Hefest

[mini|[Peter Paul Rubens: Hefest kuje Zeusove strijele, 17. vijek. Hefest u Etni kuje Zeusu munje.]]
**Hefest** () jedan je od dvanaest Olimpijaca, bog je kovač, zaštitnik obrtnika, kipara, metalurga i vatre. Hefestov pandan u rimskoj mitologiji je Vulkan. U grčkoj mitologiji, Hefest je bio ili Zeusov i Herin sin ili je bio Herino partenogeno dete. Majka Hera ga je izbacila sa planine Olimp zbog njegove hromosti, rezultat urođenog oštećenja; ili po drugom mišljenju, od strane Zeusa jer je zaštitio Heru od njegovog udvaranja (u tom slučaju bi njegova hromost bila rezultat njegovog pada, a ne razlog za to).

Kao kovački bog, Hefest je napravio svo oružje bogova na Olimpu. Služio je kao kovač bogova, a obožavan je u proizvodnim i industrijskim centrima Grčke, posebno u Atini. Hefestov kult bio je baziran na Lemnosu. Hefestov hram u Atini se zove Hephaisteion. Osim toga, cijelo ostrvo Lemnos bilo je sveto za Hefesta.

## Rođenje i povratak na Olimp 
Kako i Homer navodi u svojoj *Ilijadi* Zeus ga je bacio s Olimpa jer je oslobodio svoju majku Heru koja je bila privezana zlatnim lancem između zemlje i neba, nakon svađe sa Zeusom. Hefest je padao cijeli dan i to na otok Lemnos gdje su ga odgojile Tetida i Eurinoma. Izrastao je u majstora obrtnika, a potom su ga vratili na Olimp jer je svojim umijećem bio koristan bogovima. Druga verzija mita govori da je Hera bila užasnuta kad je vidjela ružnoću svog potomka te da ga je sama bacila s Olimpa. Hefest se osvetio svojoj majci Heri koja ga je odbila napravivši joj začarano zlatno prijestolje koje joj, kad bi se ona sjela na njega, nije dopuštalo da ga napusti. Ostali su bogovi molili Hefesta da se vrati na Olimp i da je pusti, ali on ih je stalno odbijao. Dionis ga je napio i vratio ga na Olimp na mulinim leđima. Hefest je oslobodio Heru nakon što su mu dali Afroditu, božicu ljubavi kao svoju ženu. U drugoj verziji mita, dobio je njenu ruku da bi se spriječili sukobi ostalih bogova oko nje same, budući da je on bio najnesigurniji od bogova.

## Kovač 
Hefest je stvorio većinu veličanstvene opreme, oruđa i oružja za bogove:
* Zeusove munje.
* Hermesovu krilatu kacigu i sandale.
* Egidov grudobran.
* Afroditin pojas.
* Agamemnonov štap.
* Ahilejev štit.
* Heraklovu čegrtaljku.
* Helijeve kočije.
* Erosov luk i strijele.
* Hadovu kacigu nevidljivosti.

Hefestu je pomagao Kiklop, njegov asistent u kovanju. Također je sagradio i metalne robote koji mu pomažu. Njegovu vatru ukrao je Prometej koju je odnio ljudima, a poslije je Hefest napravio i ženu Pandoru. Hefestove kovačnice su u vulkanima.

## Hefestov ljubavni život
mini|lijevo|247 px|Hefest, Dionis, satiri i menada se vraćaju na Olimp, vaza
### Hefest i Atena
mini|lijevo|Hefest i Tetida, tanjur oslikan crvenofiguralnom tehnikom
Zajedno sa svojim bratom Aresom Herin je i Zeusov sin; ili samo Herin. Naime, neki izvori tvrde da ga je Hera rodila sama ljubomorna na to što je Zeus sam rodio Atenu. Atena i Hefest povezani su, Hefest je kovao njeno oružje, a sama je Atena također bila zaštitnica obrtnika. Hefest je pokušao silovati Atenu, ali nije uspio. Njegovo sjeme palo je na tlo te se Erihtonije rodio iz Majke Zemlje, Geje. Atena je potom odgojila dijete kao njegova pomajka, dok druga verzija govori da je sjeme palo na Ateninu nogu te da ga je ona obrisala vunenom tkaninom koju je bacila na tlo. Treća verzija govori da je Hefest htio oženiti Atenu, ali je ona nestala s bračne postelje te je on ejakulirao na tlo.

### Hefest i Afrodita
[mini|270px|[Diego Velázquez: Apolon u Hefestovoj kovačnici, 1630. Apolon (ili Helije) je došao javiti Hefestu da ga Afrodita vara.]]Hefest i Afrodita imali su dogovoren brak, a to se Afroditi nije svidjelo. Varala ga je s Aresom, bogom rata. U Homerovoj *Odiseji* Alkinoj pjeva o mitovima. Helije je jednom krišom promatrao Aresa i Afroditu kako uživaju jedno u drugom potajno. To je prijavio olimpskom vijeću, a Hefest je predložio da ih se uhvati na djelu te je stvorio mrežu s kojom je mislio baciti u klopku nedopuštene ljubavnike. U tačno određeno vrijeme, Hefest je bacio mrežu i ostavio ih nepomične. Međutim, Hefest nije bio zadovoljan sa svojom osvetom, pozvao je olimpske bogove i božice da vide par. Božice su odbile, ali su bogovi došli i komentirali Afroditinu ljepotu i da bi rado mijenjali mjesto s Aresom. Nakon što su ih pustili, Ares je odjurio u svoju domovinu Trakiju. Ares je morao platiti preljubničku kaznu, a Hefest se najvjerovatnije razveo od Afrodite i vratio je njenom ocu. Hermes je rekao da bi rado bio u Afroditinom zagrljaju, a Apolon je priznao da je Hefest uspješan iako je hrom. U *Ilijadi*, koju je također napisao Homer, Hefestova je žena Agleja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Hefest u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Hefest u grčkoj mitologiji 

Kategorija:Olimpski bogovi