Zgrada Srpskog kulturno-prosvjetnog društva "Prosvjeta"

**Zgrada Srpskog kulturno-prosvjetnog društva Prosvjeta u Sarajevu**,  nalazi se na raskršću ulica Obala Kulina bana i Sime Milutinovića u Sarajevu. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 20. do 26. januara  2009. godine, donijela je odluku da se zgrada, proglasi za  nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović (predsjedavajući), Ljiljana Ševo. Zgrada se danas nalazi u vlasništvu Srpskog kulturno-prosvjetnog društva „Prosvjeta“ u Sarajevu.

## Historija 
Od dolaska austrougarske vlasti 1878. godine, na području Bosne i Hercegovine osnovano je nekoliko kulturno-prosvjetnih društava. Osnovni cilj kulturno-prosvjetnih društava bio je pomaganje sirotinje, učenika, te prosvjećivanje naroda:
* Od 1892. godine djeluje Jevrejsko kulturno-prosvjetno društvo  La Benevolencija  koje za osnovni cilj ima školovanje omladine.
* Godine 1902. osnovano je Hrvatsko društvo Napredak  za namještanje djece u zanate i trgovine.
* Prosvjeta – prosvjetno i kulturno društvo Srba u Bosni i Hercegovini – osnovano je 18. augusta 1902. godine. Osnovni zadatak društva je da pomaže napredak srpskog naroda u Bosni i Hercegovini na prosvjetnom i kulturnom polju.
* Gajret  je bilo društvo za potpomaganje muslimana učenika srednjih i visokih škola u Bosni i Hercegovini i Austro-Ugarskoj Monarhiji. Osnivačka skupština "Gajreta" održana je 20. februara 1903.

## Arhitektura 
Do pojave stilskih elemenata secesije u arhitekturi u Bosni i Hercegovini 1898. godine, proteklo je punih dvadeset godina. Tadašnji arhitekti pratili su moderna zbivanja i secesija je relativno brzo prihvaćena. Arhitektura Bosne i Hercegovine ušla je u novu fazu umjetničkog uticaja, ali nije uticala da se u potpunosti odbace tradicionalni stilovi, prvenstveno u izgradnji sakralnih i javnih objekata.

U početku je secesija imala formalni pristup, gdje se vanjskim efektima nastojao stvoriti arhitektonski utisak blizak secesiji, uz primjenu raznih ukrasnih elemenata..

## Opis 
Promatrajući primjere arhitekture secesije u Sarajevu, zgrada Srpskog kulturno-prosvjetnog društva "Prosvjeta" spada u jedan od vrijednih primjera.

Oblikovanje alegorijske figure Prosvjete, u formi piramidalne kompozicije, smještene na atici iznad trećega kata, pripada naslijeđu baroka. Rad je kipara Miše Stevića. Skupinu čine: alegorijska figura "Prosvjete" na čije se krilo oslanja dijete, figure srpskog seljaka, građanina i dječaka te različiti simbolički motivi: orao, knjiga, vijenci, globus i dr.

Objekat je u dobrom stanju.

## Također pogledajte 
* Prosvjeta

## Literatura 
* Alija Bejtić - Ulice i trgovi Sarajeva. Sarajevo: Muzej grada Sarajeva 1973.
* Nedžad Kurto - Sarajevo 1492-1992, Oko, Sarajevo.
* Ibrahim Krzović - Arhitektura secesije u Bosni i Hercegovini, Kulturno naslijeđe, Sarajevo
* Jela Božić - Arhitekt Josip pl. Vancaš, Značaj i doprinos arhitekturi Sarajeva u periodu austrougarske uprave, doktorska disertacija, Sarajevo, 1989.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Građevine u Sarajevu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu