tako da uvijek pokazuju istu stranu jedan prema drugom. Generalna skupština IAU-a u augustu 2006. razmatrala je prijedlog da se Pluton i Haron reklasifikuju kao dvostruka planeta, ali je prijedlog napušten. Poput Plutona, Haron je savršena sfera s tačnošću do mjerne nesigurnosti.

## Cirkumbinarni mjeseci 
Četiri mala Plutonova cirkumbinarna mjeseca kruže oko Plutona na udaljenosti od dva do četiri puta većoj od Harona, u rasponu od Stiksa na 42.700 kilometara do Hidre na 64.800 kilometara od baricentra sistema. Imaju gotovo kružne progradne orbite u istoj orbitalnoj ravni kao i Haron.

Svi su mnogo manji od Harona. Niks i Hidra, dva veća, udaljeni su otprilike 42 i 55 kilometara na svojoj najdužoj osi, respektivno, a Stiks i Kerberos 7 i 12 kilometara, respektivno. Sva četiri su nepravilnog oblika.

## Vanjski linkovi 
*Scott S. Sheppard: Plutonovi prirodni sateliti
*Interaktivna 3D vizualizacija Plutonskog sistema
*Animacija Plutonovog sistema
*Hubble uočava moguće nove prirodne satelite oko Plutona  (NASA)
*Otkrivena još dva mjeseca u orbiti oko Plutona (SPACE.com)
*Veb-sajt misije New Horizons

## Bilješke 
## Reference 
Kategorija:Pluto
Kategorija:Prirodni sateliti
Rohinje

mini|Rohingya izbjeglice
**Rohingya** je naziv za etničku grupu koja živi u Sjevernoj Državi Rakhine u zapadnom dijelu Mjanmara. Rohingye su uglavnom koncentrisane u tri sjeverna grada Država Rakhine (prije pozante kao Arakan): Maungdawu, Buthidaungu i Rathedaungu.

Porijeklo Rohingya je predmet kontroverzi. Rohingyje vjeruju da su potomci authotnog stanovništva koje se preobratilo na islam prije nekoliko vijekova. Međutim, mijanmarska vlada to nikada nije htjela prihvatiti, nije ih priznala kao posebnu etničku grupu, i za njih koristi izraz "bengalski muslimani".

Rohingyje su bili progonjeni, a veliki broj ih je izbjegao u Bangladeš.

Rohingya jezik pripada istočnoj podgrupi indijskih jezika, a njegovi govornici se mogu sporazumijevati s osobama koje govore čitagonški jezik u Bangladešu. Rohingyje koriste arapsko pismo, iako u posljednje vrijeme postoje pokušaji da se uvede latinica.

Rohingyje su prilično pobožni, pa je kod njih uobičajeno da muškarci nose brade, a da žene nose hidžab.

## Također pogledajte 
* Progon i nasilje nad muslimanima Mjanmara

## Vanjski linkovi 
* Ethnic Cleansing of Muslim Minority in Myanmar? (Inter Press Service. 9. juli 2012.
* Arakan Rohingya Co-operation Council Europe
* Free Rohingya Campaign
* Rohingya Times
* Rohingya Sprache 
* Rohingya News (Burmese)
* Golden Arakan  
* Arakan Rohingya National Organization
* Kaladanpress Network
* UNHCR Homepage
* Amnesty International (Englisch)
* Rohingya League for Democracy 
* Rohingya Students Development Movement
* Arakan Today News in (Arabic) 
* Arakan Today News in (Urdu)

Kategorija:Narodi
Kategorija:Mjanmar
Uskoci

[mini|desno|200px|[Klis|Kliški uskoci]]
[mini|desno|200px|Nadgrobna ploča [Ivan Lenković|Ivana Lenkovića, komandanta uskočkih jedinica u Hrvatskoj]]
**Uskoci** kao pojam dolazi od riječi *uskočiti*, a odnosi se na vojnički organiziranu grupu, ratnike što su ih u hrvatskoj i bosanskoj historiji osmanlijskog doba sačinjavali uglavnom katolički bjegunci iz područja Hrvatske, Hercegovine i Bosne koji su se nalazili pod Osmanlijskom upravom. Sâm pojam dolazi od riječi *uskočiti*, upadati, što je i osnovno obilježje ovih mahom pljačkaških formacija tokom historije. Uskoci su svoju domovinu napustili početkom 16. stoljeća zbog osmanlijskih osvajanja južnoslavenskih krajeva. Njihova historija, uspon i razvoj se mogu pratiti još od borbi hercegovačkih klanova kao što su bili Drobnjaci. Kasnije su se iz njih na ovim područjima razvili upadajući (*uskačući*) Uskoci. Njima je djelimično znalo uspijevati da na područjima Hercegovine unutar Osmanlijskog carstva svojim klanovima osiguraju određeni stepen autonomije, mada su ovo tek teze novovjekih, uglavnom hrvatskih historičara.

Većina Uskoka imala je svoju bazu u Dalmaciji, i to na posjedima hrvatskog zapovjednika Petra Kružića u Klisu i okolini, koji su svojevremeno bili dio Osmanlijskog carstva kao Kliški sandžak. Kada su 1537. Osmanlije osvojili Klis Uskoci su se morali preseliti u Senj. Od tuda su vodili ogorčenu borbu kako protiv Osmanlija tako i protiv Venecije, pogotovo na obali kod Zadra. Iznad grada Senja nalazi se dobro očuvana uskočka tvrđava Nehaj.

U Senju su Uskoci započeli, uz dopuštenje Austrije, vršiti gusarske napade na venecijanske brodove. Mletačkoj republici nije nikad uspjelo dovesti Uskoke pod svoju kontrolu.

Taj čin 1612. godine bio je povod ratu između Austrije i Venecije, čijim završetkom su Uskoci morali napustiti Senj. Njihovi brodovi su bili spaljeni, dok su sami Uskoci bili 1617. godine preseljeni na područja Karlovca te na Kupu, gdje je već od 1524. živio jedan dio Uskoka u Žumberačkom gorju. U borbama koje su na tim područjima nastavljene protiv Osmanlija kasnije se razvila jezgra Vojne krajine koja je tokom Osmanlijsko-austrijskih ratova od 1683. do 1699. i od 1788. do 1791. pružala otpor Osmanlijama.

## Također pogledajte 
* Hajduci

## Vanjski linkovi 
* Tekst o uskocima u Enciklopediji Leksikografskog zavoda "Miroslav Krleža"
* Povijesna postrojba Kliški uskoci
* Senjski uskoci kroz vijekove
* Bare Poparić "Povijest Senjskih uskoka" 
* Senjski uskoci: pomorske operacije (1) 
* Trogirsko ljeto: kliški uskoci u gradu UNESCO-a

Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Bosna i Hercegovina u Osmanskom Carstvu
Kategorija:Vojna historija Hrvatske
Bosna i Hercegovina na Olimpijskim igrama 2012.

**Bosna i Hercegovina** je učestvovala na **Olimpijskim igrama 2012** u Londonu, Ujedinjeno Kraljevstvo, koje su se održale od 27. jula do 12. augusta 2012. Ovo je bio šesti nastup nacije na Ljetnim olimpijskim igrama.

## Takmičari
U tabeli ispod naveden je broj takmičara koji su predstavljali Bosnu i Hercegovinu na Olimpijskim igrama 2012.

## Atletika
Sportisti Bosne i Hercegovine su prošli kvalifikacije u sljedećim sportskim disciplinama (ukupno do troje sportista na svakom takmičenju po 'A' Standardu i jedan po 'B' Standardu).

;Trkačke discipline

;Tehničke discipline

## Džudo
## Plivanje
Bosanskohercegovački plivači su postigli kvalifikacione standarde za sljedeće discipline (do maksimalno 2 plivača na svakom događaju po Olimpijskom kvalifikacionim vremenu (OQT), i 1 po Olimpijskom izbornom vremenu (OST)):

;Muškarci

;Žene

## Streljaštvo
;Muškarci

## Također pogledajte 
*Bosna i Hercegovina na Zimskim olimpijskim igrama mladih 2012.

## Reference
## Vanjski linkovi
2012.
Kategorija:2012. u Bosni i Hercegovini
BiH
Džamija Sinana Čauša

**Džamija Sinana Čauša** ili **Džumanuša**, u livanjskom govoru i pravnim dokumentima poznata uglavnom pod imenom **Đemanuša** bila je jedna od 14 džamija grada Livna. Nastala je u periodu između 1527. i 1529, u jednom mirnijem vremenu, kada dolazi do pomicanja granica Osmanlijskog Carstva na zapad i kad Livno ostaje u dubokoj i mirnoj pozadini, koje pogoduje razvoju komunikacija, gradskih zanata i gradnji novih javnih džamija. Oko njih se vremenom formiraju i nove urbane cjeline. Tako je bilo i u slučaju Đemanuše, oko koje se vrlo brzo razvija istoimena gradska mahala. Džamija je udaljena od gradskih zidina i već formiranog gradskog naselja, pa je njeno mjesto pomno odabrano za buduće širenje kasabe. Kako se tokom vremena i pokazalo ovo je mjesto postalo kasnije središte buduće tvrđave. Džamija Sinana Čauša bila je prva livanjska potkupolna džamija i u to vrijeme jedna od rijetkih u Bosni i Hercegovini. Prema Aličiću građena je 1529. i u njegovo vrijeme bila je po starini treća džamija u cijeloj zemlji, nakon sarajevske Skender-pašine (Skenderije) i džamije Muslihudina Čekrekčije u istom gradu. U tarihu iznad vrata spominje se samo da je džamiju prvobitno podigao Sinan Čauš, a poslije ju je, zbog oronulosti, temeljito dao popraviti Jusuf-beg Firdus, čuveni livanjski velikan.

Kako nema originalnog tariha, o Sinan Čaušu nema direktnih informacija, mada se pouzdano zna da je on osnivač džamije, stoga što se pod tim imenom ona javlja i u defterima. Vjerovatni naredbodavac za gradnju džamije bio je Gazi Husrev-beg, koji je u Livnu započeo gradnju strateške logističke baze za daljnji prodor prema jugu i zapadu, u Cetinsku Krajinu, Hrvate i Liku, odnosno zaleđe Klisa, Šibenika, Zadra i Knina.

Pod Đemanušom je do pred Prvi svjetski rat stajao i mekteb, međutim kako nema vakufname, nije poznato da li je izgrađen odmah sa džamijom. Temelji mekteba su vidljivi i danas.

## Nacionalni spomenik 
Ostaci džamije i mekteba proglašeni su nacionalnim spomenikom 2007.

## Izvor 
* Ahmet Burek: **Kameno Hlivno. Livno u turskom vaktu**, Tešanj 2007.

Kategorija:Džamije u Livnu
Kategorija:Arhitektura 1520-ih
Kategorija:Nacionalni spomenici u Livnu
Kliški sandžak

[mini|350px|desno|[Kliška tvrđava|Tvrđava Klis u 16. vijeku]]
**Kliški sandžak** bio je jedan od sandžaka u Osmanlijskom carstvu, osnovan 1537. godine sa formalnim sjedištem u Klisu, dok je u praksi zapravo grad Livno bio centar ovog sandžaka na jugozapadu carstva koji je od 1580. godine pripadao Bosanskom pašaluku. Na istoku je graničio sa Hercegovačkim sandžakom, a na sjeveru i sjeveroistoku sa Bosanskim sandžakom. Na jugu i zapadu nalazila su se osvojena, mahom urbana područja (Split, Šibenik, Zadar) i njihova neposredna zaleđa prijateljske Mletačke republike, odnosno posljednja područja banske Hrvatske.

## Osnivanje Kliškog sandžaka (1537) 
Sa svojim vjernim pratiocem Murat-begom Tardićem, glasoviti Gazi Husrev-beg zauzimao je redom jednu po jednu tvrđave i mjesta u Hrvatima, pa je uvažavajući savezničke odnose s Mlecima i njihovim gradovima na obali, svoje vojne akcije usmjerio u pravcu posljednjih teritorija banske Hrvatske, posebice tvrđave Klis. Klis je bio tvrd orah, o kojem su se godinama lomile jake bosanske vojne snage, no nakon nekoliko neuspješnih pokušaja konačno je osvojen 12. marta 1537. godine.

## Rumelijski ejalet (1537–1580) 
Na prijedlog Husrev-bega da se formira novi sandžak sa zauzetim teritorijem i svih nahija Bosanskog sandžaka (kadiluci Skradin i Neretva) u sjeverozapadnoj Bosni, Dalmaciji, Krbavi i Lici i da se za sandžak-bega kliškog imenuje njegov ćehaja Murat-beg Tardić, Porta je pozitivno odgovorila, odobrivši da se od dijelova Bosanskog sandžaka izdvoje teritorije, koje će ući u sastav novoosnovanog Kliškog sandžaka. To su područja od Konjica na istoku do Gospića na zapadu, od Klisa i Skradina na jugu, do rijeke Une na sjeveru. U oblasti polja su nahije Hlivno, Sarumiše, Belgrad (Glamoč), Grahovo i Kupres. Sjeverozapadni dio sandžaka činile su nahije Janj, Ključ, Unac i Sokol, a istočni Uskoplje, Rama i Neretva. Ovaj spisak kliških nahija (općina) pokazuje opseg osvojenih teritorija do 1537. godine, kada je sandžak osnovan, a narednih godina njegov će se teritorij još dalje proširiti prema zapadu. a preostali dio je 1826. godine priključen Bosanskom sandžaku.

## Reference 
Kategorija:Bosanski pašaluk
Kategorija:Sandžaci Osmanskog Carstva u Evropi
Velika nagrada Singapura 2009.

## Rezultati treninga (Petak) 
### Prvi trening  
### Drugi trening  
## Rezultati treninga (Subota) 
### Treći trening  
### Kvalifikacije 
: Rubens Barrichello je izdana kazna od pet mjesta mrežu za mjenjač promjenu.
: Nick Heidfeld je učinjeno iz boksove za tehničke nepravilnosti.

## Utrka (Nedjelja) 
Singapur
Kategorija:2009. u Singapuru
2009
Boško Petrović

* Boško Petrović (književnik) (1915–2001), srpski književnik, akademik SANU.
* Boško N. Petrović (1928–2008), novinar i učesnik NOB.
* Boško D. Petrović (1926), inženjer građevinarstva, akademik SANU.
* Boško Petrović (ljekar) (1936), hirurg i anesteziolog, doktor medicinskih nauka, enigmata.
* Boško Petrović (džez-muzičar) (1935–2011), hrvatski džez-muzičar i kompozitor.
* Boško Petrović (slikar) (1922–1982), srpski slikar.
Laptevsko more

thumb|Zalazak Sunca na Laptevskom moru
**Laptevsko more** je dio Arktičkog okeana. Nalazi se između Sibira, poluostrva Tajmir, Severnaje Zemlje i Novosibirskih ostrva. Na zapadu se preko Viljkickog prolaza dodiruje sa Karskim morem a na istoku sa Istočnosibirskim morem, preko Sanikovljevog prolaza i prolaza Dimitrija Lapteva.thumb|left|Brod teleport Hivus-10 na Laptevskom moruObuhvata površina od oko 700.000&nbsp;km2. Ime je dobilo po dvojici istraživača Dimitriju Laptevu i Haritonu Laptevu, rođacima koji su u 18. vijeku istraživali i kartografisali njegove obale. Plovno je samo tokom augusta i septembra. Njegova prosječna dubina je 578 metara, a maksimalna dubina iznosi 3.385 metara. Najveća rijeka koja se uliva u Laptevsko more je Lena koja formira veliku deltu. Nešto zapadnije se nalazi dugi estuarij rijeke Hatanga. Pored njih najveće rijeke koje se ulivaju u more su Anabar, Olenjok i Jana. Laptevsko more je prekriveno ledom tokom najvećeg dijela godine, međutim ledolomci omogućavaju da se njegova glavna luka Tiksi oslobodi leda. Lokalnu faunu čine morževi, bradate foke i morske krave.thumb|left|Led na Laptevskom moru
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Laptevsko more

Kategorija:Mora
Huai He

[mini|desno|200px|Granica između [Dinastija Song|dinastije Song i dinastije Jin se stabilizirala na rijeci Huai, nakon što su Jurčeni osvojili sjevernu Kinu 1127.]]

**Rijeka Huai** () je velika rijeka u Kini. Huai se nalazi na pola put između Žute rijeke i Jangcea, dvije najveće rijeke u Kini, te, poput njih, teče sa zapada na istok. Huai, međutim, ne utječe u more zbog čega se često plavi.

Linija koju tvore Huai i Qinling planine se smatra prirodnom granicom Sjeverne i Južne Kine.

Rijeka Huai je duga 1.078 kilometara a sliv joj pokriva površinu od 174.000 kvadratnih kilometara.

## Reference
## Vanjski linkovi
* https://web.archive.org/web/20041018152837/http://www.chinapage.com/river/huaihe/huaihe.html(https://web.archive.org/web/20041018152837/http://www.chinapage.com/river/huaihe/huaihe.html)

Kategorija:Rijeke u Kini
Istočnosibirsko more

**Istočnosibirsko more** je rubno more Arktičkog oceana.

Istočnosibirsko more se na sjeveru proteže do najsjevernije tačke ostrva Komsomolec (iz ostrvske grupe Severnaja Zemlja) koja se naziva Arktički rt, na jugu do obale Sibira, na zapadu do Novosibirskih ostrva i na istoku do rta Billings (u Čukotskom autonomnom okrugu) i do ostrva Wrangel. 

More graniči sa Laptevskim na zapadu i Čukotskim morem na istoku.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.britannica.com/place/East-Siberian-Sea

* Vremenska prognoza za Pevek (na ruskom)
* Vrijeme u Peveku za mjesec dana (na ruskom)
* 

Kategorija:Arktički okean
Kategorija:Mora
Kategorija:Pogranična mora
Anabar (rijeka)

mini|Anabar

**Anabar** (rus.: *Анабар, u gornjem toku Большая Куонамка*) je rijeka u sjeverozapadnom dijelu Jakutije u Rusiji. Rijeka je duga 939&nbsp;km, a površina njenog sliva je 100.000&nbsp;km2. Izvire na Srednjesibirskom gorju, a uliva se estuarskim ušćem u Laptevsko more. Bogata je ribom, u njenom porečju su nalazišta dijamanata, a zaleđena je od kraja septembra do kraja juna.

Anabar se formira na ušću Male Kuonamke i Bolšaje Kuonamke na rubu Sjevernosibirske nizije. Dužina pravog Anabara je 380&nbsp;km. Dvije rijeke koje ga formiraju izviru u sjeveroistočnom dijelu Anabarske visoravni, dijelu Srednje Sibirske visoravni. U njenom slivu ima mnogo jezera.

Sliv Anabara se nalazi između rijeka Khatanga i Olenyok. Ušće rijeke je u zalivu Anabar. Njen srednji godišnji protok iznosi 564 metara kubnih, jako koncentrisan početkom ljeta kada se led koji pokriva rijeku veći dio godine otapa. Rijeka Uele se ulijeva u Laptevsko more blizu ušća Anabara, ali nije njena pritoka.

Na Anabaru se nalaze sela Saskilah, Jurjung-Haja, Ebeljah i Žilinda.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://geohack.toolforge.org/geohack.php?pagename=Anabar_(river)&params=73.2052_N_113.5567_E_source:wikidata_type:river

Anabar
Anabar
Čukotsko more

**Čukotsko more** (ruski:Чукотское море) je rubno more Arktičkog okeana. Omeđeno je na zapadu prolazom De Long i ostrvom Wrangel, na istoku seže do Point Barrowa na Aljasci, iza kojeg se proteže Beaufortovo more. 
Beringov prolaz je južna granica i poveznica sa Beringovim morem u Tihom okeanu.lijevo|mini|Lomljenje morskog leda na Čukotskom moru tokom proljeća|225x225pikselMore ima približnu površinu od 595 000 km2 i plovno je samo četiri mjeseca u godini. Glavna geološka značajka dna Čukotskog mora je 700 kilometara dugačak bazen Hope, koji je na sjeveroistoku omeđen Heraldovim lukom. Dubine manje od 50 metara zauzimaju 56% ukupne površine. Čukotsko more ima vrlo malo otoka u usporedbi s drugim morima Arktika. 

More je dobilo ime po narodu Čukči, koji žive na njegovim obalama i na poluotoku Čukotka. Obalni Čukči tradicionalno su se bavili ribolovom, kitolovom i lovom na morževe u ovom hladnom moru. Polarni medvjedi koji žive na ledu Čukotskog mora jedna su od pet genetski različitih euroazijskih populacija te vrste.

## Također pogledajte 
* Sedam mora

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.britannica.com/place/Chukchi-Sea

Kategorija:Arktički okean
Kategorija:Mora
Program "Viking"

**Program Viking** se sastojao od dvije američke letjelice upućene na Mars, Viking 1 i Viking 2. Svaka letjelica se sastojala od dvije glavne komponente; orbitera, dizajniranog da načini fotografije površine planete i lendera konstruisanog da ispituje planetu s njene površine. Orbiteri su trebali služiti i kao komunikacioni sateliti između lendera i zemaljske baze.

Bila je to najskuplja i najambicioznija misija upućena na Mars, ikada. Koštala je otprilike 1 milijardu dolara. Bila je veoma uspješna i sakupila je najveću količinu podataka o Crvenoj planeti u narednih gotovo dvadeset godina.

Program Viking je izrastao iz NASA-inog ranijeg i ambicioznijeg Programa Voyager Mars, koji nije bio u vezi sa uspješnim Programom Voyager sprovedenog kasnih 1970-tih. Viking 1 je lansiran 20. augusta 1975, a druga letjelica, Viking 2, 9. septembra iste te godine, oba su nosile Titan III-E rakete.

Nakon orbitiranja oko Marsa i slanja slika korištenih za izbor sletišta, orbiter i lender su se razdvojili i ovaj drugi je ušao u marsovu atmosferu, te mehko prizemljio na odabrano mjesto. Orbiteri su nastavili sa snimanjem i provođenjem drugih naučnih operacija iz orbite, dok su lenderi razmjestili instrumente na površini.

## Također pogledajte 
* Istraživanje Marsa
* Spisak misija istraživanja Marsa
* Mars Science Laboratory
* Mars Pathfinder
* Opportunity
* Spirit

## Reference 
Kategorija:Istraživanje Marsa
Kategorija:Istraživanje Sunčevog sistema
Kategorija:NASA
Magnituda (astronomija)

mini|Ilustracija izvora svjetlosti od magnitude 1 do 3,5, u koracima od 0,5

**Magnituda** (***m***) zvijezde, planeta ili drugog nebeskog tijela označava mjeru njegova sjaja. Postoje prividna i apsolutna magnituda.

Skala kojom se mjeri magnituda potječe iz starih helenskih vremena kad su se zvijezde vidljive golim okom dijelile u šest *magnituda*. Najsvjetlije zvijezde bile su prve magnitude (*m* = +1), a najtamnije šeste magnitude (*m* = +6), što je granica ljudske moći opažanja (bez pomoći teleskopa). Svaki stepen magnitude smatrao se dvaput svjetljijim od sljedećeg. Ovaj ponešto grub način označavanja sjaja zvijezda popularizirao je svojevremeno Ptolomej u svom *Almagestu*, a općenito se smatra da ga je izmislio Hiparh. Ovaj originalni sistem nije mjerio magnitudu Sunca. Kako je osjetljivost oka na svjetlost logaritamska, rezultirajuća skala također je logaritamska.

Norman Robert Pogson je 1856. formalizirao sistem definirajući tipičnu zvijezdu prve magnitude kao zvijezdu koja je stoput svjetlija od tipične zvijezde šeste magnitude. Stoga je zvijezda prve magnitude oko 2,512 puta svjetlija od zvijezde druge magnitude. Stotinu puta manje sjajan objekt ima magnitudu otprilike za pet veću. 2,512 puta tamniji objekt ima magnitudu za jedan veću. Taj broj, peti korijen iz 100 (=2,512), poznat je kao ***Pogsonov omjer***.

Pogsonova skala originalno je fiksirana tako da Sjevernjača ima magnitudu 2. Astronomi su kasnije otkrili da je Sjevernjača blago varijabilna zvijezda pa su najprije prešli na Vegu kao referentnu zvijezdu, da bi danas definirali nultu tačku prema čitavom nizu zvijezda. Magnituda zavisi od talasne dužine svjetlosti.

Moderni sistem više nije ograničen na 6 magnituda. Izuzetno svijetli objekti imaju *negativne* magnitude. Naprimjer, Sirius, najsvjetlija zvijezda neba, ima prividnu magnitudu od -1.44 do -1.46. Teleskopi Hubble i Keck zabilježili su zvijezde s magnitudama od +30.

## Također pogledajte 
* Prividna magnituda
* Apsolutna magnituda
* Granična magnituda

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.astro.sunysb.edu/fwalter/AST341/magcol.html
* https://physicsfeed.com/post/stellar-magnitude/

Kategorija:Mjerne jedinice u astronomiji
Kategorija:Koncepti u astronomiji
Kategorija:Posmatračka astronomija
Mariner 9

**Mariner 9**, NASA-ina svemirska letjelica namijenjena istraživanju planete Marsa, i deveta iz programa Mariner. Lansirana je 30. maja 1971. godine pomoću rakete Atlas-Centaur iz Cape Canaverala. Bila je prva letjelica koja je uspješno ušla u Marsovu orbitu 13. novembra 1971. i prva koja je ušla u orbite neke druge planete uopšte, i pritom obavila nekoliko važnih istraživanja uz pomoć ugrađenih uređaja.

Komunikacija sa sondom prekinuta je namjerno 27. oktobra 1972. godine, nakon što je potrošila zalihe goriva za održavanje visine.

Očekuje se da će 2022. godine ući u Marsovu atmosferu, pri čemu će ili izgorjeti pri samom ulasku u atmosferu, ili pasti uništena na planet.

## Također pogledajte 
* Istraživanje Marsa

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Mariner 9 profil misije  pri NASA's Solar System Exploration
*NSSDC Master Catalog: Spacecraft - Mariner 9 
*NASA-JPL Vodič do Mariner 9
*neke od fotografija Marsa koje je načinio Mariner 9

Kategorija:Svemirske letjelice
Kategorija:Istraživanje Marsa
Kategorija:NASA
Kategorija:Svemirske letjelice NASA-e
Mars Global Surveyor

**Mars Global Surveyor** (*MGS*), NASA-in orbiter koji je bio namijenjen dvogodišnjem proučavanju Marsa. Lansiran 11. jula 1996. u Marsovu je orbitu ušao 12. septembra 1997. nakon čega su uslijedila četiri mjeseca kočenja solarnim pločama kako bi se orbiter smjestio na tačnu poziciju.

2. novembra 2006., tokom trećeg produženja misije, orbiter nije uspostavio komunikaciju sa kontrolom na Zemlji te je u januaru 2007. misija okončana.

## Također pogledajte 
* Istraživanje Marsa
* Mars Reconnaissance Orbiter
* Mars Express
* 2001 Mars Odyssey

## Reference 
## Vanjski linkovi
*NASA JPL Mars Link
*NASA pregled misije 
*Mars Global Surveyor Mission Profile by NASA's Solar System Exploration
*Global Surveyor Mission plan
*Malin Space Science Systems (kompletna galerija slika)
*Preliminary Report: MGS Loss of Contact  (objavljeno 13 April 2007)
*04/13/07: Mars Global Surveyor: Report Reveals Reasons for Loss.
*članak u New Scientist o testiranju teorije relativnosti
*04/13/07: Nasa confirmes first speculations about the reason for the loss of the spacecraft
*MGS Fotografije

Kategorija:NASA
Kategorija:Istraživanje Marsa
Kategorija:Svemirske letjelice NASA-e
Viking 2

**Viking 2** bila je druga od dvije letjelice u okviru uspješnog NASA-inog programa istraživanja Marsa – Viking. Sonda je bila identična letjelici Viking 1. Sa Marsa je slala podatke tokom 1281 sola, dok je orbiter uspješno obavljao svoju misiju do 25. jula 1978. godine.

## Misija
Viking 2 lansiran je pomoću rakete Titan III/Centaur a putovanje prema Marsu koje je trajalo 333 dana. Prije ulaska u orbitu, Orbiter je počeo snimati fotografije cijelog Marsa. Dana 8. augusta 1976, orbiter je ušao u orbitu dimenzija 1500 × 33.000&nbsp;km, s periodom obilaska od 24,6 sati.. Uskoro je početna orbita bila podešena u onu s periodom obilaska od 27,3 sati i periapsisom od 1499&nbsp;km s nagibom od 55.2°. Orbita je zatim prilagođena radi lakšeg snimanja odabranog mjesta za slijetanje landera.. 
Lander se od orbitera odvojio 3. septembra 1976. godine i potom je sletio u regiju Utopia Planitia (Utopijska ravnica) u 22:37:50 UT. Nakon slijetanja, nagib orbite povećan je na 75°.

### Orbiter
217x217px|lijevo|mini|Tanki sloj mraza na površini
Primarna misija orbitera završena je početkom solarne konjunkcije 5. oktobra 1976. godine. Produžena misija započela je 14. decembra 1976., nakon kraja solarne konjukcije. Orbiti je promijenjen nagib na 80° i smanjen periapsis na 778&nbsp;km. Misija orbitera uključivala je i bliske prelete pored Deimosa, jednog od Marsovih prirodnih satelita. U oktobru 1978. peripapsis orbite je ponovno smanjen, na 300&nbsp;km visine, a orbitalni period smanjen na 24 h. Orbiter je uskoro imao kvar na pogonskom sustavu te je pritom ispustio gorivo za kontroliranje visine. Nakon toga, orbiter je prebačen u orbitu dimenzija 302 × 33.176&nbsp;km i ugašen 25. jula 1979. godine. Tokom operativnog vijeka, orbiter je napravio 706 orbita i vratio 16000 fotografija.

### Lander
Lander se od orbitera odvojio 3. septembra 1976. u 19:39:59 UT. Nakon odvajanja, lander se kretao brzinom od 4&nbsp;km/s. Potom je upalio retrorakete, usporio i na 300&nbsp;km visine pravilno se orijentisao za ulazak u atmosferu. Toplotni štit usporio je lander prilikom prolaska kroz atmosferu.

Viking 2 je sletio 200&nbsp;km od kratera Mie u Utopia Planitia, na 48.269° sjeverno i 225.990° zapadno na visini od 4.23&nbsp;km od referentne visine.
Lender je bio u funkciji sve dok 11. aprila 1980. nisu otkazale baterije.

### Također pogledajte 
* Viking 1

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Istraživanje Marsa
Kategorija:Sletači
Kategorija:Planetarni orbiteri
Kategorija:Astronautika u SAD-u
Kategorija:NASA
Kategorija:Svemirske letjelice NASA-e
Divlje životinje

mini|desno|200px|Smeđi medvjed.
Naziv **divlje životinje** koristi se u pravilu za životinje koje žive u svom prirodnom staništu, dalje od čovjeka. To ih razlikuje od pripitomljenih, takozvanih domesticiranih životinja.

U ovu grupu spada i divljač, životinje koje čovjek lovi, a što je uređeno Zakonom o lovu. U svakodnevnom govoru, pojedine vrste divljih životinja nazivaju se prema srodnim vrstama koje su domesticirane. Tako se sive guske (*Anser anser*) nazivaju "divljim guskama", a *Anas platyrynchos* se naziva "divljom patkom", iako to nije jedina vrsta koju bi mogli uvrstiti u ovu grupu. Danas bi se divljim konjima mogli nazvati još samo Pševalskijevi konji, no naziv se u širem smislu koristi i za mustange, koji su, ustvari, potomci domesticiranih konja koji su se kasnije odvojili od čovjeka, i vratili se životu u prirodi.

Godišnja međunarodna trgovina može vrijediti milijarde dolara i utiče na stotine miliona pojedinačnih primjeraka. Globalne populacije divljih životinja značajno su se smanjile, za 68% od 1970. godine, kao rezultat ljudske aktivnosti, a među identifikovanim uzrocima su prekomjerna konzumacija, rast populacije i intenzivna poljoprivreda. Ovo se navodi kao dokaz da su ljudi izazvali šesto masovno izumiranje.
alt=A ground pangolin|lijevo|mini|207x207piksel|Prizemni pangolin
**Divlje životinje** se odnose na nepripitomljene životinje i nekultivirane biljne vrste koje mogu postojati u svom prirodnom staništu, ali su danas pojam "divlje životinje" uključeni u sve organizme koji rastu ili žive divlje u nekom području bez da ih je unio čovjek. Pojam "divlje životinje" je također bio sinonim za divljač, ptice i sisare koji se love radi sporta. Divlje životinje se mogu naći u svim ekosistemima. Pustinje, ravnice, travnjaci, gore, šume i druga područja, uključujući najrazvijenija urbana područja, imaju različite oblike divljih životinja. Dok se ovaj termin u popularnoj kulturi obično odnosi na životinje koje nisu dotaknute ljudskim ponašanjem, većina naučnika se slaže da je veliki dio divljih životinja pogođen njime.
[alt=A lion (Panthera leo)|mini|[Lav (*Panthera leo*). Lavovi su primjer harizmatične megafaune, grupe divljih vrsta koje su posebno popularne u ljudskoj kulturi.]]

## Također pogledajte 
* Biološka raznovrsnost
* Ekologija
* Ugrožena vrsta
* Prirodno okruženje
* Priroda
* Ornitologija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://wikianimals.eu/species/wild
* https://www.currentaffairs.org/news/wild-animals-deserve-rights-too

Kategorija:Životinje
Mars Exploration Rovers

mini|rover na početku misije, ilustracija
Dva Marsova rovera Spirit (Duh) i Opportunity (Prilika) na Mars su došli još u januaru 2004. godine. Njihova prvobitna misija je trebala trajati samo 3 mjeseca, ali roveri sjajno rade i njihova misija traje više od 7 godina.

## Pregled misije 
### Spirit 
Rover Spirit je trenutno na brdašcu Columbia Hills. Spirit je također imao problema, kao što se to očekivalo. Na Marsu ima mnogo prašine i vjetar je nosi svuda naokolo. Kako roveri rade na sunčevu energiju moraju imati solarne ploče. Na njih se također taloži prašina. Kako sve više ima prašine na solarnim pločama, roveri imaju sve manje energije. Upravo kada se na solarnim pločama rovera nataloži toliko prašine da znatno smanji dolazak energije u rovera, prođe pokraj rovera mala pješčana oluja i očisti ploče, tako da opet ima maksimum energije.

Jedan od ozbiljnijih problema je bio kada se Spiritu od mnogo podataka pretrpala memorija, tako da on više nije "poslušno" primao naredbe sa Zemlje. Taj problem se riješio brisanjem memorije. Još jedan od problema je bio blokiranje prednjeg točka Spirita.

### Opportunity 
Opportunity je sletio na sasvim suprotnoj strani Marsa. Kada je Opportunity došao do kratera Endurance, nije bilo sigurno je li prihvatljiv rizik da Opportunity uđe u krater jer možda neće moći izaći. Slično se i dogodilo. Kod prvog pokušaja izlaska iz kratera točkovi su mu proklizivali, da bi na drugom kraju kratera uspio izaći. Opportunity je krajem 2005. opet doslovno upao u probleme. Naime, prešao je preko mnogo malih pješčanih dina, ali jedna dina je bila malo veća od drugih. Pokušao je prijeći preko nje ali su mu točkovi upali u dinu. Nakon oko mjesec dana se ipak uspio izvući iz dine.

## Otkrića 
Rover Spirit je potvrdio mišljenje da je Marsom prije tekla voda, a Opportunity je naišao na željezni kamen veličine košarkaške lopte.

## Također pogledajte 
* Istraživanje Marsa
* Opportunity
* Spirit

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://marsrovers.jpl.nasa.gov/home/index.html
* http://www.space.com/marsrover/
* https://web.archive.org/web/20070707013236/http://www.lyle.org/mars/
* https://web.archive.org/web/20081007060808/http://www.markcarey.com/mars/
* https://web.archive.org/web/20120720040542/http://www.jpl.nasa.gov/missions/mer/
* https://web.archive.org/web/20040209023158/http://www.planetary.org/mars/mer.html

Kategorija:Sletači
Kategorija:Istraživanje Marsa
Kategorija:NASA
Kategorija:Svemirske letjelice NASA-e
Spisak MOK-ovih skraćenica za države

mini|Olimpijski krugovi
**Spisak skraćenica olimpijskih timova** sadrži 241 stavku, od kojih se 204 trenutno koristi. Međunarodni olimpijski komitet (MOK) za svaki Nacionalni olimpijski komitet (NOK) koristi po jednu skraćenicu od tri slova.

Neke MOK-ove skraćenice se ne slažu sa ISO3166-1 alpha-3 (kodovi država) od ISO-a. MOK-ove skraćenice za međunarodne sportske saveze nisu obavezujuće. Tako da su skraćenice timova na Igrama Komonvelta ili na svjetskim prvenstvima FIFA-e, FINA-e i/ili IAAF-a drugačije nego one koje se koriste na Olimpijskim igrama.

## Historija 
Na ZOI 1956. i LJOI 1960. su se po prvi put u službenim izvještajima koristile troslovne skraćenice za ekipe koje su učestvovale i za svaki NOK. U početku su ove skraćenice bile zasnovane na nacionalnom jeziku domaćina (npr. GIA za Japan dolazi od italijanskog imena za Japan: *Giappone*, jer su ZOI 1956. i LJOI 1960. održani u Italiji) ili su izvedene iz francuskog naziva (npr. COR za Južnu Koreju, francuski: *Corée*).

Za ZOI 1972, većina skraćenica je standradizirana. Ali u godinama koje su predstojale uvijek je dolazilo do promjena. 
Političke promjene tokom godina su dovodile i do promjene skraćenica, kao npr. nakon raspada Sovjetskog saveza, nakon raspada Jugoslavije, nakon ujedinjenja Njemačke ili Malavija, Libije, Mjanmara i Sudana.

## Skraćenice ekipa 
U nastavku su navedene sve olimpijske skraćenice zemalja koje su ikada korištene od strane Međunarodnog olimpijskog komiteta ili su navedeni u službenim olimpijskim izvještajima.
; Legenda:
* **Bold** označava da je stavka skraćenica koja se trenutno koristi u bazi podataka Međunarodnog olimpijskig komiteta.
*  označava sačuvane skraćenice od historijskih nacionalnih olimpijskih komiteta ili timova.
* *Italic* označava stavke koje predstavljaju historijske skraćenice, koje sada više nemaju upotrebu.

__NOTOC__

Kategorija:Olimpijske igre
Olimpijske skraćenice država
Skraćenice
MOK-ovih skraćenica za države
Velika nagrada Njemačke 2012.

**Velika nagrada Njemačke 2012.** (službeno poznata kao **"Formula 1 Grosser Preis Santander von Deutschland 2012"**) automobilska je utrka Formule 1 koja se održala 22. jula 2012. na stazi Hockenheimring u Hockenheimu, u Njemačkoj. Ovo je bila deseta utrka u sezoni 2012. i 59. utrka za Veliku nagradu Njemačke.

Vozač Ferrarija Fernando Alonso osvojio je drugu pol-poziciju u sezoni, i ukupno 22. u karijeri; ostvario je svoju treću pobjedu u sezoni i treću u Njemačkoj. Drugo mjesto zauzeo je Jenson Button iz McLarena, a treće mjesto osvojio je vozač Lotusa Kimi Räikkönen.

## Treninzi 
### Prvi trening (petak)
### Drugi trening (petak)
### Treći trening (subota)
## Kvalifikacije (subota)
: Mark Webber – kažnjen za 5 mjesta – zamjena mjenjača.
: Romain Grosjean – kažnjen za 5 mjesta – zamjena mjenjača.
: Nico Rosberg – kažnjen za 5 mjesta – zamjena mjenjača.
: Sergio Pérez – kažnjen za 5 mjesta – ometanje Alonsa i Räikkönena u kvalifikacijama.

## Utrka (nedjelja) 
: Sebastian Vettel je završio na drugom mjestu, ali je bio kažnjen dodavanjem 20 sekundi na vrijeme utrke za njegovo pretjecanje protiv Jensona Buttona izvedenog izvan granica staze.

## Rangiranje nakon utrke 
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je prvih 5 plasmana uključeno za obje tabele.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 30. pobjeda za Fernanda Alonsa;
* 77. i posljednji najbrži krug za Michaela Schumachera;
* 100. utrka za Lewisa Hamitona;
* 50. utrka za Kamui Kobayashi.

### Konstruktori 
* 219. pobjeda za Ferrari.

### Motor 
* 220. pobjeda za Ferrari.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Rezultati 1. treninga 
* formula1.com – Rezultati 2. treninga 
* formula1.com – Rezultati 3. treninga 
* formula1.com – Rezultati kvalifikacija 
* formula1.com – Rezultati utrke 
* stasf1.com – detalji utrke 

Kategorija:2012. u Njemačkoj
Njemacka
2012
Orijentacija

**Orijentacija** označava:

* Orijentacija (mentalna), kognitivna sposobnost orijentiranja ili snalaženja nekog subjekta u prostoru i/ili vremenu, odnosno u vlastitoj osobnosti
* Prostorna orijentacija, sposobnost snalaženja u bližoj (prostor-položaj-orijentacija) ili daljoj sredini 
* Seksualna orijentacija, spolno-specifična sklonost u biologiji i psihologiji 
* Orijentacija (Arhitektura), položaj nekog objekta prema stranama svijeta i okolini 
* Orijentacija (Matematika), formalizacija pojmova desno i lijevo, kao i formalizacija koncepta pravca 
* Orijentacija kristala, oblikovanje kristala u odnosu na njegovu unutrašnju strukturu

## Također pogledajte
* Riječ "Orijentacija" na Wiktionary
Spisak ISO 639 kodova

Postoji nekoliko spiskova koje se odnose na ISO 639.

* Spisak ISO 639-1 kodova (uključuje odgovarajuće ISO 639-2 i ISO 639-3 kodove)
*    Spisak ISO 639-2 kodova (uključuje ISO 639-1 kodove, nekoliko tabela odvojeno sa nazivom)
*    Spisak ISO 639-3 kodova (nekoliko strana, uključuje obim i vrstu)
*    Spisak ISO 639-5 kodova (ogranak, uključuje i odnos prema ISO 639-2 (ostala grupa / grupa)
*    ISO 639 makrojezik (sadrži spisak makrojezika uključujući ISO 639-1)
*    Spisak nepovezanih dvo-slovnih kodova u ISO 639 i ISO 3166

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://localizely.com/iso-639-1-list/

Kategorija:ISO
Kategorija:ISO 639
Pucnjava u Aurori 2012.

Dana 20. jula 2012. u gradu Aurora, nedaleko od Denvera u američkoj državi Colorado, osoba s  gas maskom ušla je u dvoranu kino-kompleksa Century 16 tokom ponoćne premijere filma *The Dark Knight Rises*. Nedugo potom je bacila kanister suzavca i iskoristivši paniku gledalaca otvorila vatru iz pištolja. Prema podacima, ubijeno je najmanje 14 osoba, a povrijeđeno više od 50. Američki mediji su objavili da se počinilac, za kojeg se tvrdi da je 24-godišnji James Holmes, nakon napada mirno predao policiji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:2012. u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Nasilje
Meandar

[Meandri na rijeci Cauto na [Kuba|Kubi|mini|desno|230px]]

**Meandar** je geografski pojam za zavojito korito rijeke koje krivuda u obliku slova - S -. Naziv je dobio po rijeci Meandri u Turskoj (tur.: Büyük Menderes). Meandar može biti i naziv za same okuke krivudave rijeke.

Razvoj meandra|mini|desno|200px

Obično se javlja kod ravničarskih tokova a nastaje erozivnim djelovanjem vodene struje na zemljište uz korito rijeke. Voda se ne kreće pravolinijski već vrtložno i po inerciji. Zbog ovoga erozija djeluje na pojedine tačke korita različito. Najslabije je djelovanje duž konveksnih, a najjače duž konkavnih stranica. Voda postupno ruši konkavne obale, i vremenom se dobija oblik meandra.

Izuzetak je uklješteni meandar, koji nastaje u planinama obilaskom vrhova, pa zato krivuda.

Na meandru se razlikuje vrat (najkraći razmak između konkavnih obala jednog meandra) i dužina - udaljenost na rijeci od početka do završetka vrata. Za vrijeme poplave voda preljeva meandar, pa voda poteče kraćim putem. Tako odsječeni meandri se pretvaraju u  riječno jezero.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
## Korištena literatura 
* Vojna enciklopedija, Beograd, 1973., knjiga peta, strana 358.

Kategorija:Vodene mase
Kategorija:Erozija
Bijelo more

**Bijelo more** (, ; 64–69° N) zaljev je Sjevernog ledenog mora i nalazi se između poluostrva Kola na sjeveru i poluostrva Kanin na sjeveroistoku. Površina mu je oko 90.000km2.

Bjelomorsko-baltičkim kanalom je povezan sa Baltičkim morem.

## Opis obale i mora 
Najveći zaljevi su Kandalakšanski, Oneški, Dvinski i Mezenski. Uz nekoliko manjih ostrva najznačajnija su Solovetcka ostrva. Prosječna dubina mora je 60m, dok je najveća dubina od 340m izmjerena u Kandalakšanskom zaljevu. Temperatura Bijelog mora je vrlo niska. Vrlo brzi prelaz između ljeta i zime odražava se i na toplinskim odnosima voda. Srednja temperatura u januaru iznosi od −10 do −13°C, dok su u julu temperature od 8 do 15°C.

## Svjetska baština 
Pored Bijelog mora, u okrugu Belomorski, nalazi se jedno od najvećih nalazišta sa petroglifima u Evropi  koji dokumentuju neolitsku kulturu u Fenoskandiji. Zajedno sa petroglifima na obalama Onjega jezera proglašeni su za svjetsku baštinu

Lokalitet sadrži 3.411 figura raspoređenih u 11 grupa. Petroglifi Bijelog mora uglavnom se sastoje od rezbarija koje prikazuju scene lova i jedrenja, uključujući njihovu pripadajuću opremu, kao i životinjske i ljudske otiske. Pokazuju značajne umjetničke kvalitete i svjedoče o stvaralaštvu kamenog doba. Petroglifi su povezani sa ostalim arheološkim nalazištima kao što su ostaci naselja i groblja.

U glavnom gradu Karelije, Petrozavodsku, nalazi se nacionalni muzej Karelije sa posebnim odjelom u kojem je kamenje sa originalnim potroglifima i opisom.

## Reference 
Kategorija:Mora
Kategorija:Atlantski okean
Kategorija:Baltičko more
Kategorija:Svjetska baština u Rusiji
Kategorija:Neolitski arheološki lokaliteti
Mars 2

**Mars 2** je sovjetska sonda lansirana s ciljem istraživanja Marsa.

Identična kao i letjelica Mars 3, koja je upućena poslije nje, sonda se sastojala od orbitera i lendera. Cilj misije je bio snimanje površine i oblaka, mjerenje temperature, istraživanje topografije, sastava površine, mjerenja atmosfere, magnetnih polja i sunčevog vjetra. Dio za spuštanje je oslobođen od orbitalnog dijela Marsa-2 dana 27. novembra 1971. Ugao ulaza u atmosferu je bio viši nego je planirano, sistem prizemljenja je otkazao i kapsula se razbila udarom o planetu.

Orbitalni dio je bio uspješan, i slao je podatke na Zemlju, zajedno sa orbiterom Marsa-3, od decembra 1971. do marta 1972. Ukupno su poslali 60 fotografija, koje su otkrile planine visoke 22&nbsp;km, atomski hidrogen i kisik u višim slojevima atmosfere, površinske temperature od -110 do +13&nbsp;°C, površinski pritisak 5.5 do 6 milibara, tragove vodene pare, ionosferu koja počinje na 80 do 110&nbsp;km visine, i čestice prašine do 7&nbsp;km u atmosferi. Podaci su omogućili mapiranje površine, i dali su saznanja o gravitaciji i magnetnim poljima Marsa.

## Reference 
*Mars 2 Lander  @ nssdc.gsfc.nasa.gov

## Reference 
* NASA-in katalog svemirskih letjelica 

## Vanjski linkovi 
*catalog of Soviet Mars images
*NASA's mars probe website 
*Ted Stryk's page on enhancing the partial photo   
*TASS notice on the Mars-3 landing (in Russian) (Wikisource)
* [ftp://ftp.seds.org/pub/info/newsletters/ejasa/1989/jasa8910.txt "The Rocky Soviet Road to Mars" by Larry Klaes - EJASA October, 1989]

Kategorija:Istraživanje Marsa
Kategorija:Sovjetski svemirski program
Hasino Vrilo

**Hasino Vrilo** je poznato izletište nedaleko grada Livna, u Livanjskom polju, jugozapadna Bosna i Hercegovina. Smješteno je na putu od Livna prema Tomislavgradu i dalje prema Mostaru i Hercegovini. Uz Ploče omiljeno je izletišta Livnjaka u ljetnim mjesecima, kao i omiljeno mjesto za školske izlete livanjskih učenika. Karakteristično je zbog meandriranja rijeke Sturbe na kojoj se nalazi, kao i zbog širokih travnatih prostranstava, koja su idelna za igranje nogometa, tenisa ili za kampovanje. Mještani okolnih seoskih naselja (Smričani, Žabljak) ovdje izvode svoje krave na ispašu zbog zdrave i sočne trave.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://livno.ba/wp-content/uploads/Glasnik-6-2012.pdf

Kategorija:Livno
Evropska zajednica za atomsku energiju

**Evropska zajednica za atomsku energiju** ili skraćeno **Euratom** (engleski *European Atomic Energy Community*) je međunarodna organizacija sastavljena od država članica Evropske unije. 
mini|desno|155x155px|Članice Euratom-a
Osnovana je drugim Rimskim ugovorom, potpisanim 25. marta 1957. godine. Danas Euratom, zajedno sa Evropskom zajednicom čini tzv. prvi stub Evropske unije. Euroatom je sve do 1967. imala vlastita tijela, kada su Ugovorom o spajanju tijela Euroatoma, Evropske ekonomske zajednice i danas više nepostojeće Evropske zajednice za ugalj i čelik, spojena.

Svrha Euroatoma bila je stvoriti posebno tržište za atomsku energiju, distribuirati je kroz države članice, razvijati je i prodavati višak državama nečlanicama.

Međutim, tokom godina njen opseg je značajno povećan kako bi pokrio širok spektar područja povezanih s nuklearnom energijom i jonizujućim zračenjem, kao što su zaštita nuklearnih materijala, zaštita od zračenja i izgradnja međunarodnog fuzijskog reaktora ITER.[lijevo|mini|1. aprila 1957. [Konrad Adenauer, Walter Hallstein i Antonio Segni potpisuju Evropsku carinsku uniju i Euratom u Rimu, Italija|252x252piksel]]Pravno se razlikuje od Evropske unije (EU) iako ima isto članstvo i njome upravljaju mnoge institucije EU; ali to je jedina preostala organizacija zajednice koja je nezavisna od EU i stoga izvan regulatorne kontrole Evropskog parlamenta. Od 2014. godine, Švicarska također učestvuje u programima Euratoma kao pridružena država.

Ujedinjeno Kraljevstvo je prestalo da bude član organizacije 31. januara 2020. Međutim, prema odredbama Sporazuma o trgovini i saradnji između Ujedinjenog Kraljevstva i EU, Ujedinjeno Kraljevstvo učestvuje u Euratomu kao pridružena država nakon završetka prelaznog perioda 31. decembra 2020.

Pokretačka snaga iza osnivanja Euratoma bila je želja Francuske da razvije nuklearnu energiju i nuklearno oružje bez potrebe da se oslanja na Sjedinjene Države i/ili Ujedinjeno Kraljevstvo. Troškovi nuklearnog razvoja također su bili veliki, što je motiviralo Francusku da podijeli troškove s ostalim članicama Evropske zajednice za ugalj i čelik (ECSC).

## Također pogledajte 
* Historija Evropske unije

## Vanjski linkovi 
*Službene stranice Euroatoma 

## Reference 
Kategorija:Evropska unija