open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viken (jezero)

**Viken** je jezero u obliku potkovice koje se nalazi sjeverozapadno od Karlsborga u švedskoj pokrajini Västergötland na visini od 91,8m iznad mora.

U Viken se ulijeva voda iz jezera Örlen na jugu i Unden na sjeveru, da bi se kasnije voda iz Vikena preko rječice Forsviksån ulijevala u veliko jezero Vättern, koji je drugo po veličini jezero u Švedskoj a peto u Evropi. Göta kanal prolazi pored jezera uz pomoć brani kod Tåtorpa na zapadu i Forsvika na sjeveru. 1824. razbijen je rt Spetsnäset, koji je štrčao na istočnom dijelu Vikena, i time je stvoren Spetsnäskanalen, što je skratilo put Göta kanala za 3 nautičke milje (1 nautička milja = 1.852 metara).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Slike jezera Viken 

Kategorija:Jezera u Švedskoj
Kategorija:Västergötland
Kristianstads län

mini|250p|Crkva u Kristianstadu iz 17. vijeka koju je kralj Kristian IV, osnivač grada, dao izgraditi
**Kristianstads län** je bio kanton u Švedskoj u periodu od 1718. - 1997. Glavni grad kantona je bio Kristianstad. Kristianstads län, zajedno sa kantonom Malmöhus län, pripao je novoosnovanom Skåne länu 1997. godine

## Općine 
Posljednje ujedinjenje općina sprovedeno je 1. januara 1974. godine, te se u sklopu kantona nalazilo 13 općina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bivši kotari u Švedskoj
Malmöhus län

mini|250p|Dvorac u Malmöu

**Malmöhus län** je bila provincija u Švedskoj koja se nalazila na jugozapadnom dijelu historijske pokrajine Skåne. Provincija je dobila ime po dvorcu koji se nalazio u glavnom gradu Malmöu.

1669. došlo je do ujedinjenja sa Helsingborgs länom i Landskrona länom. Međutim, Malmöhus län je, zajedno sa  Kristianstads län, pripao novoosnovanoj provinciji Skåne länu 1997.

## Općine 
Posljednje ujedinjenje općina sprovedeno je 1. januara 1977. i tada se u sklopu provincije nalazilo 20 općina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bivši kotari u Švedskoj
Okrug Halland

**Okrug Halland** () je okrug na zapadnoj obali Švedske. Glavni grad okruga je Halmstad. Okrug je osnovan 1719.

## Geografija 
okrug Halland graniči s okruzima Västra Götaland na sjeveru, Kronoberg i Jönköping na istoku i Skåne na jugu. Na zapadu ga okružuje moreuz Kattegatt između Danske i Švedske. U sklopu okruga ulaze historijske pokrajine Halland, Västergötland i Småland.

Površina okruga iznosi 5.454&nbsp;km2, što je 1,3% od ukupne površine Švedske. Okrug broji 288.527 stanovnika (3,1% od ukupnog broja stanovnika), a gustoća naseljenosti je 52 stanovnika/km2. Veći dio stanovništva je nastanjen u priobalnom području, koji je velikim dijelom pogodan za poljoprivredu, dok je unutrašnjost okruga većinom prekrivena šumama.

### Najveća mjesta 
* Halmstad (53.487) (broj stanovnika 2000)
* Varberg (25.067)
* Falkenberg (18.580)
* Kungsbacka (17.133)
* Billdal (9.053)
* Onsala (6.893)
* Laholm (5.644)

## Historija 
okrug Halland je osnovan 1719. i još uvijek se u sklopu okruga nalazi veliki dio pokrajine Halland. 1971. Okrugu su pripojene župe Grimmared, Gunnarsjö, Älvsered i Kungsäter, koje su dotad pripadale okrugu Älvsborgs län. Istovremeno su dvije župe, Lindome i Östra Karup, koje su tada pripadale okrugu Halland, pripojene okruzima Göteborgs och Bohus länu i Kristianstads länu. Godine 1974. došlo je do ponovnog korigovanja granica. Tadašnje župe okruga Jönköping (Femsjö, Färgaryd, Jälluntofta, Långaryd i Södra Unnaryd) pripale su okrugu Halland.

## Administrativna podjela 
desno|253x253px
okrug Halland je podijeljen na šest općina. Najveća općina okruga je Halmstad (88.282 stanovnika), a najmanja Hylte (10.409 stanovnika).

### Općine 
* Falkenberg (39.706)
* Halmstad (88.282)
* Hylte (10.409)
* Kungsbacka (70.058)
* Laholm (23.079)
* Varberg (54.920)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Halland

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Laponija (Švedska)

**Laponija** je švedska pokrajina na sjeveru Norrlanda. Graniči sa pokrajinama Norrbotten, Västerbotten, Ångermanland i Jämtland, te sa Norveškom i Finskom. 

## Geografija 
Laponija je sastavni dio okruga Västerbottens län, Norrbottens län i Jämtlands län. Norrbotten i Lappland presjeca sjeverni polarni krug.

Pokrajina obiluje šumama, planinama i tundrama. U Lapplandu se nalazi Kebnekaise, najveća planina Švedske. Lappland, sa svojih 109.702 km2 površine što je 1/4 od ukupne površine, je najveća švedska pokrajina. Ponekad je nazivaju "posljednja divljina Evrope". Pokrajina ima samo 100.980 stonavnika, te je gustoća naseljenosti 0,9 stanovnika/km2. 

## Nacionalni parkovi 
*Abisko
*Björnlandet
*Muddus
*Padjelanta
*Sarek
*Stora Sjöfallet
*Vadvetjåkka

## Gradovi 
*Kiruna 
*Gällivare 
*Jokkmokk 
*Arjeplog 
*Arvidsjaur 
*Sorsele
*Malå 
*Storuman 
*Lycksele 
*Vilhelmina
*Åsele
*Dorotea

## Jezera 
*Akkajaure
*Hornavan
*Stora Lulevatten
*Storuman
*Torneträsk
*Uddjaure
*Vassaraträsk

## Rijeke 
*Luleälven
*Kalixälven
*Piteälven
*Skellefteälven
*Torneälven
*Umeälven
*Ångermanälven
*Vindelälven
*Öreälven
*Lögdeälven
Breza (Polimlje)

**Breza** je značajna karavanska stanica i trg u Polimlju.

Smatra se da je srednjovjekovno naselje Breza u Polimlju današnja Breza u pljevaljskom kraju. Ona je smještena ispod visa Breza, između sela Mataruga i Kozice, a u blizini srednjovjekovnog grada Koznika. Breza je imala podgrađe Podbrezu.

Svoj razvoj Breza može da zahvali trgovačkom putu koji je iz Dubrovnika vodio u Prijepolje i Komorane. Kao i Polimlje i područje Breze postalo je bosansko 1373., poslije sloma srpskog oblasnog gospodara Nikole Altomanovića. Breza je pripadala posjedu roda Kosače.

Breza se prvi put pominje 1398. kroz dva primjera u vezi sa bosanskim robljem (de Briesa contrata Bosne; de Briesi partium Bossine). Breza je pomenuta i 1405. (de Isbriexa Bossine). Dvadesetih i tridesetih 15. vijeka Breza se pominje u tridesetak dokumenata koji se odnose na dubrovačku karavansku trgovinu. Breza je cilj brojnih karavana, što govori o razvijenom trgu na tom području i usputno mjesto kuda prolaze karavani do svojih daljnjih uporišta što pokazuje da se razvila iz karavanske stanice.

Kategorija: Gradska naselja u srednjovjekovnoj Bosni
Jednačina

[mini|Prva jednačina, ikada napisana, od strane [Robert Recorde|Roberta Recordea, koji je izmislio znak jednakosti.]]
**Jednačina** je matematički pojam koji izražava vezu između poznatih i nepoznatih veličina posredstvom znaka jednakosti koji izjednačava lijevu i desnu stranu jednačine. Razlikujemo matematički identitet, gdje se  ustanovljava jednakost lijeve i desne strane, 
:2 + 3 = 5\,.

Za svaku datu vrijednost x, uvijek je tačno 
:x - x = 0.
:Dvije gornje jednakosti su primjeri identiteta.
:x + 1 = 2 nije identitet

Gornja jednačina je netačna za beskonačno mnogo vrijednosti promenljive x. Tačna je za samo jedno jedinstveno rješenje, a to je je x=1. 
Ako je poznato da je jednačina tačna, ona daje podatak o vrijednosti x. Uopšteno, vrijednosti promenljivih za koje je jednačina tačna nazivaju se rešenje jednačine. Riješiti jednačinu znači naći njena rješenja.

;Primjer
:(x + 1)^2 = x^2 + 2x + 1 je identitet, dok je
:(x + 1)^2 = 2x^2 + x + 1 jednačina, čija su rješenja x=0 i x=1.

Slova sa početka alfabeta, kao što su  a ,  b   , c   koriste se za označavanje konstante, a slova sa kraja alfabeta, kao što su  x ,  y  ' z  za označavanje promjenljive.

Neka su data preslikavanja   f   i  g . Često moramo naći skup  S  takav da je:
:: {f/S}(x)= {g/S}(x)   za svako   x \in S .
Treba riješiti jednačinu
: f(x)= g(x) 
Ako ne postoji takvo  x  jednačina je nemoguća.
Formula  f(x)   je definisana ako je   f(x)   određen skup. Skup brojeva za koje je  f(x)  definisana nazivamo prirodno područje definicije

=Osobine=
Ako je jednačina u algebri tačna, sljedeće operacije se mogu sprovesti da bi se dobila nova tačna jednačina:
## Teorem 1 
Ako je   h(x))  definisana  tada su jednačine
:f(x)+ h(x)= g(x)+ h(x)
:f(x)=g(x)  ekvivalentne.
## Teorem 2 
:Za   a \ne 0)   
:  af(x)=ag(x)  je ekvivalentna sa f(x)=g(x)

## Teorem 3 
Ako su f(x)=g(x)  ekvivalentne  onda su i pojedinačne jednačine f(x)h(x)=g(x)h(x)  ekvivalentne i nova rješenja su rješenja jednačine f(x)=g(x)

## Teorem 4 
f(x)=g(x) je podjednačina jednačine  \left | f(x) \right \vert = \left | g(x) \right \vert

= Također pogledajte =

* Nejednačina
* Nejednakost
* Linearna jednačina
* Kvadratna jednačina
* Kubna jednačina
* Kvartna jednačina
* Kvintna jednačina
* Neodređena jednačina
* Diferencijana jednačina
* Integralna jednačina
* Funkcionalna jednačina
* Diofantska jednačina
* Spisak jednačina
* Parametarska jednačina
* Polinomalna jednačina
* Naučne jednačine imenovane po ljudima

Kategorija:Elementarna algebra
Tursko-bosanski rječnik iz Gornjeg Vakufa

**Tursko-bosanski rječnik iz Gornjeg Vakufa** je rukopisni Tursko-bosanski rječnik najvjerovatnije iz 19. vijeka pisan neshi pismom.

Polovinom 20. vijeka, Omer ef. Štulanović, imam Mehmed-begove džamije u Gornjem Vakufu, pronašao je jedan rukopisni Tursko-bosanski rječnik. Rukopis ima 14 nenumeriranih lista veličine 17x21 cm, a pisan je na tanjem bijelo-žućkastom papiru. Djelo nema nikakve zabilješke o autoru, datumu nastanka ili prepisivaču. Ali, sudeći prema papiru, pretpostavlja se da je djelo iz 19. vijeka. Rječnik sadrži oko hiljadu riječi pisanih uvježbanim i lijepim neshi pismom. [1][2]

Glavno obilježje rječnika je ikavica, koja se u narodu gornjevakufskog kraja do danas održala. Neke karakteristične riječi u tom rječniku su sljedeće: lino (*lijeno*), obać (*obići*), prominit, vitar, procidit, popriko, ždribe, mira, striha, liskovina, drin, bisnit, srist (*susresti*), bristovina, nidra (*njedra*), mihur, potriban, pina (*pjena*), smrika, slipi miš, svitlac, samlit, ujist (*ugristi*), mličac, srića, prikosutra večeri, briza, hitit, podnožnik, pripelica, mih, mriža, prominut, puca itd. Također se navode i slavenski narodni nazivi za mjesece koji su u ravnopravnoj upotrebi u bosanskom jeziku: siječanj, kolovoz, rujan, studeni i prosinac. 

## Reference

Kategorija:Bosanski jezik
Kategorija:Gornji Vakuf-Uskoplje
Keith McDermott

**Keith McDermott** (Kit Makdermot) (1953-) je američki glumac i pisac.

Rodio se 28. septembra 1953. u Houstonu, Teksas. Diplomirao je scenske umjetnosti na Univerzitetu u Ohiou. 1970-ih živio je sa autorom Edmundom Whiteom u New York-u.

## Rad 
### Štampa 
* Acqua Calda, Carroll & Graf Publishers
* Lessons from Our Fathers, Durban House Publishing

### Pozorište 
* Harold and Maude kao Harold 
* A Meeting by the River kao Tom Mar
* Equus kao Alan Strang - zamjena

### Film 
* A Slipping-Down Life (1999) .... Paul Ogle
* Ignatz & Lotte (1995) .... Ignatz
* Without a Trace (1983) .... Philippe
* Tourist Trap (1979) .... Woody
* How the West Was Won - The Rustler (1979) .... Everett

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Američki pisci
Kategorija:Američki glumci
Kategorija:Biografije, Houston
Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Živi ljudi
Vindel (rijeka)

**Vindel** (švedski. *Vindelälven*) je rijeka u Švedskoj koja protiče kroz pokrajine Lappland i Västerbotten. Izvire u općini Arjeplog kod planine Vuodnatjakka u Lapplandu, blizu norveške granice i teče jugoistočno prema Baltičkom moru. Na rijeci se nalaze Sorsele, Vindeln i Vännäsby. Nakon ca 445&nbsp;km toka, 25&nbsp;km prije obale mora, ulijeva se u Ume, najveću rijeku Västerbottena.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Vindelälven

Kategorija:Rijeke u Švedskoj
Sokolović

**Sokolović** je prezime koje se, gotovo podjednako, može naći i kod pravoslavaca i kod muslimana. Prisutno je u muslimanskim krajevima Federacije BiH, a u Srbiji, pretežno u južnim i istočnim dijelovima zemlje (zaječarski i leskovački kraj). Također je prisutno među srpskim stanovništvom na Kordunu. U Srbiji vuče porijeklo od ptice Sokola (često lično ime u pomenutim krajevima i kod Bugara), a u Bosni od imena sela (odn. porodice ili plemena) *Sokolović*.

Znameniti Sokolovići:

* Mehmed paša Sokolović, veliki vezir Otomanske imperije
* Makarije Sokolović, patrijarh SPC
* Antonije Sokolović, patrijarh SPC
* Gerasim Sokolović, patrijarh SPC
* Savatije Sokolović, patrijarh SPC
* Gligor Sokolović, četnički vojvoda
* Milorad Sokolović, košarkaš Crvene Zvezde i reprezentacije SFRJ, generalni sekretar KSJ, selektor ženske košarkaške reprezentacije SFRJ i novinar.
* Zoran Sokolović, bivši ministar Srbije i SRJ
* Zijah Sokolović, glumac
* Semka Sokolović, glumica
* Ferhat paša Sokolović, Paša - izgradio Banjaluku
* Slobodan Sokolović, inženjer (savetnik ministra energetike)
* Ana Sokolović, kompozitorka
* Faruk Sokolović, filmski reditelj
* Džemal Sokolović, profesor i direktor Institute for Strengthening Democracy in Bosnia
* Željko Sokolović, matematičar

Kategorija:Bošnjačka prezimena
Kategorija:Hrvatska prezimena
Kategorija:Srpska prezimena
Kategorija:Crnogorska prezimena
Ångermanland

**Ångermanland** (fon. *Ongermanland*) je historijska pokrajina u Norrlandu na sjeveru Švedske. Graniči sa pokrajinama Medelpad na jugu, Jämtland na zapadu, Lappland i Västerbotten na sjeveru, dok je na istoku okružuje Botnijsko more (*Bottenhavet*).

## Geografija 
Veliki dio pokrajine je u sastavu okruga  Västernorrland, dok su ostali manji dijelovi pripali okruzima Västerbotten i Jämtland. Pokrajina se prostire na površini od 19.800&nbsp;km2 i broji 140.188 stanovnika. Najnaseljeniji gradovi pokrajine su Örnsköldsvik i Härnösand. Bunkfjället (740m) je najveća planina pokrajine, a Tåsjön najveće jezero. U Ångermanlandu se nalazi i nacionalni park Skuleskogen, brdovito obalno područje Baltičkog mora južno od Örnsköldsvika na površini od 2.950 hektara. 
Ova pokrajina poznata je u svijetu po svom geološkom fenomenu, drevnim liticama koje se uzdižu iz mora i naziva se ''Visoka obala (Höga Kusten). Službeno je uvrštena na UNESCO-ovu listu svjetske baštine.

## Gradovi 
*Härnösand 
*Örnsköldsvik 
*Sollefteå 
*Kramfors

## Jezera 
*Betarsjön
*Gissjön
*Graningesjön
*Lemesjön
*Stora Degersjön
*Ödsbysjön
*Önskasjön

## Rijeke 
*Hörnån
*Öreälven
*Leduån
*Lögdeälven
*Husån
*Gideälven
*Moälven
*Nätraån
*Ångermanälven

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Karta i info o Ångermanlandu
Darfur

mini|desno|300px|Darfur na karti Sudana
**Darfur** () je regija u zapadnom Sudanu. Administrativno je podjeljena u tri kantona; Garb Darfur (Zapadni Darfur), Janub Darfur (Južni Darfur), i Šamal Darfur (Sjeverni Darfur). Darfur je dospio u fokus međunarodne javnosti zbog sukoba nomadiziranog arapskog stanovništva koje živi od stočarstva i stalno naseljenog crnačkog stanovništva koje živi od poljoprivrede. Srž konflikta je kontrola nad vodom i zemljom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20100626162907/http://www.fride.org/project/12/the-gap-between-narratives-and-practices-darfur-responses-from-the-arab-world
* https://web.archive.org/web/20080610104922/http://www.eyesondarfur.org/
* https://web.archive.org/web/20141015171527/https://www.radiodabanga.org/
* https://web.archive.org/web/20130529001352/http://www.sauverledarfour.eu/

Kategorija:Sudan
Medelpad

**Medelpad** je historijska pokrajina u Norrlandu u središnjoj Švedskoj. Graniči sa pokrajinama  Hälsingland na jugu, Härjedalen na zapadu, Jämtland na sjeverozapadu i Ångermanland na sjeveru, a na istoku je okružuje Botnički zaljev.

## Geografija 
Medelpad se prostire na površini od 7.058&nbsp;km2 na 200–300 m nadmorske visine, i broji 122.058 stanovnika. Grad Sundsvall, osnovan 1624, sa svojih 55.000 stanovnika je najnaseljenije mjesto pokrajine. 500&nbsp;km2 pokrajine se nalazi pod vodom. Holmsjön i Leringen su najveća jezera, a Myckelmyrberget, sa svojih 577 m, je najviša planina. Veliki dio pokrajine se prostire između rijeka Ljungan i Indalsälven, koje su i najduže rijeke Medelpada.

## Planine 
*Myckelmyrberget, 577 m
*Flataklocken, 465 m
*Getberget, 352 m
*Nolbykullen, 179 m

## Jezera 
*Havern
*Hasselsjön
*Holmsjön
*Leringen
*Lindsjön
*Marmen
*Malstabodssjön
*Rännösjön
*Stor-Laxsjön
*Stödesjön
*Viggesjön

## Rijeke 
*Indalsälven
*Ljungan
*Ljustorpsån
*Selångersån

## Vanjski linkovi 
*Ptice Medelpada
*Karta i info o Medelpadu
Ljusnan

**Ljusnan** je rijeka u središnjoj Švedskoj koja teče kroz historijske pokrajine Härjedalen i Hälsingland i ulijeva se u Botnički zaliv. Na rijeci, dugoj 440&nbsp;km, se nalazi 18 hidrocentrala. 2001. Ljusnan je proizvela 4,5 TWh električne energije.

Ljusnan izvire kod Ramundberget u Skandinavskom gorju na sjeverozapadu Härjedalena i teče jugoistočno prema Ljusne, 15&nbsp;km južno od Söderhamna, gdje se ulijeva u Botnički zaljev. Duž rijeke se nalaze mnoga nastanjena manja mjesta, među kojima Sveg, Ljusdal i Bollnäs. Najveća pritoka Ljusnan je Voxnan, koja je ulijeva kod Bollnäsa i jezera Varpen.

## Pritoke 
*Voxnan
*Florån
*Rösteån
*Partån
*Enan
*Svartån
*Ronden
*Kvarnån

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rijeke u Švedskoj
Voxnan

**Voxnan** je 190&nbsp;km duga rijeka u švedskoj pokrajini Hälsingland. Izvire u malom mjestu Siksjön na granici prema Härjedalenu. Gornji tok rijeke je potpuno nenaseljen. Voxnan protiče kroz mnoga mjesta, među kojima i mjesta Voxna (po kojoj je dobila ime), Edsbyn, Ovanåker i Alfta. Ulijeva se u Ljusnan kod jezera Varpen.

## Pritoke 
*Björnån
*Loån
*Flaxnan
*Hässjaån

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Info o Voxnan

Kategorija:Rijeke u Švedskoj
Hälsingland

**Hälsingland** (fon. *Helsingland*) je historijska pokrajina na jugu Norrlanda u Švedskoj. Graniči sa pokrajinama Gästrikland na jugu, Dalarna i Härjedalen na zapadu i Medelpad na sjeveru, dok je na istoku okružuje Botnički zaljev.

## Geografija 
Velikim dijelom pokrajina pripada okrugu Gävleborgs län, dok je neznatan dio pokrajine na sjeverozapadu (Ytterhogdal) u sastavu Jämtlands läna. U pokrajini se nalaze općine Bollnäs, Hudiksvall, Nordanstig, Ovanåker i Söderhamn. Najstariji gradovi Hälsinglanda, Hudiksvall (osnovan 1582) i Söderhamn (osnovan 1620), su 300 godina bili i jedini gradovi pokrajine, sve do 1942. kada je Bollnäs dobio status grada.

Pokrajina se prostire na površini od 14.264&nbsp;km2 i broji 133.540 stanovnika. Oko 85% površine je prekriveno šumama, tako da je šumska industrija glavni izvor prihoda. Rijeka Ljusnan, koja izvire u pokrajini Härjedalen i protiče duž cijelog Hälsinglanda ulijevajući se na kraju u Botnijsko more kod mjesta Ljusne, je najvažnija rijeka pokrajine, dok je Dellensjöarna najveće jezero. Garpkölen, sa svojih 671 m, je najviša planina Hälsinglanda.

## Mjesta 
*Kilafors
*Lingbo
*Ljusdal
*Ljusne
*Los
*Ovanåker
*Ramsjö
*Sandarne
*Segersta
*Vallsta
*Viksjöfors
*Ytterhogdal

## Jezera 
*Amungen
*Bergviken
*Norra Dellen
*Södra Dellen
*Grängen
*Hennan
*Lössnan
*Timssjön
*Ullungen
*Varpen

## Rijeke 
*Gnarpsån
*Harmångersån
*Delångersån
*Nianån
*Enångersån
*Trönöån
*Ljusnan
*Voxnan
*Svågan

## Vanjski linkovi 
* Historija Hälsinglanda, Medelpada i Ångermanlanda
* Hälsingegårdar
Ume (rijeka)

**Ume rijeka** (švedski *Umeälven*) je sa svojih ca 450 km najveća rijeka švedske pokrajine Västerbotten. Izvire kod jezera Överuman blizu norveške granice u općini Storuman, jugozapadni Lappland. Protiče kraj jezera Storuman i ulijeva se u Botnički zaljev kod malog gradića Holmsunda, u blizini Umea. Najveća pritoka je Vindelälven, koji se ulijeva u Ume kod Vännäsbya.

### Ostale pritoke 
*Jovattsån
*Tärnaån
*Gejmån
*Kirjesån
*Juktån
*Ramsån

## Također pogledajte 
* Torne (rijeka)

### Vanjski linkovi 
*Umeälven

Kategorija:Rijeke u Švedskoj
Medakovo

**Medakovo** je naseljeno mjesto u općini Tešanj, Bosna i Hercegovina. Naselje Medakovo se prostire od Trebačkog brda do Šija i brda Novog Sela. Nepoznato je kada je ovo selo moglo nastati, ali prema predanju nastalo je sredinom 19. vijeka. Za vrijeme Osmanlijskog carstva naselje je bilo grupa imanja i njiva i kroz njega je prolazio glavni put do Tešnja iz tadašnjih okolnih naselja. Kroz Medakovo prolazi glavna cesta do industrijalne zone Bukva i Tešnja. MZ Medakovo posjeduje društveni dom koji nije u upotrebi.

## Historija 
Prostor Medakova je bio naseljen već prije skoro hiljadu godina. Medakovo se nalazi neposredno u blizini prahistorijskog nalazišta na Trebačkom brdu čime postoji mogućnost da je ovo područje bilo naseljeno i u doba prahistorije. U Medakovu se nalazi izvorište Kraljevac koje bilo u posjedu bosanske kraljevske porodice Kotromanići. Prvo naselje na području Medakova bili su Križanovići koji si pripadali mjestu Bukva. Tokom turske vladavine u blizini sela nalazilo se selo Čifluk što je značilo feudalni posjed pa tako da je moguće da je i Medakovo bilo posjed. Mjesna zajednica Medakovo podignuta je u 19. vijeku tokom Austro-Ugarske vladavine, a iz tog perioda ostao je mlin na rijeci Tešanjci. Najveće naseljavanje ovih teritorija počinje početkom 20. vijeka emigracijom iz susjednih sela Šije i Trepče. U drugom svjetskom ratu u Medokovu nije bilo velike štete, ali je bilo zatvorenika kao što su Ago Ćostović i Lazić Petar koji su bili zatvorenici Jasenovca. za Tokom ratnih dešavanja Medakovo nije uopšte bilo izloženo napadima osim granata koje su padale. Nakon rata dolazi novi val naseljavanja izbjeglica iz 
Doboja i Teslića. Medakovo ima dvije važne prometnice, a to su Medakov-Šije koje skraćuju put za oko 30 kilometara i Doboj Tešanj. Medakovo je uključeno i u projekat autoputa Koridor 5c.

## Stanovništvo 
## Zaseoci 
Zaseoci i mahale u naselju Medakovo su:
* Beganovići,
* Brezovače,
* Centralni dio (mahala kod škole),
* Ćostovići,
* Grič,
* Huremovići,
* Ibrahimkadići (donji),
* Ibrahimkadići (gornji),
* Križanovići,
* Muminovići,
* Salkanovići,
* Stojčinovići,
* Šahbegovići.

## Bogomolje 
U Medakovu postoje džamija i kapela u zaseoku Križanovići. Prva džamija je sagrađena 1912. godine, a na temelju iste 1970. godine sagrađena je nova džamija. Rekonstrukcija džamije obavljena je 2001. i 2008. godine.

## Institucije 
U Medakovu se nalazi škola do devetog razreda, a to je Osnovna škola "9. septembar" Medakovo sa područnom školom do petog razreda čija se zgrada nalazi u Trepču. Škola je izgrađena šedzdesetih godina prošlog vijeka i nju pohađaju đaci iz Trepča (od petog do devetog razreda), Novog Sela, Dubalj i Medakova.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Tešanj
Torne (rijeka)

**Torne** (samijski *Duortnoseatnu*, finski *Tornionjoki*, švedski *Torne älv*) je najveća rijeka švedske pokrajine Norrbotten. Izvire u Lapplandu, iz Torne träsk koji je veliko jezero na granici između Švedske i Norveške. Najveće pritoke su rijeke Vittangi, Lainio i Muonio. Posljednjih 150&nbsp;km prije ušća u Botnički zaljev, najsjevernijeg dijela Baltičkog mora, rijeka čini granicu između Švedske i Finske kod gradova Haparanda i Tornio. Područje koje okružuje rijeku naziva se Tornedalen.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rijeke u Švedskoj
Kategorija:Rijeke u Finskoj
Al'Dino

'''Al' Dino''' (Aldin Kurić) rođen 21. juli 1970. godine u Jajcu, Bosna i Hercegovina je bosanskohercegovački kantautor zabavne i etno-pop muzike.

## Biografija
Djetinjstvo provodi u Jajcu, gdje završava nižu i srednju muzičku školu, a u njemačkom gradu Freiburgu završava školu jazza. U svojoj petoj godini života uči svirati gitaru, a slijede harmonika, klavir i na koncu bas. Pjevati je počeo tek u srednjoj školi. Jedan je od predstavnika novog pravca u bosanskoj zabavnoj i pop muzici, koji uz klasični šlagerski aranžman uključuje etno pop prizvuk bosanskog i balkanskog podneblja. Nekoliko se puta predstavljao na domaćim festivalima, a par puta učestvovao je i na nacionalnom Izboru za Pjesmu Eurovizije u Sarajevu. Ima dva sina i živi u Sarajevu.

## Diskografija 
* Odlaziš (2000)
* Na drugoj adresi (2003)
* Kopriva (2005)
* Stariji (2008)
* Zavjet ljubavi (2011)
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Biografije, Jajce
D
D
D
Kategorija:Živi ljudi
Korali

desno|250p

**Korali **(Anthozoa) su morske životinje. Žive kolonijalno u svim morima kako tropskim tako i polarnim. Kolonije mogu biti raznih veličina, od veoma malih pa do visine od nekoliko metara. Na pločastoj osnovi koralnog polipa nalaze se usta okružena prstenom pipaka. Suprotni dio je baza i služi za pričvršćivanje korala za podlogu. Veličina im je od nekoliko milimetara do nekoliko centimetara u prečniku. Jedan od najvećih korala je Fungia samostalan koral veličine 25&nbsp;cm u prečniku.

Oni mogu biti:
#sesilni pričvršćeni za podlogu 
#slabo pokretljivi polipi
Boja im je različita: bijela, crvena, žuta, plava, zelena, i ljubičasta, a dobijaju ih od prirodnih pigmenata. Neke alge žive u simbiozi sa koralima i daju im boju. Na površini korala su izrasline – pipci. Služe za odbranu ili se pomažu njima pri ishrani. Sadrže žarne ćelije – nematociste.
desno|250p
**Probavni trakt ili sistem organa za varenje** počinje ustima i ide u stomačnu šupljinu,koja je podijeljena longitudinalnim membranama – mesentarije. One sadrže i reproduktivne ćelije.

**Respiratorni sistem** (sistem razmjene gasova) – razmjena gasova vrši se duž čitavog tijela korala.

Korali se hrane:
#zooplanktonima 
#sitnim ribama
#drugom hranom organskog porijekla
Korali koji učestvuju u građi koralnih sprudova hrane su noću i to zoonxanthellae.

## Razmnožavanje 
Razmnožavanje korala može biti spolno i bespolno.

Oni mogu biti hemafrodit, a i muškog ili ženskog pola. Bespolno razmnožavanje je češće. Odvija se pupljenjem i nepotpunim dijeljenjem. Pupoljak se može, a i ne mora odvojiti od stare životinje. Kod polnog razmnožavanja u tjelesnoj šupljini razvija se mlada životinja. Kao planula-larva izlazi na usni otvor.

## Ugroženost korala 
Idealno stanište za podvodni svijet tropskih i suptropskih mora predstavljaju koralne šume, sprudovi i atoli. U njima živi veliki broj različitih riba, morskih zvijezda, algi. Nemarnošću, nebrigom čovjeka, kao i sve većim zagađivanjem voda i atmosfere taj svijet postaje ozbiljno ugrožen.

Globalno zagrijavanje, izazvano zagađenjem prirodne sredine, uzima svoj pozamašan danak i u koralima. Korali su vrlo osjetljivi na temperaturna kolebanja i vole topla mora. U pretoploj morskoj vodi korali se jednostavno skuhaju odbacuju alge, kojima se hrane usljed čega pobijele i uginu. Takve, beživotne korale napuštaju i životinje koje su tu nalazile hranu i sklonište.

Danas je sve više i više ovako ugroženih korala pri čemu se dešava da se neki povrate u prethodno stanje, ali veliki broj njih ugine. Po nekim podacima je 1998. godine bila najpogubnija za korale jer ih je 16% izbijelilo ili uginulo. Po pesimističnijim prognozama ako se u narednih 10-tak godina ne zaustavi zagađivanje životne sredine i rast temperature doći će do potpunog uništenja korala.

Kategorija:Korali
Kategorija:Razredi životinja
Časopis

255px|desno

**Magazin**, također **žurnal** ili **časopis**, je vrsta javnog glasila koje izlazi periodično (obično sedmično ili mjesečno). Format je sličan novinama, mada su članci napisani sa dubljim sadržajem i detaljnijom analizom. Pored sadržaja, magazin za razliku od novina je obično štampan na kvalitetnijem papiru, te mu je cijena zato veća od novinske.

## Također pogledajte 
* Europa Magazine
## Vanjski linkovi 
* http://www.philsp.com/lists/a_magazines.html
* https://web.archive.org/web/20121118044826/http://www.dmoz.org/Arts/Magazines_and_E-zines/

*
Kategorija:Publikacije
Trebačko brdo

**Trebačko brdo** se nalazi iznad Trebačke kotline u Tešnju. Prema geološkim ispitivanjima nastalo je u kenozojskoj geološkoj eri u periodu kvartara. Visoko je 686 metra. Nasred njegove visoravni je veliki plato, dvije velike vrtače, dva vulkanska grotla i dvije očne jame. Zemlja Trebačkog brda je veoma plodna i jedan je od najvećih rudnika kamena na prostoru BiH. Prisutnost ljudi se pojavlju još za vrijeme Neandertalaca. Na Trebačkom brdu se nalazi velik broj stećaka. Danas se prostori Trebačkog brda koriste kao izletišta, pašnjaci, za poljoprivredu i rudarstvo.

## Također pogledajte 
* Spisak planina u Bosni i Hercegovini

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20161014214235/http://www.panoramio.com/photo/37992884
* http://travelingluck.com, Trebačko brdo

Kategorija:Tešanj
Niagara

**Niagara** je rijeka koja protječe kroz Sjedinjene Američke Države i Kanadu.

Duga je 58 km, a izvire iz jezera Erie i teče sjeverno preko Niagarinih vodopada, pa sve do jezera Ontario. Površina sliva iznosi 684.000 km2, a njen prosječni protok kod Queenstona je 5885 m3/s. Niagara čini dio granice između Kanade i SAD-a. Na njoj postoji nekoliko mostova: Most mira (1927) povezuje Fort Erie s Buffalom u New Yorku. Slično tome, Dugin most (1941) povezuje gradove Niagara Falls u Ontariju i Niagara Falls u New Yorku. Most Queenston (1962) na sjevernom je kraju klanca.
 
Poznata je po vodopadima, koji su turistička atrakcija. Na njoj je 1893. otvorena prva hidroelektrana na svijetu.

## Također pogledajte 
* Niagarini vodopadi

## Reference 
Kategorija:Rijeke u SAD-u
Kategorija:Rijeke u Kanadi
Kategorija:Rijeke u New Yorku
Hrvoje Kečkeš

**Hrvoje Kečkeš** (rođen 17. marta 1975) hrvatski je pozorišni i filmski glumac. Svoje prve nastupe i glumačke korake ostvaruje kao amater u ZeKaEmu, a 1996. upisuje se na Akademiju scenskih/dramskih umjetnost u Zagrebu. Od tada bilježi niz pozorišnih i filmskih uloga. Od 2002. godine postaje član glumačkog ansambla Satiričkog pozorišta "Kerempuh" iz Zagreba. Poznat je po tome što radi kao jedan od voditelja u *Zuhra Light Show* gdje ima ime Mirko, kao i svoj poznati alter-ego gej stilista Danchia. Poznat je i po ulozi Kazimira Hrasteka iz sitcoma HRT-a *Bitange i Princeze*.

## Filmografija 
**Montevideo Bog te video* (2010)
**Bitange i Princeze* kao Kazimir Hrastek (2005–2009)
**Pjevajte nešto ljubavno* (2006)  
**Leti, leti* (2004)   
**Seks, piće i krvoproliće* (2004) – cjelovečernji igrani 
**24 sata* (sigurna kuća, ravno do dna) (2002) 
**Život sa žoharima* (2001)   
**Najmanji čovjek na svijetu* (2000)
**Sunčana strana subote* (1999)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*   

Kategorija:Rođeni 1975.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski glumci
Kategorija:Živi ljudi
Dani (časopis)

***Bosanskohercegovački Dani*** jest sedmični nezavisni magazin koji izlazi u Sarajevu u izdanju CIVITAS d.o.o. U Bosni i Hercegovini ovaj magazin je poznatiji kao *Dani*. Sedmična cirkulacija je 25.000 primjeraka (mada marketing *Dana* tvrdi da svaku kopiju u prosjeku pročita 4,6 ljudi dajući im navodno "stvarni" tiraž od 100.000 ).

## Historija
Prvi broj izašao je 25. augusta 1992, da bi se 100 broj izdao 25. aprila 1999.

Saradnja s Međunarodnim francuskim radiom (RFI) obustavljena je 1999. objavljivana članaka povodom Operacije "Namjerna sila".

## Poznati kolumnisti i novinari 
* Aleksandar Hemon
* Miljenko Jergović
* Ivan Lovrenović
* Eleizer Papo
* Senad Pećanin, osnivač i dugogodišnji glavni i odgovorni urednik časopisa
* Vildana Selimbegović, glavni i odgovorni urednik
* Marko Vešović
* Karim Zaimović
* Esad Hećimović

## Rubrike
**Bosanski barometar* (razni autori)
**Historijska čitanka* (autor Miljenko Jergović)
**Fokus* (razni autori)
**Uvodnik*
**Poslije kraja* (autor Ivan Lovrenović)
**Hemonwood* (autor Aleksandar Hemon)
**Sa Zida plača* (autor Eleizer Papo)
**Bosanski islam: politicka i(li) vjerska revolucija* (autor Xavier Bougarel)

Izvor

## Nagrade
*Nagrada za najbolje novine u Bosni i Hercegovini 1993. od strane Saveza novinara BiH;
*Nagrada Fonda “Otvoreno društvo BiH” 1995;
*Međunarodna nagrada “Olof Palme” za 1998.

## Također pogledajte 
* Auto Dani mjesečni dodatak o automobilima u izdanju magazina Dani.
* Ljepota & Zdravlje mjesečni dodatak o ljepoti i zdravlju.
* Biblioteka Dani izdavačko preduzeće.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Šta mislite o nama? Anketa *BH Dana* povodom stotog broja
* Još nešto o RFI-u Arhiv *BH Dani* broj 99

Kategorija:Časopisi u Sarajevu
Kategorija:Časopisi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Magazini osnovani 1992.
Kategorija:Magazini na bosanskom jeziku
Västerbotten

**Västerbotten** (fon. *Vesterboten*) je pokrajina u Norrlandu na sjeveru Švedske. Graniči sa pokrajinama Ångermanland na jugu, Lappland na zapadu, Norrbotten na sjeveru i sa Kvarken i Botničkim zaljevom na istoku. Västerbotten je, zajedno sa sjeveroistočnim dijelom Ångermanlanda i južnim dijelom Lapplanda, u sastavu okruga Västerbottens län. Pokrajina se prostire na površini od  15.093&nbsp;km2 i broji 256.734 stanovnika.
Glavni grad je Umeå, koji je ujedno i glavna luka u ovoj pokrajini.

### Gradovi 
*Umeå
*Skellefteå 
*Norsjö 
*Robertsfors 
*Vindeln 
*Vännäs

### Jezera 
* Burträsket
* Bygdeträsket
* Norsjön
* Nydalasjön
* Storsävarträsket
* Stöcksjön
* Tavelsjön

### Rijeke 
* Åbyälven
* Tåmeälven
* Byskeälven
* Kågeälven
* Skellefteälven
* Bureälven
* Malån
* Mångbyån
* Rickleån (Bygdeälven)
* Dalkarlså å
* Sävarån
* Täfteån
* Tavelån
* Umeälven
* Vindelälven
* Norrmjöleån
* Åhedån
* Sörmjöleån

## Reference
Institucije Evropske unije

Evropska unija ima vrlo složen **sistem institucija**. U početku su tri Zajednice imale svaka vlastita izvršna tijela, a zajednički su im bili Skupština predstavnika (kasnije Evropski parlament) i Sud pravde. Tek su 1967. godine na osnovu Ugovor o spajanju spojena istovrsna tijela Zajednica.

Pet najvažnijih institucija Evropske unije su:

*Vijeće Evropske unije ili poznatije kao Vijeće ministara Evropske unije - najvažnije tijelo Evropske unije koje donosi odluke. Vijeće broji 27 članova (ministri država članica). Sjedište Vijeća Evropske unije je u Bruxellesu. Vijeću ministara pomaže u radu Odbor stalnih predstavnika (COREPER).
*Evropska komisija - jedna od temeljnih institucija Evropske, koja predstavlja i štiti interese Zajednice. Ima 27 članova (povjernici, 5 potpredsjednika i predsjednik Evropske komisije).
*Evropski parlament - predstavničko tijelo građana Evropske unije. Ima 785 članova. Sjedište Parlamenta je u Strasbourgu, neka zasjedanja i sastanci odbora se održavaju u Bruxellesu, a Sekretarijat se nalazi u Luksemburgu.
*Evropski sud pravde, koji uključuje i Prvostepeni sud - jedini ovlašteni tumač odredbi osnivačkih ugovora i rješava sporove po tužbama država članica i građana čija su prava povrijeđena nekom od odluka tijela Evropske unije. Sjedište suda je u Luksemburgu.
* Evropsko vijeće koje i nije tijelo (kvazi-institucija), već *sastanak na vrhu (summit)* šefova država ili vlada država članica i predsjednika Evropske komisije.

Postoje i druga tijela i ustanove:

*Revizorski sud - čine ga 27 sudaca revizora, osnovan 1977. godine radi kontrole prihoda i rashoda Evropske unije te dodjele proračunskih sredstava. Ima sjedište u Bruxellesu.
*Privredni i socijalni odbor - savjetodavno tijelo Evropske unije, sastavljeno od 317 članova. Ima sjedište u Bruxellesu.
*Odbor regija- također savjetodavno tijelo Evropske unije, sastavljeno od 317 članova koje delegiraju tijela lokalnih i regionalnh vlasti država članica Evropske unije kako bi zastupali interese regija  jedinica lokalne samouprave na nivou Evropske unije. Sjedište joj je u Bruxellesu.

Finansijska tijela:

*Evropska centralna banka - osnovana sredinom 1998., a 1999. godine preuzela je odgovornost za provedbu evropske monetarne politike. Glavna joj je zadaća održavanje stabilnosti jedinstvene evropske valute - eura. Sjedište joj je u Frankfurtu na Majni.
*Evropska investicijska banka - ustrojena je Rimskim ugovorom o osnivanju EZ-a, s ciljem pridonošenja uravoteženosti razvoja Evropske zajednice privrednom integracijom i socijalnom kohezijom. Banka osigurava dugoročno finansiranje određenih kapitalnih projekata u Uniji te u drugim državama svijeta. Ima sjedište u Luksemburgu.
*Evropska banka za obnovu i razvoj - osnovana je 1991. godne kako bi pomogla bivšim komunističkim državama u njihovoj transformaciji u tržišne privrede. Banka se bavi investiranjem u privatna poduzeća, samostalno ili s drugim partnerima. Sjedište banke je u Londonu.

Također postoji i velik broj specijaliziranih agencija. To su:

*EUROPOL-Evropski policijski ured
*Evropska agencija za okoliš
*Evropska vaduhoplovna agencija za sigurnost i druge

Kategorija:Evropska unija
Nihad Krupić

**Nihad Krupić** jest bosanskohercegovački pisac i novinar, rođen 1961. u Bosanskoj Dubici, Bosna i Hercegovina. Trenutno živi sa porodicom u Kanadi.

## Biografija 
Rođen je 1961. u Bosanskoj Dubici., gdje je završio osnovnu školu, dok je srednju elektrotehničku školu pohađao u Prijedoru. Prije rata u Bosni i Hercegovini, bavio se privatnim poslovima i aktivno igrao fudbal u lokalnom klubu "Borac". Godine 1985. novinari su ga proglasili najboljim centarhalfom lige, a u periodu 1985–1986. nastupao je za amatersku reprezentaciju Republičke lige Zapad.

Nakon održavanja prvih višestranačkih izbora u Bosni i Hercegovini, Krupić se uključio u organizaciju i sprovođenje referenduma kao član glavne komisije za grad Bosanska Dubica. Nekoliko sedmica nakon održanog referenduma i međunarodnog priznanja Bosne i Hercegovine od strane Ujedinjenih nacija, grad je bio pod potpunom blokadom srpskih paravojnih formacija i regularnih jedinica JNA.

Krajem novembra 1992, protjeran je iz rodnog grada u jednom od mnogobrojnih konvoja izbjeglica. Nakon protjerivanja, nastanio se u Ljubljani, gdje se uključio u rad Društva slovenačko-bosanskog prijateljstva "Ljiljan". Zajedno sa ostalim članovima društva angažovao se na smještaju ranjenika i prognanika iz Bosne i Hercegovine te organizaciji Izbjegličke škole na Roškoj ulici.

Krajem 1993. u okviru društva "Ljiljan" organizovao je scenografiju i realizaciju velike humanitarne i sportske manifestacije pod nazivom "Tebi Bosno misli lete". Prikupljena sredstva omogućila su nagrađivanje pedeset nastavnika izbjegličke škole i finansiranje hirurških zahvata za nekoliko ranjenika Armije Republike Bosne i Hercegovine u ljubljanskom Kliničkom centru.

Pored humanitarnog rada, Krupić je u evropskom izdanju lista "Oslobođenje" objavio tekstove o ratnim stradanjima u Bosanskoj Dubici, a kasnije nastavlja pisati za časopise "Ljiljan", "BiH Ekskluziva" i "Behar".

### U dijaspori 
U februaru 1994. sa porodicom odlazi u Vancouver, najveći grad zapadne kanadske provincije Britanska Kolumbija. Odmah po dolasku u ovaj grad  nastavlja da se angažuje na humanitarnom, kulturnom i sportskom organizovanju lokalne bošnjačke zajednice. U Kanadi počinje Krupićev novinarsko literarni rad i njegovi tekstovi, eseji i kratke priče se objavljuju u nekim bosanskohercegovačkim novinama u zemlji i inostranstvu, kao i na BiH internet web stranicama.

Godine 2003. urednici ¨Takvima¨ u rubrici ¨Kultura i Tradicija¨ uvrštuju njegov kratki ciklus priča pod nazivom ¨Tri priče iz (mog) naroda¨, u tiražu od 50.000 primjeraka.

Učestvovao je u organizovanju Kongresa Bošnjaka Sjeverne Amerike, piše scenarije i uređuje kulturnoumjetničke i vjerske programe širom Sjeverne Amerike, postaje član redakcijskog kolegija ¨Bošnjaci.net, upisuje University of Pheonix, (International Business management).

## Djela 
* *Ram za sliku moje Bosne*
* *Moja zemlja je srebrena*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Biografije, Kozarska Dubica
Kategorija:Rođeni 1961.
Kategorija:Živi ljudi
Dubrovačko-neretvanska županija

**Dubrovačko-neretvanska županija** je najjužnija županija Republike Hrvatske. Zbog granice s Bosnom i Hercegovinom kod Neuma podijeljena je u dva dijela: dubrovački s Korčulom i neretvanski. 
## Historija 
Dubrovačko-neretvanski kraj su ljudi davno počeli naseljavati. Prije 3000 do 4000 godina na tom su prostoru živjeli Iliri. U 4. i 5. vijeku prije nove ere Dubrovnik osvajaju stari Grci. U 2. vijeku prije nove ere osvajaju ga Rimljani. Postoje jasni dokazi da je u 15. vijeku postojala i Dubrovačka republika. Svaki mjesec se birao knez. 1667. Dubrovnik je gotovo sravnio sa zemljom strašan potres. Nakon toga Dubrovnik je počeo nazadovati. 1808. službeno je ukinuta Dubrovačka republika. Tada je Dubrovnik ušao u sastav Austro-Ugarske.

Nakon Prvog svjetskog rata Dubrovnik je ušao u sastav Države Slovenaca, Hrvata i Srba, pa Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca,koja je poslije nazvana Kraljevina Jugoslavija. Godine 1939. Dubrovačko-neretvanska županija ulazi u sastav Banovine Hrvatske, a 1941. postaje dio kvislinške tvorevine Nezavisne Države Hrvatske. Nakon raznih promjena imena 1943. Dubrovnik postaje dio Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. 1. oktobra 1991. Jugoslovenska Narodna Armija oružano napada dubrovačko područje. Jugoslavenska Narodna Armija je zauzela Konavle, Šumet, Župu, Primorje i razarala sve do Stona. U Dubrovačko-neretvanskoj županiji spaljeno je i opljačkano 14 194 kuća.

## Administrativna podjela 
Dubrovačko-neretvanska županija je podijeljena na 5 gradova i 17 općina.

* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Dubrovačko-neretvanske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Geografija 
Područje żupanije ima karakteristike sredozemne klime s klimatskim razlikama koje su posljedica postojanja visoke planinske barijere neposredno uz obalu, niza ostrva i povremenih kontinentalnih uticaja.

## Privreda 
Najvažnija privredna grana Dubrovačko-neretvanske županije je turizam. Prelijepi dubrovački stari grad i čisto more privlače milione turista, pa je Dubrovnik najveća hrvatska turistička atrakcija. U Stonu je najstarija evropska solana iz 14. vijeka. Dubrovačko-neretvanski kanton ima i mnogo brodogradilišta. Aerodrom Dubrovnik nalazi se u Čilipima, a autobuska stanica Dubrovnik na poluostrvu Lapad. Razvijeno je i poljoprivreda i ribarstvo. 
thumb|300px|Stonska solana najstarija je u Evropi

Važna privredna grana je i vađenje i obrada kamena, uglavnom u Dubrovačkom primorju.

## Kultura 
Prvi koncert Dubrovačke filharmonije održan je u Dubrovniku 13. maja 1925. Odtad ta filharmonija nastupa na Dubrovačkim ljetnim igrama. Pozorište Marina Držića izgrađeno je 1864. godine. Ansambl *Linđo* osnovan je 1965. Muzeji u Dubrovniku su Pomorski muzej, Prirodoslovni muzej Biološkog instituta, Etnografski muzej itd.

## Znamenitosti 
Najveća znamenitost Dubrovačko-neretvanske županije je Stari Grad Dubrovnik. Opasan velikim i dugim zidinama i morem privlači turiste. Druga važna znamenitost je Ston.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica županije 

Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Dubrovačko-neretvanska županija
Skakava Donja

**Skakava Donja** je naseljeno mjesto u općini Brčko, Bosna i Hercegovina. Naselje Skakava Donja se prostire ispod padina planine Majevice, u jugoistočnom ravničarskom predjelu bosanske Posavine. Kroz selo protiče rijeka Tinja, koja se kod Brčkog ulijeva u Savu. Naselje je od samog grada udaljeno oko 15-ak kilometara jugo-zapadno na magistralnom pravcu Tuzla-Brčko.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanična stranica Vlade distrikta Brčko
*Zvanična stranica Skupštine distrikta Brčko
Frédéric Chopin

**Frédéric François Chopin** (bosanski izgovor: *Frederik Šopen*; poljski jezik: *Fryderyk Franciszek Chopin* bio je poljski kompozitor i pijanist.

Frédéric Chopin je rođen u Želazovi Voli, 46 kilometara zapadno od Varšave, u tadašnjem Vojvodstvu Varšavi, poljskoj državi koju je osnovao Napoleon. U župskom krštenju, koji je datiran 23. aprila 1810., njegov rođendan je 22. februar 1810. godine, a njegova imena se navode u latinskom obliku  (na poljskom je to bio ).   Kompozitor i njegova porodica koristili su datum rođenja 1. mart,  koji je danas opšte prihvaćen kao tačan datum.
[mini|Chopin svira za [Antoni Radziwiłł|Radziwiłłe, 1829. (slika Henryk Siemiradzki, 1887.)]]
[mini|Šopen sa 25 godina, njegova vjerenica [Maria Wodzińska, 1835.]]
[lijevo|mini|[Maria Wodzińska, autoportret]]

[lijevo|mini|Odlomak iz Chopinovog [Nokturni, op. 62 (Chopin)|Nokturna op. 62 br. 1 (1846, rukopis kompozitora)]]
Rano djetinjstvo proveo je u domovini, a ranu mladost na putovanjima u Berlinu, Beču i Dresdenu, te odlazi iz Poljske sa željom da se usavrši u inostranstvu, ne sluteći da se više nikada neće vratiti u domovinu. Napokon je 1830. došao u Pariz - grad koji se i danas ponosi razdobljem u kojem je mladi Poljak odredio stilske i estetske smjernice klavirskoga romantizma.

Kao veliki domoljub, trajno se družio s Poljacima u Parizu. Njegova ljubav i život sa književnicom George Sand postali su predmet opsežne literature. Osim manjeg broja orkestralnih i komornih djela, te 17 poljskih pjesama za glas i klavir, Chopin je komponirao isključivo djela za klavir. Chopin je bio jedinstven kao pijanist, izvođač vlastitih djela i sasvim poseban i usamljen kao autor. Bio je bez uzora u prijašnjim razdobljima klasične muzike i gotovo bez nasljednika. Ostavio je opus od 74 štampana djela, koja po formalnoj strukturi i poetskim obilježjima nemaju premca u evropskoj muzici. Svojom je umjetnošću odlučno djelovao na klavirsku muziku i interpretativni stil, pa se njegov utjecaj osjeti i u 20. stoljeću. Umro je od tuberkuloze pluća.

## Vanjski linkovi 
* Narodni institut "Chopin"
* Chopinov muzej u Varšavi
[lijevo|mini|Chopinovo rodno mjesto u [Żelazowa Wola|Żelazowa Woli]]

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1810.
Kategorija:Umrli 1849.
Kategorija:Poljski kompozitori
Kategorija:Poljski pijanisti
Kategorija:Kompozitori iz perioda romantizma
Kategorija:Biografije, Żelazowa Wola
Evropski sud pravde

mini|232x232piksel|Amblem Evropskog suda pravde
**Sud pravde Evropskih zajednica**, poznatiji kao **Evropski sud pravde**, je vrhovni sud Evropske unije.

## Zadatak 
On tumači odredbe osnivačkih ugovora i rješava sporove po tužbama država članica i građana čija su prava povrijeđena nekom od odluka tijela Unije. 
Također, ima opću odgovornost za tumačenje odredbi prava Evropske unije i obezbjeđivanju njihove stalne i jednake primjene. On omogućava istovremeno tumačenje zakona Zajednice na njenoj teritoriji putem saradnje sa nacionalnim i općinskim sudovima kroz prethodni postupak za tumačenje prava Zajednice.

Na konferenciji održanoj 23. jula 1952. odlučeno je da sjedište suda bude u Luksemburgu gdje se sud danas nalazi.

Sastoji se od po jednog suca iz svake države članice (dakle 27) i osam pravobranitelja od kojih je pet uvijek iz Francuske, Njemačke, Velike Britanije, Italije i Španije)dok se preostala tri rotiraju po abecednom redu. Imenuju ih države članice uglavnom iz redova istaknutih i iskusnih pravnika, a mandat im je šest godina. Vijeće Evropske unije može tražiti da se broj pravobranitelja poveća. Predsjednik se bira na period od tri godine, ali može biti ponovo izabran.

Sud zasjeda ili u plenumu svih sudaca ili u manjim grupama sudaca odnosno sudskim vijećima koje odlučuju o pojedinim vrstama predmeta.

Zbog preopterećenosti Suda pravde EZ-a 1988. godine osnovan je Prvostepeni sud Evropskih zajednica. Sve do Ugovora iz Nice 2001. godine, ovaj je Sud djelovao kao pridruženo tijelo Suda pravde, a ne kao zaseban sud.

## Vanjski linkovi 
* Službene stranice Evropskog suda pravde
* članci na EUABC.com 
* EU pravni blog
* ECJBlog.com, blog sa dnevnim novostima o Evropskom sudu pravde 
* European Court of Justice  Evropski Navigator
* Europedia: Guide to European policies and legislation 

Kategorija:Evropska unija
Kategorija:Međunarodni sudovi i tribunali
Härjedalen

**Härjedalen** (fon. *Herjedalen*) je historijska pokrajina u Norrlandu u središnjoj Švedskoj. Graniči sa pokrajinama Medelpad i Hälsingland na istoku, Dalarna na jugu, Jämtland na sjeveru te Norveškom na zapadu.

## Geografija 
Härjedalen je, zajedno sa pokrajinom Jämtland i manjim dijelovima Ångermanlanda, Hälsinglanda, Dalarna, Medelpada i Lapplanda, u sastavu okruga Jämtlands län. Pokrajina se prostire na površini od 11.954&nbsp;km2 i broji 10.550 stanovnika. Izuzetno je brdovita i šumovita. 80% površine izdiže se 500 metara iznad nivoa mora, a 40-tak mjesta čak i preko 1000m. U pokrajini se nalazi i planina Sånfjället (1277m), jedan od ukupno dvadesetiosam nacionalnih parkova u Švedskoj. Planina je poznata i kao područje sa najvećim brojem medvjeda u Švedskoj. Helags, dio planinskog gorja Skanderna na sjeverozapadu Härjedalena, izdiže se 1797m iznad mora i time je najveći planinski vrh Švedske južno od polarnog kruga.

## Veća mjesta 
*Hede
*Funäsdalen
*Sveg
*Vemdalen

## Vanjski linkovi 
*Info i karta
*Turizam Jämtland-Härjedalen 
*Härjedalen