Akademija scenskih umjetnosti u Sarajevu

mini|Nova zgrada Akademije, gradnja u toku, oktobar 2013. g
**Akademija scenskih umjetnosti Sarajevo** (**ASU**) počela je s radom 1981. godine, kada je upisala prvu generaciju studenata na Odsjeku za glumu. Potom je uslijedilo otvaranje Odsjeka za režiju 1989. godine, a u ratnoj 1994. godini, pokrenut je i **Odsjek za dramaturgiju**. Bitan segment rada Akademije ostvaruje se na "Otvorenoj sceni Obala", kultnom sarajevskom pozorištu, gdje se studenti predstavljaju svojim radovima, ali gdje i profesionalni glumci, reditelji i pisci svojim radom obogaćuju teatarski život Sarajeva i Bosne i Hercegovine.

## Historija 
Potreba za Akademijom se javila već kasnih 1970-ih, jer su prema podacima iz 1981. godine bosanskohercegovačka pozorišta imala oko 180 zaposlenih glumaca, ali samo njih 24 je imalo završenu odgovarajuću školsku spremu. Zbog toga je donijeta odluka o osnivanju Akademije scenskih umjetnosti u Sarajevu (ASU) u koju su mogli biti upisani i kandidati iz drugih republika tadašnje savezne republike Jugoslavije. Akademija scenskih umjetnosti započela je svoj rad 2. decembra 1981. godine. Međutim, tek nakon četiri godine Akademija je dobila svoju potpunu fizionomiju kada su se osnovali svi predviđeni odsjeci i kada je prva generacija studenata završila svoje školovanje.

Dvije osobe su bile posebno angažovane za otvaranje ove Akademije: Radoslav Zoranović direktor Zajednice profesionalnih pozorišta i prof. Zvonko Petrović (tadašnji direktor SIZ-a za visoko obrazovanje).  Kada je Akademija otovorena, u decembru 1981. izabran je i prvi nastavnički kadar kojeg su sačinjavali: dr. Razija Lagumdžija (dekan), Borislav Stjepanović (prodekan), dr Miroslav Avram, Mladen Materić i Gojko Bijelac, - zaposleni u stalnom radnom odnosu, - zatim Zvonko Petrović i Petar Gleđa primljeni u dopunski rad. Kako se akademija razvijala proširivao se i broj njenih svršenika ali i predavačkog kadra, koji je između ostalog uključivao i osobe ko štoje: Emir Kusturica, Miroslav Mandić, Nenad Dizdarević, Miralem Zupčević, Admir Glamočak, dr Nenad Vuković, dr Dževad Karahasan.

Decembar 2006. označio je i jubilarnu 25. godinu postojanja ove institucije. U tom periodu došlo je do značajnih rezultata na poljima scenskih umjetnosti, pozorišta i filma, ali i pri osnivanju same Scene. Pojavila se i Otvorena scena „Obala“, koja se smatra „kao neka vrsta laboratorije u kojoj studenti, posebno sa IV godine studija, obavljaju svoj praktični rad.“ To je i mjesto na kojem studenti mogu javno prikazati svoj umjetnički angažman. Tu scenu su dugim radom razvili od zapuštenih podrumskih prostorija do sale za scenska izvođenja, scenski pokret, garderobu i pomoćne prostorije.

Dosadašnji dekani Akademije su: Razija Lagumdžija, Borislav Stjepanović, Miroslav Avram, Nenad Vuković, Dževad Karahasan, Milan Šipka, Admir Glamočak i Zijad Mehić, Pjer Žalica, Srđan Vuletić.

## Izdavačka djelatnost
Akademija scenskih umjetnosti ima vlastitu izdavačku djelatnost i sada uglavnom objavljuje monografske publikacije u štampanom i elektronskom obliku. Izdavanje časopisa za dramaturgiju Anagnorisis započelo je 2001. godine, no časopis više nije aktivan. Izdavačku djelatnost vodi Izdavački savjet koji djeluje pri Akademiji.

## Otvorena scena OBALA 
Otvorena scena OBALA je nastala pri Akademiji scenskih umjetnosti u Sarajevu, kao prostor u kojem se odvija nastava, predstavljaju studentski radovi sa ispita režije, glume i dramaturgije, te postavljaju profesionalne pozorišne produkcije i organizuju projekcije filmova. U Pravilniku o radu ASU iz 1985. godine navodi se:  Za članove prvog Umjetničkog savjeta Otvorene scene „Obala“, birani su: Emir KUSTURICA (umjetnički rukovodilac), Miroslav MANDIĆ, Mirza IDRIZOVIĆ, Zehra KREHO, Nikola STOJANOVIĆ, Sena MUSTAJBAŠIĆ, Jelena ČOVIĆ i Željko NINČIĆ.

Akademija je osnovana decembra 1981. godine, a u novembru 1984. godine sa radom počinje i Otvorena scena OBALA. Za kratko vrijeme, uz pomoć svojih uposlenika, profesora i studenata, postaje jedno od najzanimljivijih teatarskih mjesta u bivšoj Jugoslaviji. Ostaju pamćene brojne predstave nastale na ovoj sceni: „Audicija“, „ Čudo u Šarganu“, „Ples 80 -ih“, „Tetovirano pozorište“, „Mrešćenje šarana“, „Ćelava pjevačica“, „Dame biraju“, „Ludilo u dvoje“, „Divlje meso“, „Sav taj Jazz“ i dr.

Na čelu Otvorene scene OBALA, kao njeni umjetnički rukovodioci, izmijenjali su se: Mladen Materić, Emir Kusturica, Miroslav Ćiro Mandić, a u predstavama su se pojavila sva najznačajnija imena BiH teatra. Danas na ASU postoje tri odsjeka (gluma, režija i dramaturgija), te se i obim djelovanja Otvorene scene OBALA uveliko proširio. Pored ispitnih predstava studenata režije i glume, na OBALI je moguće pogledati i projekcije filmova studenata ASU, te prisustvovati javnim čitanjima drama studenata dramaturgije. Također, na OBALI se organizuju i koncerti alternativnih muzičkih grupa iz cijele Evrope. Seminari i radionice su, pored ostalog, važan dio programa rada OBALE. Brojni gosti, predavači iz cijeloga svijeta, prošli su OBALOM, a tradicija se nije prekinula ni u vrijeme rata u BiH. Studenti Akademije su se u proteklih 25 godina imali priliku susresti sa: Zlatkom Topčićem, Mustafom Nadarevićem, Leosom Caraxom, Jaen-Luc Godardom, Richardom Gereom, Susan Sontag, Bono Voxom, Vitom Tauferom, Enki Bilalom, Michael Ciminom, Hanifom Kureishijem, Danisom Tanovićem, Čedom Kolarom, itd. Na ovoj sceni su svoje karijere započinjala neka od najpoznatijih imena bh. teatra i filma.

Najdublji pečat, u radu Otvorene scene OBALA, ostavili su: Boro Stjepanović, Emir Kusturica, Mladen Materić, Miroslav Ćiro Mandić, Miralem Zupčević, Admir Glamočak, Emir Hadžihafizbegović, Haris Burina, Saša Petrović, Senad Bašić i mnogi drugi. Današnji umjetnički rukovodilac scene je Almir Imširević.

## Također pogledajte 
* Scenska umjetnost
* Lejla Jusić

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:Fakulteti u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Obrazovanje u Sarajevu
Kategorija:Umjetnost u Sarajevu
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 1981.
Kategorija:Fakulteti u Sarajevu
*