Koncentracijski logor Jasenovac

mini|desno|Ulaz u koncentracijski logor Jasenovac
**Koncentracijski logor Jasenovac** (*Sabirni logor Jasenovac*) bio je ustaški koncentracijski, radni, sabirni i logor smrti u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj u kojem su za vrijeme Drugog svjetskog rata bili zatvarani i ubijani Srbi, Židovi, Romi, protivnici NDH, komunisti, Hrvati i Bošnjaci protivnici ustaškog režima i zarobljeni jugoslavenski partizani. Logor se nalazio u Jasenovcu u blizini ušća rijeke Une u Savu i bio je u funkciji od augusta 1941. do aprila 1945. Bio je najveći logor na području okupirane Jugoslavije. U logoru je ubijeno, po raznim izvorima, od 100.000 do preko 1.000.000 ljudi,

## Historija 
### Pozadina 
180px|mini|desno|Karta Jugoslavije nakon okupacije 1941. i NDH
mini|180px|desno|Plakat sa naredbom o iseljavanju Srba i Židova iz stanova u Zagrebu iz maja 1941.
Napadom Sila Osovine na Kraljevinu Jugoslaviju 6. aprila 1941. i kapitulacijom Vojske Kraljevine Jugoslavije 17. aprila, dolazi do okupacije Jugoslavije i podjele od strane njemačkih, italijanskih, mađarskih i bugarskih vojnih jedinica. Ulaskom njemačkih jedinica u Zagreb 10. aprila, pukovnik Slavko Kvaternik u ime ustaškog pokreta proglašava marionetsku Nezavisnu Državu Hrvatsku, pod protektoratom Trećeg rajha i Italije, kojoj će pripasti dijelovi današnje Hrvatske, osim Istre i dijelova Dalmacije, koji su i ranije pripadali Italiji, Slavonija, Srijem, Bosna i Hercegovina, kao i dijelovi današnje Srbije. Proglašavanje NDH je bilo pozdravljeno od većine Hrvata, kao i zvaničnih kulturnih institucija Hrvata, te rimokatoličke crkve. Na ovom području živjelo je oko 3,3 miliona Hrvata, 1,9 miliona Srba, te oko 700.000 Muslimana i manji broj drugih etničkih manjina.

Po ugledu na Nirnberške zakone u Trećem rajhu, u NDH se tri sedmice nakon proglašenja, donose sliči rasni zakoni po kojima se stotinama hiljada Srba, Židova i Roma, ograničavaju prava te priprema njihov progon i istrebljenje. Uhapšeni se Židovi zatvaraju u logore ili se deportuju u koncentracione logore na području Trećeg rajha. Po jednoj zakonskoj odredbi Trećeg rajha, novonastale vlasti u NDH, plaćale bi transport Jevreja Trećem rajhu, a zauzvrat im je bilo omogućeno oduzimanje cjelokupne imovine protjeranih Jevreja. Dio Židova se slao u neke od ukupno 40 logora, dok su se Srbi uglavnom zatvarali u u logore na području NDH.

### Osnivanje 
mini|desno|180px|Plan logora Jasenovac
Logor je osnovan donošenjem zakonske uredbe Nr. CDXXIX-2101-Z-19 od 25. novembra 1941, obznanjenom od Ante Pavelića, a potpisanom od ministra pravosuđa Mirka Puka formalno legaliziran. Krajem 1941, započela je gradnja logora, kojom je rukovodio Eugen Dido Kvaternik kao zapovjednik Ustaške nadzorne službe (UNS), te koja je kao tajna policija preuzela upravu na svim logorima. Osnivač i organizator logora Vjekoslav Luburić, koji je postao i komadant logora, nazvan je *Maks mesar*. Luburić je bio na izobrazbi u Koncentracijskom logoru Sachsenhausen, gdje je sudjelovao u izgradnji i izradi egzekucijskih mjesta streljanjem za sovjetske ratne zarobljenike, čime je htio prenijeti taj model u logor Jasenovac. Osnovni cilj ovog logora smrti bilo je uništavanje Srba, Židova i Roma, te svećenštva Srpske pravoslavne crkve. Između ostalog u logoru su logoraši korišćeni za popravku tenkova, izradu kožnih potrebština za ustaške vojnike, te za prinudni rad u ciglani. Izrađen po uzorima nacističkih logora, dobio je u njemačkim krugovima, drugo ime *Balkanski Auschwitz*. Na glavnom ulazu pisalo je *"Sve za poglavnika. Radna služba Ustaške obrane – Sabirni logor Br. III"*.

### Izgradnja 
Pripremni radovi za osnivanje novog logora započeli su najkasnije 24. jula 1941. kada je Ravnateljstvo melioracionih i regulatornih radova naručilo drvo "za gradnju drvenih baraka u Jasenovcu". Vlasti NDH su planirale da taoce koriste za odvodnjavanje Lonjskog polja i gradnju nasipa duž pruge Jasenovac-Novska. Iako se kao lokacija logora spominjalo mjesto Jasenovac, prvi zatočenici dopremani su na poljanu pored sela Bročice. Logor je osnovan od 15. do 21. augusta 1941, a prvi zatvorenici su stigli 20-21. augusta da naprave barake u logoru Bročice. Ti prvi dopremljeni zatočenici bili su muškarci, Srbi i Jevreji koje ustaše nisu stigli likvidirati nakon zatvaranja kompleksa ustaških koncentracijskih logora Gospić—Jadovno—Pag. Jedan dio logoraša, slat je od septembra i iz logora u Kruščici, koji je služio kao prihvatni logor u kome su smještani Židovi iz Sarajeva. Nakon zatvaranja ovog logora, Židovi iz župe Lašva-Glaž i gradova Travnika, Visokog, Zenice i Zavidovića, slati su direktno u Jasenovac. Prvi zapovjednik logora Bročice bio je ustaški poručnik Ivan Rako, a područje logora Krapje osiguravala je 22. satnija Ustaške vojnice. Zbog sve bržeg priliva zatočenika ustaše su ubrzo pristupili izgradnji novog logora na livadama između sela Krapje i Plesmo, nekoliko kilometara jugozapadno od Bročica, prema rijeci Savi. Od prvih 600 zatočenika iz Gospića, oko 300 ljudi, uglavnom Jevreja je upućeno u Krapje osam dana po dolasku, gdje su spavali na otvorenom jer su se barake tek gradile. Osim logoraša sa Paga i iz Gospića, u novi logor su počeli dovoditi drugi zatočenici. Prvi zapovjednik logora Krapje bio je poručnik Ante Marić, a čuvali su ga pripadnici postrojbe 14. i 17. satnije Ustaške vojnice. Najraniji pronađeni dokument u kom se pominje logor Jasenovac datiran je na 11. septembar u pismu Dide Kvaternika Glavnom stožeru domobranstva u kom daje instrukcije da se oko 50 uhvaćenih osoba iz Bijeljine otpremi u ovaj logor. Do oktobra 1941. logori Bročice i Krapje bili su uglavnom samostalni, a privremeno zapovjedništvo je u mjestu Jasenovac je vodilo brigu samo oko prehrane talaca. Privremeno zapovjedništvo je bilo direktno podređeno Uredu III Ustaške nadzorne službe u Zagrebu, čiji je rukovodilac do decembra 1942. bio Vjekoslav Luburić. Prvi zapovjednik sistema logora Jasenovac od oktobra 1941. bio je Luburićev zamjenik Ivica Matković. Od oktobra 1941. do proljeća 1942. zapovjednik sabirnog logora bio je Ivica Brkljačić, Ljubo Miloš je bio zapovjednik radne službe u logoru Ciglana, a zapovjednik logora Joso Matijević.

### Položaj 
180px|mini|desno|Kompleks logora Jasenovac
Koncentracijski logor Jasenovac je bio zapravo kompleks logora koji se sastojao od pet logora: Krapje (Jasenovac I), Bročice (Jasenovac II), koji zu zatvoreni oko novembra 1943, te logor Ciglana (Jasenovac III), Kožara (Jasenovac IV) i Stara Gradiška (Jasenovac V). Nakon otvaranja oko 40 koncentracijskih logora u NDH, do 1945. većina manjih je ubrzo zatvorena, a logor Jasenovac je odabran kao središnji logor. Za spriječavanje bijega logoraša, odgovarao je položaj logora na ušću Une u Savu, te rubnih rijeka Struge i Lonje, a za dopremu logoraša pogodovala je blizina i povezanost sa prugom Beograd−Zagreb.

### Stratišta 
[mini|Nož nazvan "[srbosjek" korišćen od ustaša za ubijanje logoraša u logoru]]
Logoraši su najčešće u logor dovoženi u stočnim vagonima, do zadnje željezničke stanice na rijeci Savi, te su skelom prevoženi 
u Donju Gradinu (danas u Bosni i Hercegovini) i tamo ubijani. Isprva su ubijani vatrenim oružjem,kasnije  nožem, maljem ili sjekirama.  Nož "srbosjek" koji je  naručen kao pomagalo u poljopriverdnim poslovima, proizveden po naruđbi NDH u Njemačkoj takođe je korišten za ubijanje logoraša.

### Zatvaranje logora 
### Pokušaji bijega 
## Broj žrtava 
## Spomen-područje 
U sjećanje na žrtve logora Jasenovac, 1968. godine je osnovano Spomen-područje Jasenovac, a centralni spomenik Kameni cvijet izgradio je arhitekta Bogdan Bogdanović.

## Revizionizam 
## Napomene 
## Literatura 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* 
* Istraživački institut Jasenovac
* Odbor za Jasenovac SPC
* Arhiv Republike Srpske 
* Enciklopedija holokausta: Jasenovac

## Reference 
Jasenovac
Jasenovac
Kategorija:Jasenovac
*
Kategorija:Masakri nad Srbima
Kategorija:Masakri nad Jevrejima
Kategorija:Masakri nad Bošnjacima
Kategorija:Masakri nad Romima
Kategorija:Masakri u Hrvatskoj