open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
J. R. R. Tolkien

**J. R. R. Tolkin** (John Ronald Reuel Tolkien), bio je engleski pisac i pjesnik. Rođen je 3. januara 1892. u Bloemfontejnu (Bloemfontein) u Južnoj Africi. Sa majkom, nakon očeve smrti, se seli u Englesku gdje će se oženiti i raditi do svoje smrti.

Studirao je latinski, grčki ali i gotički i finski. Također, zanimao ga je i staro-engleski, anglo-saksonski, velške pjesme. Svi ovi jezici će ga inspirisati da stvori nove jezike koji su prisutni u njegovim knjigama. Tolkin je studirao u Oxfordu gdje je postao i profesor i jedan od vodećih engleskih i svjetskih lingvista. Bio je borac u Prvom svjetskom ratu.

Tolkin je bio mnogo poznatiji po svojim knjigama nego po svom znanju lingvistike. Kada se vratio iz rata napisao je "Knjigu izgubljenih bajki" (The Book of Lost Tales) koja će biti preteča mitologiji njegove sljedeće knjige "Silmarilion" (The Silmarillion). U ovoj knjizi on će postaviti temelje *Međuzemske* ili *Među-zemlja* (The Middle-Earth). Ocjenjivajući ispite, 1928, na čistom listu papira napisao je *U rupi u zemlji živio je hobit* (In a hole in the ground there lived a hobbit). Ovo će biti prva rečenica njegove knjige "Hobit", koja će doživjeti veliki uspjeh. Čitaoci su zahtijevali nastavak.

Tolkin je 12 godina pisao novu knjigu. U početku to je trebala biti samo duža priča ali on je napisao mnogo više- čitavu historiju Međuzemlja, mitologiju koju je počeo opisivati u "Silmarilionu", izmislio je čitave jezike (Konija i Sindarin i drugi). Knjiga se zvala "Gospodar prstenova" i napisana je 1949. To je trebala biti samo jedna knjiga ali su je izdavači razdvojili u tri radi logističkih razloga. To su bile "Prstenova družina" (1954), "Dvije Kule" (1954) i "Povratak kralja" (1955).

Knjige su bile toliko uspješne u Velikoj Britaniji i SAD-u da se Tolkin morao preseliti i promijeniti broj telefona. Umro je 2. septembra 1973. godine. Njegov sin Kristofer je završavao neke njegove knjige i izdavao ih poslije očeve smrti.

Tolkin u svojim knjigama nije prepričavao mitove već je stvarao potpuno nove. Njegovo veliko poznavanje lingvistike pomoglo mu je pri stvaranju jezika naroda u *Međuzemskoj*. Na bilo kojoj anketi u Velikoj Britaniji oko toga koja je knjiga vijeka "Gospodar prstenova" je uvijek prvi. Najbolji komentar o odnosu Britanaca i ove knjige dao je jedan novinar koji je rekao da se čitaoci dijele za one koji su pročitali "Gospodara prstenova" i "Hobita" i one koji će ga pročitati.

Njegove knjige su dobile i filmsku dimenziju kada je redatelj Peter Jackson sa produkcijskom kućom *New Line Cinema* stvorio jako uspješnu trilogiju od knjige "Gospodar prstenova". To je ujedno i najnagrađenija trilogija u historiji Američke Filmske Akademije, jer je nagrađena sa 17 Oskara (prvi dio sa 4, drugi sa 2 i treći sa 11). Treći dio trilogije "Povratak kralja" postao je prvi film poslije Titanica, koji je zaradio u svijetu više od jedne milijarde dolara (i treći film u historiji koji je dobio 11 Oskara).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1892.
Kategorija:Umrli 1973.
Kategorija:Britanski pisci
Gospodar prstenova: Povratak kralja (knjiga)

## O piscu 
DŽ.R.R. Tolkin

## Radnja 
Povratak kralja (The Return of the King) je treća knjiga u triologiji Gospodar prstenova (The Lord of the Rings) koju je napisao DŽ.R.R. Tolkin. Čitava triologija je napisana 1949, a ova knjiga je izdata 1955. godine.

Putovanje Froda, Goluma i Sama se bliži kraju. Sauronova vojska je napala Minas Tirit (Minas Tirith), glavni grad Gondora, u posljednjem napadu na čovječanstvo. Kralj Teoden od Rohana ide u pomoć Gondoru dok Gandalf pokušava da organizuje odbranu. Aragorn, Legolas i Gimli idu po još pomoći. Prsten polahko uništava Frodovu dušu.

### Naziv 
Tolkin je zamislio *Gospodara prstenova* kao jednu cjelinu koja bi se sastojala iz šest dijelova koje je on nazivao *knjige* i koja bi sadržavala detaljne bilješke. Prvobitni izdavač je razdvojio djelo na tri dijela, objavivši petu i šestu *knjigu* i bilješke pod nazivom *Povratak kralja*, aludirajući na Aragornov povratak na prijestolje. Tolkin je želio da se djelo zove *Rat prstena*, da ne bi puno odavao od radnje.

### Struktura 
Struktura *Povratka kralja* je slična onoj od Dvije Kule jer prvi dio knjige govori o različitim avanturama nekoliko likova i velikim bitkama, dok drugi dio govori više o Frodu i prstenu.

## Filmska dimenzija 
Godine 1980. snimljen je animirani film za televiziju, *Povratak kralja*. Režiser i scenarista Peter Jackson, 2003. godine je premijerno prikazao posljednji film iz trilogije *Gospodar prstenova*- Gospodar prstenova: Povratak kralja. Film je dobio jako dobre kritike i bio je nominovan za mnoge svjetske filmske nagrade, i imao je 11 nominacija za Oskara među kojima je bila i nominacija za najbolji film i najboljeg režisera. Film je dobio svih 11 Oskara za koje je bio nominiran, i tako je postao treći film u historiji Američke filmske akademije koji je dobio 11 Oskara. Od ostalih nagrada mogu se izdvojiti nagrade Britanske filmske akademije i Zlatni globus za najbolji film godine i najboljeg režisera.

Ova filmska adaptacija je dobila povoljne kritike i od publike, i film je bio najveći hit 2003 godine. "Povratak kralja" je bio drugi film u historiji (poslije Titanica), koji je u svijetu zaradio više od jednu milijardu dolara.

## Također pogledajte 
* Književnost
* Prstenova družina-**knjiga**
* Dvije Kule-**knjiga**
* Silmarilion-**knjiga**
* Gospodar prstenova: Prstenova družina-**film**
* Gospodar prstenova: Dvije kule-**film**
* Gospodar prstenova: Povratak kralja-**film**

## Vanjski linkovi 
* Svijet DŽ.R.R. Tolkina 

Kategorija:Literatura
Kategorija:Srednja zemlja
Marijan Feller

**Marijan Feller** (1903–1974) bio je hrvatski pijanista, klavirski pedagog i pisac.

Rođen je u Donjoj Stubici. Studij klavira završio je 1923. na Muzičkoj akademiji u Zagrebu u klasi profesora E. Krautha. Usavršavao se kod Svetislava Stančića i jednu godinu u Parizu kod I. Philippa i L. Levyja. Godine 1926. počeo je nastupati na solističkim koncertima. Od 1924. do 1928. bio je profesor na Muzičkoj akademiji u Zagrebu. Sa suprugom, pijanisticom Dorom Gušić od 1928. do 1945. vodio je vlastitu školu. Također, tokom tog prioda (sve do sredine Drugog svjetskog rata) zajedno sa studentima priređivao je javne koncerte. Nakon rata bio je profesor na Srednjoj muzičkoj školi, a od 1948. bio je docent na Muzičkoj akademiji u Zagrebu. Godine 1958. zajedno sa suprugom Zlatom Feller preselio se u Sarajevo, gdje je radio kao profesor i direktor na Muzičkoj akademiji u Sarajevu.

Od 1925. nastupao je solistički, a tokom karijere je pored klasičnog repertoara izvodio djela impresionista, savremenih i najvećim dijelom kompozitora romantičnog perioda, poput: Frédérica Chopina, Roberta Schumanna, Franza Liszta.
Muzički kritičari isticali su njegovu pijanističku nadarenost, muzikalnost i smisao za zvukovno nijansiranje, a u najbolje izvedbe ubrajaju se djela savremenih i francuskih kompozitora: Claude Debussy, Maurice Ravel, Aleksandr Skrjabin, Sergej Prokofjev i Igor Stravinski.

Svoje veliko znanje i iskustvo prenosio je na generacije studenata. Njegovi studenti bili su: Mladen Bašić, Zlata Feller, Ranka Cecić, Jasenka Dimitrijević, Valerija Kubin, Neda Stanković, Meira Smailović itd.

Kao muzički pisac pod inicijalima A. S. od 1923. do 1926. objavljivao je u Krležinom  mjesečniku *Književna republika* kritičke tekstove o koncertima i muzičkim prilikama na području bivše Jugoslavije. Također, tokom 1930-ih pisao je polemičke članke i u Jutarnjem listu. Bio je veoma aktivan i u radu stručnih udruženja Hrvatske i Bosne i Hercegovine.

## Reference 
Kategorija:Hrvatski muzičari
Kategorija:Biografije, Donja Stubica
Kategorija:Rođeni 1903.
Kategorija:Umrli 1974.
Kategorija:Pijanisti
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Silmarilion

## Radnja 
*Silmarilion* je pripovijedanje o *Starijim Danima*, ili *Prvom Dobu* Tolkinovog Svijeta. To je drevna drama na koju se osvrču likovi u *Gospodaru Prstenova*, i u čijim događajima su neki od njih učestvovali. Priče *Silmariliona* smještene su u doba kad je Morgot, prvi Mracni Gospodar, živio u *Srednjoj Zemlji*, a visokorodni vilenjaci vodili rat protiv njega za povratak Silmarila. U knjigu je uključeno nekoliko kraćih dijela, od kojih delo *O Prstenovima Moći* govori o velikim dogadjajima na kraju *Treceg Doba*, koji oblikuju radnju *Gospodara prstenova*.

### Pregled 
*Silmarilion* se sastoji od pet dijelova:
# Ainulindalë- o stvaranju Ea, Tolkinovog univerzuma
# Valaquenta- kratki opis Valara i Maiara, nadnaravnih bića
# Quenta Silmarilion- obis događaja prije i tokom *Prvog Doba*
# Akallabeth- historija *Drugog Doba*
# O prstenovima moći i Trećem Dobu

Treći dio je također poznat i kao *Prevodi sa vilenjačkog jezika
*. Ovih pet dijelova su u stvari odvojena djela, međutim Tolkin ih je želio objaviti zajedno.

Silmarilion je kompleksno djelo koje izražava široki spektar evropske mitologije kao što je finski ep Kalevala, isladske sage ili keltski mitovi. Na primjer, ime vrhovnog božanstva, Eru lluvatar (Onaj koji je otac svih) je očito preuzet iz norveške mitologije. arhajski stil i uzvišenost *Ainulindalë* naliči na Stari testament. Ostrvska civilizacija Numenor podsječa na Atlantidu- jedno od imena koje je Tolkin dao ovoj zemlji je *Atalantë*, iako je ovu riječ Tolkin izveo iz jezika vilenjaka.

## Razvoj teksta 
Prvi nacrti Silmariliona su nastali početkon 1917, kada je Tolkin kao britanski oficir, ležao u bolnici radi *rovovske groznice*. Tada je ove priče nazvao *Knjiga izgubljenih priča*. Poslije rata, pokušao je izdati neke od priča, ali su ga mnogi izdavači odbili, okarakterisavši njegovo djelo kao *bajku* koja nije pogodna odraslim čitaocima. Pokušao je još jednom, nakon što je objavio Hobita 1937; ali i tada djelo je viđeno kao previše komplikovano. DŽ.R.R. Tolkin|Tolkin je zamoljen da napiše nastavk *Hobitu*, koji će kasnije postati značajna knjiga *Gospodar prstenova* (Prstenova družina, Dvije Kule, i Povratak kralja).

Tolkin nikada nije napustio ove priče. On je *Silmarilion* smatrao najvažnijim svojim djelom, nevidjevši u njemu samo genezu *Srednje Zemlje* i događaja u *Hobitu* i *Gospodaru prstenova*, nego čitavo jezgro njegovog stvaralaštva. On je nastavio raditi na ovim pričama sljedečih nekoliko decenija, prerađujući ideje, sve do svoje smrti 1973.

## Poslije Tolkinove smrti 
Nekoliko godine poslije očeve smrti, Kristofer Tolkin je radio na nekim djelima, koja su ponekad bila samo nacrti, da bi bila dosljedna i hronološki tačna. Neki dijelovi *Quenta Silmariliona* su čak bili ne napisani tako da je Kristofer Tolkin u pomoć pozvao pisca fantastike Guy Gavriel Kaya. Kao konačni rezultat, sa geneologijama, kartama i indeksom, knjiga je izdata 1977.

## Također pogledajte 
* Ar-Farazon

## Vanjski linkovi 
* Fanatička biblioteka - Razne informacije o Gospodaru prstenova

Kategorija:Literatura
Kategorija:Srednja zemlja
Kategorija:Knjige iz 1977.
Oligarhija

**Oligarhija** – vladavina manjine (grčki *oligos* – malo i *arkhê* – vladanje), je vrsta vlasti u kojoj je većina moći u rukama manjeg dijela populacije, ali koje je normalno najmoćnije bilo po svom bogatstvu, vojnoj sili, strahovladi ili političkom uticaju.

Politički analitičari kažu da je svako društvo neizbježno oligarhijsko ma koji politički sistem gledali. Broj članova oligarhije ne predstavlja jedan siguran kriterij za određivanje oligarhijskog sistema. S toga je bitno analizirati s više pažnje kriterije pripadnosti oligarhijskom društvu: kako postati član, kako isti ostati i kako izaći iz tog društva. Razne vrste kriterija, više ili manje službene i više ili manje stabilne u vremenu, mogu ući u igru.
Oligarhije su složeni politički sistemi sa često više krugova moći, koja je sve više i više koncentrirana, specijalizirana u skladu s domenom moći, naprimjer ekonomska, pravna, religijska, vojna, tehnološka, itd. čije izražavanje je često diskretno i kolegijalno. U tom slučaju obično govorimo o dominantnim porodicama za koje je politička pozicija dio nasljedstva koji se prenosi djeci i čije obrazovanje je organizovano u toj perspektivi.
Najaktuelniji primjer takvog ponašanja, koji nam je svima poznat su porodice Bush i Kennedy u Sjedinjenim Američkim Državama.
Treba reći da je oligarhijsko društvo nestabilno, njegova moć se mijenja vremenom (bilo da opada ili raste) i taj fenomen je dodatno zakompiciran vanjskim utjecajima, naprimjer ratni uslovi dopuštaju jednom pojedincu da koncentrira i uzme veliki dio moći, ali uz rizik da će oligarhija nestati bilo porazom bilo pobijedom (Rim koji je i pored osvajanja doživio debakl).
Oligarhija je bila karakteristična u Sparti, gdje su vlast imali samo najbogatiji slojevi društva.

## Također pogledajte 
* Država
* Politički režim

## Reference 
Kategorija:Politika
Insajderi

**Insajderi** su posebna vrsta grupa za pritisak (ili interesnih grupa). Naime, to su grupe koje imaju dnevne kontakte sa zastupnicima u parlamentu ili čak članovima vlade. Praktično, njima je dozvoljeno da budu u parlamentu. Oni tako mogu, npr. tokom odmora u zasjedanju parlamenta, da na 'hodnicima' razgovaraju sa zastupnicima, da ih 'nagovaraju' odnosno bolje rečeno da lobiraju. To oni mogu raditi i na druge načine ( zvati zastupnike telefonom, e-mailom, faxom...). To im daje veliku prednost u odnosu na autsajdere (autsajderi) i oni imaju puno veće šanse da dobiju ono što traže (izmjenu zakona, ili usvajanje zakona itd.).

Ne može bilo koja grupa biti insajder. Da bi neka grupa bila insajder ona mora biti:  *bitna, slagati se sa vladom, ne činiti nešto što vlada ne odobrava.*

1. Kao prvo moramo razumjeti da su današnje vlade veoma pragmatične u svojim odlukama. To znači npr. da im ekologija nije važna. Međutim, da se danas dogodi cunami i pogodi SAD ili Veliku Britaniju, vlade tih država bi po svojoj pragmatičnoj prirodi ekološke grupe odmah stavile u parlamet jer bi ih sada globalno zagrijavanje zanimalo. Po ovome vidimo da protektivne grupe imaju puno veće šanse da postanu insajderi nego promotivne grupe. Za vladu je sigurno bitno da doktori ili profesori ne štrajkuju (naravno imamo primjera gdje i protektivne grupe nisu važne- Udruga igrača Binga u Velikoj Britaniji)

2. To znači ne zalagati se za stvari za koje se vlada ne zalaže. To automatski isključuje NDG (nuclear disarmament group- udruga za nuklearno razoružavanje) iz britanskog parlamenta. Britanska vlada ne želi da uništi svoje nuklearne bombe (koje se nalaze na podmornicama sjeverno od Škotske obale).

3. Ako grupa čini nešto što vlada ne odobrava sigurno neće postati insajder. Tako ALF (Animal Liberation Front- Front za oslobođenje životinja), ekstremna grupa koja djeluje u Velikoj Britaniji neće sigurno postati insajder dok ne prestane bacati bombe na laboratorije gdje se koriste životinje za istraživanja, ili dok ne prestane bacati katran na krznene bunde dama.

Nekada insajderi imaju 'ne zdrav' (ne demokratski) uticaj na parlamentarni život neke države. Najbolji primjer za to je kada je Ernie Eccleston, vlasnik Formule 1, dao 1 milion funti vladajućoj laburističkoj stranci u V.B. Nedugo nakon toga parlament (sa laburističkom većinom) je donio zakon iz kojega izuzima Formulu 1 iz *Zakona o zabrani reklamiranja pušenja u sportovima*. Ovo je izazvalo veliku buru u medijima, nakon čega je Toni Bler vratio jedan milion funti Ecclestonu, ali je Formula 1 još uvijek izuzeta iz zakona.

## Također pogledajte 
*Autsajderi
*Sociologija
*Vlada
*Moć

Kategorija:Politika
Unitarna država

mini|desno|350px|Položaj unitarnih i decentralizovanih država
**Unitarna država** je država kojom upravlja centralna i jedinstvena vlast pri čemu je ta centralna vlast u konačnici i vrhovna, a sve ostale administrativne jedinice (niži nivoi vlasti) koriste samo ovlasti koje im je dodijelila centralna vlast. Centralna vlast unitarne države može formirati (ili ukinuti) administrativne podjele (podnacionalne jedinice).
Većina država na svijetu se može smatrati unitarnim državama. Od 192 države članice UN-a, njih 165 su unitarne države.

U unitarnim ili jednostavnim državama postoji jedinstvena organizaciju vlasti, jedan pravni sistem, jedan princip vladanja (npr. Francuska, Švedska, Mađarska, Rumunija, Grčka i druge). Jednostavne države se također zovu i unitarne. U većini unitarnih država ustav je fleksibilan. To znači da ga je lahko promijeniti ili izmijeniti.

Do prije nekoliko godina smatralo se da je Velika Britanija unitarna država. Međutim, u posljednjih nekoliko godina (bilo je diskusija i mnogo ranije) došlo je do burnih rasprava oko toga da li je Britanija unitarna država ili ne. Do prije deset godina ne bi bilo dvojbe jer je tada Velika Britanija bila visoko centralizirana država (više pod vlada) sa Londonom kao centrom, dok druge države (Vels, Škotska, Sjeverna Irska) nisu imale svoje lokalne organe uprave. Sve se promijenilo dolaskom laburističke stranke na vlast 1997. godine. Toni Bler (premijer), obećao je da će savezne države dobiti svoju lokalnu upravu. Obećanje je ispunio. Vels je dobio u Cardiffu svoju lokalnu skupštinu (Welsh Assembly), Sjeverna Irska je također dobila svoju lokalnu skupštinu dok je u Škotskoj, Edinburgh dobio i svoj parlament. Sada svaka od ovih država, a pogotovo Škotska, je mogla donositi neke svoje zakone. Iako je London zadržao pravo odlučivanja o porezu i vojsci i drugim bitnim stvarima, izgubio je neke ovlasti koje su dobile ove države. Velika Britanija je prestala biti centralizovana država kakva je bila do tada te se više ne može za nju reći da je unitarna država.

Slično tome, u Kraljevini Španiji prenesene ovlasti delegirane su putem centralne vlade. Mnoge unitarne države nemaju područja s nekim stepenom autonomije. U takvim državama, podnacionalne regije ne mogu imati vlastite zakone. Primjeri su Rumunija, Irska i Norveška.

## Primjeri 
### 5 najvećih unitarnih država prema nominalnom BDP-u 
* 
*
*
*
*

### 5 najvećih unitarnih država prema broju stanovnika 
*
*
*
*
*

### 5 najvećih unitarnih država prema površini 
*
*
*
*
*

## Reference 
Kategorija:Oblici vladavine
Kategorija:Politička geografija
Kategorija:Tipovi ustavnih država
Astrid Lindgren

**Astrid Anna Emilia Lindgren** (djevojačko prezime *Eriksson*), (14. novembra 1907 - 28. januara 2002), švedska autorica dječjih knjiga prevedenih na preko 70 stranih jezika u više od 100 zemalja.

Astrid Lindgren je odrasla u švedskoj pokrajini Småland gdje se također odvija radnja mnogih njenih knjiga. Pipi duga čarapa, njeno najpoznatije djelo, je napisala svojoj kćerci Karin. U čast Astrid Lindgren dodjeljuje se nagrada u književnosti.

## Također pogledajte 
* Nagrada "Astrid Lindgren"

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://visitsweden.com/where-to-go/southern-sweden/smaland/the-world-of-astrid-lindgren/

Lindgren, Astrid
Lindgren, Astrid
Kategorija:Biografije, Vimmerby
Kategorija:Švedski pisci
Dante Alighieri

**Dante Alighieri** (fon. *Dante Aligijeri*) (29. maj 1265 – 14. septembar 1321) bio je italijanski pjesnik, prozaist i političar. Politički sukobi između gvelfa i gibelina (pristaše pape i pristaše njemačkog cara) u njegovom rodnom gradu, u kojima je i on strasno učestvovao, odveli su ga u progonstvo iz kojega se više nikada nije vratio. Istakao se već u mladosti kao talentiran pjesnik, i to u krugu tzv. pjesnika novog stila (*dolce stil nuovo*). Ali glavnu slavu stekao je djelom koje mu je postalo životno i koje je pisao daleko od svog rodnog grada. To je djelo veliki religiozni ep Komedia (Commedia), kojem je poslije  Boccacio dao, zadivljen, oznaku 'božanstvena'. Danteov izbor da ovo djelo nazove *Komedija*  Danteovo korištenje njegovog domaćeg dijalekta u pisanju *Božanstvene komedije * pomoglo je da ujedini italijanski jezik.

Dante je svom velikom epu dao oblik vizije opisujući u njemu svoj put u pakao, čistilište i raj. Čitavo se djelo ističe izvanredom simetričnošću. Podijeljeno je na tri dijela: Pakao, *Čistilište* i *Raj*. Svaki od tih dijelova ima po 33 pjevanja, a čitav ep, uključivši i uvodno pjevanje, ima ukupno 100 pjevanja. Strofa u kojem je djelo spjevano ima tri stiha i zove se tercina. Te su tercine povezane između sebe strogo provedenom rimom.

U lirskom djelu *Novi život* (Vita nuova), je opjevao ljepotu svoje velike ljubavi Beatriče. Napisao je italijanskim jezikom.

Na latinskom jeziku značajno mu je djelo *De vulgari eloquentia*, u kojem raspravlja o vrijednosti građanskog italijanskog jezika.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* http://www.gutenberg.org/etext/8800
* "Digital Dante" – O Danteu i njegovim djelima.
* Read Dante Alighieri 's works on Read Print  – Besplatne knjige za učenike, profesore i dr..

Alighieri,Dante
Alighieri,Dante
Alighieri,Dante
Alighieri,Dante
Kategorija:Biografije, Firenca
Kategorija:Italijanski pjesnici
Federacija

mini|250px|Federacije
**Federacija** se odnosi na takvu strukturu države gdje su više država u savezu. Svaka od tih država ima neki oblik samouprave, ali postoji centar koji ima najveću moć. Sjedinjene Američke Države su primjer federacije. Iako svaka od 50 država ima svoju samoupravu (naprimjer bira guvernera), Washington ima najveću moć (iz njega se upravlja ostatkom države). Imamo mnogo primjera federacija u svijetu i neke od njih su: Sjedinjene Američke Države, Ruska federacija, Meksiko, Australija i druge. Bosna i Hercegovina je u jedinstvenoj poziciji u svijetu. Naime, to je jedina država koja u svojoj strukturi ima republiku i federaciju (svaka sa svojom posebnom administracijom) ali i vladu na državnom nivou. Suprotno od federacije je konfederacija.

## Također pogledajte 
* Konfederacija
* Evropska unija
* Evropska zajednica za ugalj i čelik
* Jednostavne države

Kategorija:Državna uređenja
Kategorija:Politika
Konfederacija

**Konfederacija** je zajednica više samostalnih država, gdje te države imaju državne funkcije . Primjer konfederacije je Evropska Unija. Evropska Unija je savez država sa centrom u Briselu. Iako Brisel, kao administrativni centar Evropske Unije, ima svoje nadležnosti u mnogim stvarima, nadležnosti saveznih država (Francuska, Njemačka, Slovenija i druge) su mnogo veće. Suprotni pojam od konfederacije je federacija.

## Konfederacije kroz historiju 
### Spisak historijskih konfederacija 
* Švicarska (1291-)
* Sjedinjene Američke Države(1781-1788)
* Njemačka (1806-1871)
** Rajnska konfederacija (1806-1813)
** Njemačka konfederacija (1815-1866)
** Sjeverno-Njemačka konfederacija (1867-1871)
* Konfederacija američkih država, (1861-1865)
* Unija Afričkih Država (1961-1963)
* Senegambija (1982-1989)
* Srbija i Crna Gora (2003-2006)

## Također pogledajte 
* Federacija

## Vanjski linkovi 
* Confederation: The Creation of Canada  — Ilustrirani historijski esej o nastanku Kanadske konfederacije

Kategorija:Državna uređenja
Nikola Kopernik

**Nikola Kopernik** (19. februara 1473 – 24. maja 1543) bio je matematičar, astronom i ekonomista iz doba Renesanse. Od 1491. do 1494. godine studirao je teologiju, matematiku, medicinu i astronomiju u Krakowu. Od 1496. do 1504. godine studirao je u Krakovu crkveno pravo, astronomiju i medicinu u Italiji. Poslije je bio do 1512. godine lijekar i sekretar svom ujaku, varmijskom biskupu (*Warmia*, poljska crkvena kneževina na ušću Visle), onda do kraja svog života je bio svećenik u *Fromborku*, gdje je na jednoj kuli tvrđave, koja je okruživala crkvu, uredio zvjezdarnicu (*Kopernikov toranj*) sa koje je promatrao nebeska kretanja. Na osnovu tih posmatranja, a i rezultata do kojih je došao, napisao je djelo *De revolutionibus orbium coelestium* u šest knjiga, objavljeno u Nürnbergu 1543. godine, neposredno pred smrt. Ovo djelo je bilo revolucionarna prekretnica u astronomiji, te je bilo poticaj za kapitalna otkrića Keplera i Newtona.

*Kopernikov* ili *heliocentrični sistem svijeta* zasniva se na tvrdnjama da se Zemlja okreće oko svoje ose i da kruži oko Sunca. Ove tvrdnje su uskoro bile prihvaćene u naučnim krugovima, ali su ujedno uzrokovale uzbunu u crkvenim krugovima, pa je papa 1616. ovo Kopernikovo djelo zabranio, tj. stavio na index, sve do 1822. godine. I ostale kršćanske zajednice (npr. kalvinizam) su bile protiv heliocentričnog sistema, a odbacivao ga je i nemali dio naučnika onog doba (npr. Francis Bacon) zbog korelacije s mjerenjima koja nisu, u to doba, bila bolja od geocentričnog ili Ptolomejevog sistema.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1473.
Kategorija:Umrli 1543.
Kategorija:Poljski ekonomisti
Kategorija:Poljski astronomi
Kategorija:Poljski matematičari
Bože pravde

**Bože pravde** је himna Srbije. Muziku je napisao Davorin Jenko, a tekst Jovan Đorđević 1872. godine.

## Tekst 
Bože pravde, ti što spase
od propasti dosad nas,
čuj i odsad naše glase
i od sad nam budi spas.

Moćnom rukom vodi, brani
budućnosti srpske brod,
Bože spasi, Bože hrani,
srpske zemlje, srpski rod!

Složi srpsku braću dragu
na svak dičan slavan rad,
sloga biće poraz vragu
a najjači srpstvu grad.

Nek na srpskoj blista grani
bratske sloge zlatan plod,
Bože spasi, Bože hrani
srpske zemlje, srpski rod!

Nek na srpsko vedro čelo
tvog ne padne gneva grom
Blagoslovi Srbu selo
polje, njivu, grad i dom!

Kad nastupe borbe dani
k’ pobedi mu vodi hod
Bože spasi, Bože hrani
srpske zemlje, srpski rod!

Iz mračnoga sinu groba
srpske slave novi sjaj
nastalo je novo doba
Novu sreću, Bože daj!

Otadžbinu srpsku brani
pet vekovne borbe plod
Bože spasi, Bože brani
moli ti se srpski rod! 

## Također pogledajte 
## Reference 
Kategorija:Državne himne
Kategorija:Srbija
Metida (satelit)

**Metida** (grč. Μήτις, lat. Metis) je najbliži satelit Jupiteru. Po grčkoj mitologiji Metis je bila titanida ali i Zeusova (paralela u rimskoj mitologiji je Jupiter) prva žena. Ovaj satelit je otkrio Synnott 1979. Metida i Adrasteja leže u Jupiterovom glavnom prstenu. Promjer ovog satelita je 40&nbsp;km i nalazi se 128.000&nbsp;km od Jupitera.

## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1979.
Kategorija:Sunčev sistem
Adrasteja (satelit)

**Adrasteja** (lat. Adrastea) je drugi od Jupiterovih poznatih satelita. Adrasteja, po rimskoj mitologiji, je bila isporučilac nagrada i kazni, ali i kćerka Jupitera i Ananke. Ovaj satelit otkrio je student David Jewitt 1979. godine na slici poslanoj sa Voyager 2 letjelice. Adrasteja i Metida se nalaze u Jupiterovom glavnom prstenu. Adrasteja je jedan od najmanjih satelita u sunčevom sistemu. Prečnik mu je 20 kilometara a udaljenost od Jupitera 129.000 kilometara.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1979.
Kategorija:Sunčev sistem
Arapska književnost

**Arapska književnost** je najbogatija i najraširenija semitska književnost koja je uticala na pismenost svih arapskih naroda.

## Predislamska književnost (oko 500.-622.) 
Period predislamske arapske književnosti je period književnosti koji obuhvata nekoliko generacija prije pojave islama. Uglavnom je zastupljena poezija, i to u formi kaside. Pjesnici nomadi (beduini) pjevaju kaside po tačno utvrđenom obliku. Ti metri su se sačuvali i u kasnijim vijekovima, a da nisu pretrpjeli skoro nikakve promjene. Pjesnikova uloga u društvu je bila izrazito velika. Pjesnik je imao zadatak da slavi svoje pleme, veliča njegove podvige u bitkama u kojima i sam učestvuje, da ismijava neprijatelja ili da miri zaraćena plemena. Glavne karakteristike ove poezije su stereotipnost i artizam. To je usmena poezija koju su sa generacije na generaciju prenosili recitatori (ravi), a filolozi će je zapisivati tek u 8. stoljeću.

Mnogi pjesnici su djelovali u ovom periodu, a među najznačajnijima su pjesnici ˝Sedam zlatnih arabljanskih oda˝, Imruu-l-Kajs, Tarafa ibn Abd al-Bakri, Zuhejr Ibn Abi Sulma, Labid ibn Rabia al-Amiri, Amr ibn Kulsum, Antara ibn Šeddad i Al-Haris ibn Hilizza.

mini|Kur'an je jedan od najutjecajnijih primjera arapske književnosti

## Književnici 
* Antara ibn Šedad
* Abu Nuvas
* Jabra Ibrahim Jabra

## Djela 
* *Hiljadu i jedna noć*, Antara ibn Šedad,
* Djeca mahdžera - američko-arapska književnost

## Također pogledajte 
* Zlatno doba islama

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Cornell University link to Arabic Literature
* The original Arabic manuscript of Tawq Alhamama

*
Teba

*Teba (Grčka) - grad i antička država u Grčkoj
*Teba (Egipat) - drevni grad u Egiptu
*Teba (satelit) - Jupiterov prirodni satelit
Himalija (satelit)

**Himalija** (lat. Himalia) je deseti, poznati, nepravilni, Jupiterov satelit. Ovaj satelit je otkrio Perrine 1904. godine. Za razliku od satelita bližih Jupiteru, orbite Lede, Himalije, Lisiteje i Elare su nagnute prema Jupiterovom ekvatoru (oko 29 stepeni). Promjer Himalije je 186 kilometara a udaljenost od Jupitera je 11.460.000 kilometara.

Po grčkoj mitologiji Himalija je bila nimfa koja je rodila Zeusu (paralela u rimskoj mitologiji je Jupiter) tri sina.

## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Jupiter
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1904.
Lisiteja (satelit)

**Lisiteja** (lat. *Lysithea*) je jedanaesti, poznati, Jupiterov satelit. Po grčkoj mitologiji Lisiteja je bila kćerka Okeana i jedna od Zeusovih ljubavnica. Ovaj satelit je otkrio Nicholson 1938. godine. Promjer Lisiteje je 36 kilometara a udaljenost od Jupitera je 11.720.000 kilometara.

## Također pogledajte 
*Jupiterovi prirodni sateliti

## Vanjski linkovi 
*http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Amalteja (satelit)

**Amalteja** (lat. *Amalthea*) je treći poznati Jupiterov satelit. Po rimskoj mitologiji Amalteja je bila nimfa koja je malog Jupitera hranila kozijim mlijekom. Otkrio ga je Bertnard 9. septembra 1892. godine u Lick-om opservatoriju koristeći 36-to inčni (91&nbsp;cm) reflektor. Amalteja je posljednji satelit koji je otkriven direktnim posmatranjem (za razliku od fotografije). Amalteja i Himalija su peti i šesti najveći Jupiterovi sateliti ali su samo jednu-petnaestinu veličine Evrope. Amalteja je najcrvenije nebesko tijelo u sunčevom sistemu. Pretpostavlja se da je crvena boja rezultat sumpora koji je došao sa Ioa.

Prije se smatralo da veličina i neregularan oblik impliciraju da je Amalteja relativno jako, tvrdo tijelo. Ali, mjerenje njegove mase tokom prošle Galilejeve (svemirska letjelica) orbite govore drugačije. Izgleda da je Amaltejina gustoća približna gustoći vode i pošto vjerovatno nije da je sačinjen od leda najvjerovatnije je gormada šljunka sa mnogo šupljina.

Kao i Io, Amalteja isijava (zrači) više toplote nego što je prima od Sunca (vjerovatno radi strujnih valova koje dolaze iz Jupiterovog magnetnog polja).

Amaltejin promjer je 189 kilometara a udaljenost od Jupitera 181.000 kilometara.

## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Leda (satelit)

**Leda** (lat. Leda) je deveti, poznati, Jupiterov satelit. Po grčkoj mitologiji Leda je bila kraljica Sparte i majka, sa Zeusom dok je bila u obliku labuda, Poluksu i Heleni trojanskoj. Ovaj satelit je otkrio Kowal 1974. godine. Leda, Ananka i Sinopa su među najmanjim satelitima u sunčevom sistemu. Promjer ovog satelita je 16 kilometara a udaljenost od Jupitera 11.094.000 kilometara.

## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1974.
Elara (satelit)

**Elara** (lat. Elar) je dvanaesti, poznati, Jupiterov satelit. Po grčkoj mitologiji, Elara je, sa Zeusom, bila majka ogromnom titanu. Ovaj satelit je otkrio Perrine 1905. godine. Leda, Himalija, Lisiteja i Elara su možda ostaci jednog asteroida kojeg je privukla Jupiterova gravitacija, i on se raspao. Promjer ovog satelita je 76 kilometara a udaljenost od Jupitera 11.737.000 kilometara.

## Također pogledajte 
*Jupiterovi prirodni sateliti

## Vanjski linkovi 
*http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1905.
Ananka (satelit)

**Ananka** (lat. Ananke) je trinaesti, poznati, Jupiterov satelit. Po rimskoj mitologiji, Ananka je, sa Jupiterom, bila majka Adrasteji. Ovaj satelit je otkrio Nicholson 1951. godine. Ananka, Karma, Pasifaja i Sinopa imaju neuobičajene ali male orbite. Promjer ovog satelita je 30&nbsp;km a udaljenost od Jupitera 21.200.000&nbsp;km.
[lijevo|mini|Slika Ananke u jednoj ekspoziciji od svemirske letjelice [Wide-field Infrared Survey Explorer (WISE) 2010.]]

## Također pogledajte 
*Jupiterovi prirodni sateliti

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1951.
Karma (satelit)

**Karma** (lat. Carme) je četrnaesti, poznati, Jupiterov satelit. Po grčkoj mitologiji Karma je, sa Zeusom, bila majka Britomartise, Kretske božice. Ovaj satelit je otkrio Nicholson 1938. godine. Ananka, Karma, Pasifaja i Sinopa su posebni sateliti jer su im orbite retrogradne (za razliku od drugih Jupiterovih satelita koji se kreću u suprotnom smjeru). Promjer ovog satelita je 40 km a udaljenost od Jupitera je 22.600.000 km.

## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1938.
Pasifaja (satelit)

**Pasifaja** (lat. Pasiphae) je četrnaesti, poznati, Jupiterov satelit. Po grčkoj mitologiji Pasifaja je bila Minosova žena i majka, sa bijelim bikom, Minotaura. Ovaj satelit je otkrio P. Melotte 1908. godine. Ananka, Karma, Pasifaja i Sinopa imaju orbite pod uglom prema Jupiterovom ekvatoru (oko 150 stepeni). Promjer ovog satelita je 50 km a udaljenost od Jupitera je 23.500.000 km.

## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1908.
Sinopa (satelit)

**Sinopa** (lat. Sinope) je najdalji, poznati, Jupiterov satelit. Po grčkoj mitologiji, Sinopa je bila žena za koju se vjeruje da je neuspješno Zeus pokušao zavesti. Ovaj satelit je otkrio Nicholson 1914. godine. Ananka, Karma, Pasifaja i Sinopa su možda ostaci jednog asteroida kojeg je privukla Jupiterova gravitacija, nakon čega se raspao. Promjer ovog satelita je 36&nbsp;km a udaljenost od jupitera je 23.700.000&nbsp;km.

## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## References
## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1914.
FIDE

**Međunarodna šahovska federacija** (fra. *Fédération international des échecs*; eng. *World Chess Federation*) međunarodna je organizacija koja povezuje razne narodne šahovske saveze širom svijeta. Obično se spominje kao FIDE, prema francuskom akronimu.

Organizuje Svjetsko prvenstvo u šahu i Šahovsku olimpijadu.

Osnovana je 20. jula 1924. u Parizu. Njeno geslo je *Gens una sumus*, što na latinskom znači "Jedan smo rod".

## Predsjednici FIDE 
* 1924–1939:  Alexander Rueb
* 1939–1946:  Augusto de Muro
* 1946–1949:  Alexander Rueb
* 1949–1970:  Folke Rogard
* 1970–1978:  Max Euwe
* 1978–1982:  Fridick Olafsson
* 1982–1995:  Francisco Campomanes
* 1995–2018:  Kirzan Iljumžinov
* 2018–2026:  Arkadij Dvorkovič

## Također pogledajte 
* FIDE-ina rang-lista

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Šahovske organizacije
Kategorija:Organizacije osnovane 1924.
*
Talesova teorema

U geometriji, **Talesova teorema** (prema Talesu iz Mileta) kaže da ako su A,B i C tačke na kružnici, a gdje A i C čine promijer (dijametar) kruga, onda je ugao ABC pravi (pod 90 stepeni).

Datoteka:Thales-theorem.png

## Dokaz 
Koristimo sljedeće dokaze: suma uglova u trouglu je jednaka dva prava ugla (180 stepeni) i da su uglovi baza jednakokrakog trougla isti.

Datoteka:Thales-proof.png

Neka O bude centar trougla. Pošto je OA=OB=OC, OAB i OBC su jednakokraki trouglovi, i po jednakosti uglova jednakokrakih trouglova imamo da je OBC=OCB i BAO=ABO. Neka \gamma=BAO i \delta=OBC.

Pošto je suma uglova pravouglog trougla jednaka 180 stepeni, imamo:

2γ + γ ′ = 180°

i

2δ + δ ′ = 180°

...također, znamo da je

γ ′ + δ ′ = 180°

Sabirajući prve dvije jednačine i oduzimajući treću dobijamo

2γ + γ ′ + 2δ + δ ′ − (γ ′ + δ ′) = 180°

...što nakon poništavanja γ ′i  δ ′, dobijamo:

γ + δ = 90°

Kategorija:Geometrija euklidske ravni
Kategorija:Teoreme o pravouglim trouglovima
Kategorija:Teoreme o trouglovima i kružnicama
Lao Tse

[mini|desno|Laozi; [Dinastija Ming (1368–1644).]]
**Lao Tse** je prema nekim podacima rođen oko 4. vijeka p.n.e, a po nekim drugim izvorima 6. vijeku p.n.e. Počasno ime mu je *stari majstor*. Napisao je knjigu *Dao De Jing* u kojoj govori o principu *tao* (to je apsolutni vladalac svijeta i života). Propovijedao je da svaka djelatnost mora biti u skladu sa principom *tao* ako želi biti uspješna. Radio je kao arhivar u biblioteci. To se odnosi na život u porodici i u državi. Govorio je da sve u svijetu vječno kruži između *jinga* i *janga*- dvije suprotnosti.

Za njega početak svijeta je *ništa*. Međutim, za njega to nije praznina već neodređenno *nešto*, što tek treba da postane. Neophodan je ljudski um da bi se to odredilo i umnožilo. Dakle, samo u prvoj fazi *tao* je ništa, kao nepokretan, a kasnije to je princip nepokretnog kretanja.Smatra se osnivačem taoizma. Predvidio je raspad tadašnjeg kineskog carstva.  

## Citati
**Poznavati druge je inteligencija; poznavati sebe je prava mudrost. Kontrola drugih je snaga; kontrola sebe samog je prava moć*.
**Putovanje od hiljadu (milja) počinje prvim korakom*.

## Također pogledajte
*Filozofija
*Konfučije
*Siddarta-Gaotama Buda
*Taoizam

## Reference
## Vanjski linkovi
*Rekonstrukcija portreta Lao Cea, Marca Bakkera: *Reportret: Laozi*.
*Lao Tzu Page Lao Tseova učenja
*kolekcija *izvora* o Lao Ceu: *Critical Thinkers: Lao Tse & Daoism*.
*Tekst *Dao De Jing* na kineskom jeziku sa engleskim prijevodom
**Dao De Jing* engleski prijevod
*老子 Lǎozĭ 道德經 Dàodéjīng Chinese+English+German

Kategorija:Filozofija
Kategorija:Biografije
Kategorija:Filozofi
Kategorija:Taoizam
Anaksimen

mini|Anaksimen
**Anaksimen** (588–524. p. n. e.) bio je Grk koji je pripadao miletskoj školi (Milet-zapadna obala Male Azije, trgovački i kulturni centar u VI st. p. n. e.). Za pripadnike miletske škole osnovno filozofsko pitanje bilo je: *Šta je pratemelj, prauzrok svijeta (Arhe)*? Za njega je zrak bio praosnov svega, a zgušnjavanjem i razrjeđivanjem zraka nastaju različite stvari i oblici.

## Spisi 
Služio se jonskim govorom i to jednostavnim i nekićenim.

## Učenje 
Na neki način, djelimično prihvata Anaksimandrosovo učenje da arhei mora prevazilaziti bića – ako je to neodređeno, onda je o tom nemoguće misliti. Šta je to nema kvaliteta i određenosti – to je ništa, ne može se misliti ništa. Da li nešto ništa može biti izvor svih stvari. Nastajanje iz ničeg ne postoji. Moramo naći arhei koji je zamisliv. Zrak je arhei bića. Zašto? Zrak je određen, da se empirijski osjetiti, ima kvalitet, ali je u toj određenosti najmanje određen (u odnosu na druge elemente). Svodi kvalitet na kvantitet. Jedno počelo, ali veličinom beskonačno, a po svojim kakvoćama ograničen. Zrak je bezgraničan i u vječnom kretanju.
Vratio se teoriji određenog praiskonskog elementa, ali je prihvatio teze svog učitelj Anaksimandrosa, o postojanju dviju suprotnih pojava: razrjeđivanja i zgušnjavanja. Zrak je različit po razrijeđivanju i zgušnjavanju s obzirom na bića, sve se rađa nekim njegovim zgušnjavanjem i ponovnim razrijeđivanjem. Tvrdio je da je zrak ili plinovito stanje, element koji je za njega imao praiskonsko značenje, pa je smatrao da ono prožima čitav svemir i ljudsku dušu, stvara vatru razrijeđivanjem, a vodu (tekuće stanje) i zemlju (kruto stanje) posrednim stadijima zgušnjavanja, kako nam ih prikazuje vjetar i oblaci. Zrak je beskonačan, a ono što iz njega nastaje je konačno.
I on smatra da je kretanje vječno i da usljed njega nastaje promjena. Svijet nije viječan, nego postaje kroz neka vremenska razdoblja svaki put drugačiji.

Aetius – Anaksimenes griješi misleći da su živa bića sastavljena iz jednostavnog i jednolikog zraka i p. n. e.ume. Ta nemoguće je postaviti jednu stvar za počelo bića, nego treba postaviti i djelatni uzrok. Kao što srebro samo nije dovoljno da postane vrč ako ne postoji ono što čini, to jest srebrar.

## Kosmos 
Pokušao je da prirodonaučno objašnjenje porijekla svemira i odstrani mit o božanskom stvaranju svijeta. Kao i za Anaksimandra i za njega je periodičan kosmološki sistem. Prvi princip ni nastaje ni nestaje. Jedan svijet – jedno počelo.
Anaksimenes je uzimao da zemlja, koja je postala postepenim zgušnjavanjem zraka, pliva na zraku i ne može potonuti, jer je pljosnata i široka, Sunce i zvijezde ne idu ispod zemlje po noći nego uz ivicu horizonta od zapada ka istoku, a ne vide se zato što ih zastiru visoke gore na kraju zemlje.

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Antička filozofija

## Reference 
Kategorija:Predsokratovski filozofi
Kategorija:Biografije
Kategorija:Rođeni p. n. e.
Kategorija:Umrli p. n. e.
Miletska škola

Grad Milet je grad koji se nalazi na zapadnoj obali Male Azije, to je trgovački i kulturni centar u VI st. p. n. e. *Miletska škola* je naziv učenja tri filozofa koja su bila iz Mileta a to su: Tales, Anaksimen i Anaksimandar. Ono što je za njih bilo zajedničko jeste osnovno filozofsko pitanje:* Šta je praosnov, prauzrok svijeta (arhe-riječ koja se prvi put spominje u spisima Anaksimandra).

Što se tiče metafizike (učenja o bitku), miletski filozofi imaju monističko i materijalističko gledište na svijet. Takođe, pripadaju kosmološkom razdoblju filozofije. Tvorci su pojma *Fysis' (priroda) i ideje o povezanosti prirode tj. jedinstvu svijeta.

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Tales
* Anaksimen
* Anaksimandar

## Vanjski članci 
* Stari milečanski novčići 

Kategorija:Filozofija
Hipasus

**Hipasus** se rodio oko 500. godine p. n. e. u *Magna Graciji* (jugoistočna Italija), i bio je grčki filozof. On je bio Pitagorin učenik i njemu se pripisuje otkriće da je korijen od 2 iracionalan broj. Nakon što se broj pokazao iracionalnim, pitagorejci su ubili Hipasusa, ne želeći da vjeruju da ovaj fundamentalni broj može biti beskonačan i da se ne ponavlja. Za njega se, također, govori da je bio rani eksperimentista akustike i rezonance. Malo njegovih dijela je sačuvano.

## Također pogledajte 
*Filozofija
*Antička filozofija
*Pitagora
*Pitagorejski savez

Kategorija:Grčki filozofi
Elejska škola

mini|221x221piksel|Parmenid

Elejska škola je osnovana u graju Eleji (Italija-grčka kolonija), i to je bila škola predsokratovaca. Osnovao je Parmenid u petom vijeku prije nove ere. Drugi članovi škole su bili: Zenon i Melisus. Ksenofan se nekada stavlja u tu listu, iako ima suprotnih mišljenja o tome.
## Historija 
Ova škola je dobila ime po Eleji, grčkom gradu u južnoj Italiji, rodnom gradu svojih najvažnijih članova, Parmenida i Zenona. Njeno osnivanje se često pripisuje Ksenonu, ali, iako ima puno njegovih mišljenja koja su bila dio kasnije Elejske doktrine, najvjerovatnije je tačno da je Parmenid bio osnivač ove škole.

Ksenofan je počeo kritikovati ranu grčku mitologiju sredinom 6.st. p. n. e., uključujući i kritiku čitavog antropomorfističkog sistema koji je bio sadržan u poemama Homera i Hesioda. To slobodnjačko mišljenje je sigurno utjecalo i na Parmenida. Kasnije će se škola raspasti ili zato što je bila u suprotnosti sa tadašnjim mišljenjem Eleje, grešaka u vodstvu ili zbog unutarnjih svađa oko akademskih pitanja- uključujući i ono o kretanju. Djelo ove škole je apsorbovano u platonskoj metafizici.
## Učenje 
Elejci su odbacili epistemologijski značaj iskustva, a prihvatili su matematičke standarde jasnosti i neizbježnosti kao kriterije istine. Od članova, Parmenid i Melisus su gradili argumente na nesumljivim premisama. Zenon, u suprotnosti, je koristio reductio ad absurdum, da bi pobio argumente drugih, pokazujući da njihove premise vode u kontradikciju.

Glavne doktrine elejaca su se razvile u suprotnosti sa učenjima tadašnjih fizičarskih filozofa, koji su objašnjavali postojenje pomoću izvorne materije, koristeči teorije Heraklita, koje su govorile da je svo postojanje uvjetovano neprestanim promjenama. Elejci su govorili da pravo objašnjenje leži u tome da su sve stvari dio univerzalne povezanosti. Po njihovoj doktrini, čula ne mogu osjetiti ovu povezanost; samo pomoću mišljenja možemo spoznati da je osnovna istina da "Sve je Jedno". Dalje govore da ne može biti postanka, jer nešto ne može postati iz ničega; nešto ne može nastati iz nečega što mu nije slično (sve je postojalo oduvjek).

Ostali predsokratovci i Aristotel nisu prihvatali mišljenja elejaca. Međutim, njihov uticaj je veliki- Gorgija, sofist, je govorio u stilu elejaca u svom djelu "O prirodi ili Šta nije", Platon ih je naveo u *Parmenidu*, *Sofistima* i *Politici*. Mnogi kasniji filozofi su posudili njihove metode.

## Također pogledajte 
*Filozofija
*Parmenid
*Zenon
*Ksenofan
*Melisus

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "On Nature" by Parmenides, translated by John Burnet
*  u Wikisource

Kategorija:Historija Grčke
Kategorija:Filozofija
Tenelija

mini|200px|Stari most u Mostaru sagrađen je od kamena tenelija
**Tenelija** je vrsta krečnjačkog kamena iz kamenoloma Mukoša, smještenog otprilike pet kilometara južno od Mostara.

## Osobine 
Tenelija je kamen žućkaste boje kad je tek izvađena iz kamenoloma i svijetlo smeđe boje u vlažnom stanju. Sušenjem dobija bjeličastu, a vremenom i starenjem svijetlo sivu i sivu boju. Homogene je teksture i visoke poroznosti.

Tenelija se pokazala kao kamen koji se lahko reže i obrađuje; tek izvađen iz kamenoloma dok još sadrži kamenolomsku vlagu može se rezati običnom ručnom pilom i obrađivati najjednostavnijim alatima.

## Upotreba 
Kamen tenelija se počeo intenzivno eksploatirati na lokalitetu Mukoša 1550-ih godina. Ovo razdoblje u Mostaru obilježeno je gradnjom javnih, stambenih, odbrambenih i najviše sakralnih objekata. Postoji podatak da je kamenolom na lokalitetu Mukoša prvi put otvoren za gradnju Starog mosta. Najstariji zabilježeni objekt građen tenelijom je Karađozbegova džamija, sagrađena tokom 1557/58. godine. Također, i Kriva ćuprija i mnogi drugi objekti u kasnijim razdobljima.

## Reference 
Kategorija:Građevinski materijali
Kategorija:Sedimentne stijene