open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Svjetsko prvenstvo u atletici 2015 – bacanje koplja (muškarci)

Takmičenje u **bacanju koplja** za muškarce na **Svjetskom prvenstvu u atletici 2015.** održano je 24. i 26. augusta na Nacionalnom stadionu u Pekingu.

Dvije godine ranije Julius Yego bio je četvrti, čime je dospio u pažnju javnosti budući da Kenijci nikad nisu imali dobre takmičare u tehničkim disciplinama. Tada je bacio 85,40 m i postavio novi kenijski rekord. Otad je poboljšao svoj rekord još 6 m i došao je u Peking kao čovjek s najdužim hicem sezone i favorit za zlatnu medalju, koju je branio Vítězslav Veselý, a u konkurenciji je bio i viceprvak Tero Pitkämäki. Čovjek koji je Yegu prije 2 godine oduzeo bronzanu medalju u posljednjoj seriji, Dmitrij Tarabin, ovog se puta nije plasirao u finale, kao ni Keshorn Walcott, aktualni olimpijski pobjednik.

Nakon 1. serije u finalu vodeći je bio Thomas Röhler (85,68). U 2. seriji vodstvo je preuzeo Ihab El-Sayed bacivši svoj najbolji hitac sezone: 88,99. U međuvremenu je Yego prestupio u 1. seriji, a u drugoj je bacio 82,45, što ga je držalo tek na 5. mjestu i dovodilo u opasnost da ne bude među 8 najboljih nakon prve 3 serije, koji nastavljaju takmičenje. U 3. seriji bacio je 92,72 m. Ne samo da mu je to donijelo 1. mjesto nego je ovaj hitac ujedno bio i novi afrički rekord i najduži hitac u posljednjih 14 godina, još otkad je svjetski rekorder Jan Železný bacio 92,80 m za zlatnu medalju na SP-u 2001. u Edmontonu. Yegu do kraja nije trebalo više hitaca. U 4. seriji Pitkämäki se probio na 3. mjesto bacivši 87,64. Röhler je u posljednjoj seriji ostao kratak za 23&nbsp;cm (mada je Pitkämäki imao i bolji drugi hitac) i tako je Finac došao do bronzane medalje.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u bacanju koplja prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Osvajači medalja 
## Satnica 
* *Sva vremena su po lokalnom vremenu (UTC + 8)*

## Kvalifikacije 
Kvalifikacijska norma za finale bila je 83 m.

## Finale 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Rezultati – grupa A 
* Rezultati – grupa B 
* Rezultati – finale 

2015.
Bosanski Milanovac

**Bosanski Milanovac** (u starijim izvorima *Eminovci*) je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina. Nalazi se 9,5&nbsp;km zapadno od Sanskog Mosta.

## Historija 
Ovo naselje se je zvalo Eminovci do 1936. godine, kada dobiva sadašnji naziv Bosanski Milanovac.

### Historijska nalazišta 
Zavod za zaštitu spomenika kulture prirodnih znamenitosti i rijetkosti registrovao je u prahistorijsko doba nalazište koje se zove Gradina, gdje su još vidljivi ostaci kamenog nasipa. Ova gradina je možda bila naseljena i u starije željezno doba. Sljedeća nalazišta su registrovana:

* Gradina, *Eminovci −* spada u prahistorijsko ili starije željezno doba. Smještena je na vrhu manjeg brda. Ostaci kamenog bedema očuvani su sa zapadne strane.
* Staro kućište – je napušteno kućiste, vjerovatno od bivšeg vlasnika koji je protjeran. Nalazište se može naslutiti po toponimima iako nije ispitano. Spada u osmansko doba.

## Kultura 
### Vjerski objekti i ustanove 
Po crkvenim izvorima je 1895. godine u naselju pravoslovna crkva i parohijski ured. Petar Ivančević je u listu Bosanska vila zapisao: "U selu Eminovcima sagrađena je crkva od drveta 1880. godine".

Rad na otvaranju srpskopravoslavne osnovne škole započet je 1907. godine. Srpskopravoslavna općina u Eminovcima tražila je 30. jula 1914. predujam od zemaljske vlade da dogradi školsku zgradu i preda je pod najam narodnoj osnovnoj školi. Srpska konfesionalna škola obustavila je svoj rad 1914. godine.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
* Zvanični sajt Manastira Milanovac
Gornja Kozica

* Gornja Kozica (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most.
* Gornja Kozica (Oštra Luka), naselje u općini Oštra Luka.
Toponim

**Toponimi** (grč. τόπος *topos* = mjesto, + ὄνομα – *onima* = ime) jesu usvojena imena naseljenih mjesta, brda, planina, rijeka i ostalih geografskih pojmova. Drugim riječima, 

Jedna od definicija također kaže da su toponimi vlastita imena prirodnih i društvenih geografskih objekata u prostoru. Predmet su istraživanja mnogih nauka i njihovih oblasti, posebno toponomastike, geografije, historije i drugih.

Uobičajeno je da se toponimi svrstavaju u tri osnovne grupe:
* **ekonimi** ili **ojkonimi** – imena naseljenih mjesta: Bihać, Banja Luka, Mostar, Sarajevo, Tuzla, Zenica i Kotor-Varoš, Begov Han, Petrovo Polje, Lušci Palanka, Donja Lupljanica, Gornji Šeher i drugi.
* **oronimi** – imena planina, brda uzvisina, livada, ravnica i sl.: Arapovo brdo, Bijambare, Bijeli Brijeg, Carevo polje, Crni vrh, Majevica, Selkina bara, Šehitluci, Trebević, Vlašić i ostala
* **hidronimi** – imena voda: rijeka, potoka, jezera, mora i okeana: Atlantik, Bakin potok, Boračko jezero, Crna rijeka, Drina, Ilomska, Una, Vrbanja i drugi.

## Jezičke promjene toponima 
U prošlosti se težilo promjenama nekih ekonima, što je djelomično i uspjelo.
*Bilina – Bijeljina;
*Duvno – Tomislavgrad
*Lištica – Široki Brijeg
*Pridor – Prijedor i drugi.
U skorijoj prošlosti i danas, u Bosni i Hercegovini, Republika Srpska, uporno se nastoje promijeniti nazivi mnogih toponima iz svih kategorija.

## Najduži toponim 
Krung Thep Maha Nakhon Amon Rattanakosin Mahinthara Ayutthaya Mahadilok Phop Noppharat Ratchathani Burirom Udom Ratchaniwet Mahasathan Amon Phiman Awatan Sathit Sakkathattiya Witsanu Kamprasit, odnosno 
**กรุงเทพมหานคร อมรรัตนโกสินทร์ มหินทราอยุธยามหาดิลก ภพนพรัตน์ ราชธานีบุรีรมย์ อุดมราชนิเวศน์ มหาสถาน อมรพิมาน อวตารสถิต สักกะทัตติยะ วิษณุกรรมประสิทธิ์**.

U prijevodu, to znači: *"grad anđela, veliki grad, grad vječnog dragulja, neosvojivi grad boga Indre, veliki glavni grad svijeta obdaren s devet dragocjenih dragulja, sretan grad, izdašan u ogromnog kraljevskoj palači koja sliči rajskom prebivalištu gdje vlada reinkarnirani bog, grad dan od Indre i sagrađen od Višnukama"*

Ovo je puno ime za Bangkok, Tajland, koji se često jednostavno označava i kao *Krung Thep*.

## Također pogledajte 
* Onomastika

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Toponimija
Dabarska pećina

**Dabarska pećina** nalazi se na području općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina. Smještena je uz izvor rijeke Dabar, u istoimenom naselju. Jedan od izvorišnih krakova Dabra povremeno izbija unutar same pećine. Pećina je još uvijek neistražena, te njena tačna dužina i dubina nisu poznate. Pri samom ulasku otvara se prostrana unutrašnjost, a dublje u pećini nailazi se na jezerca, čiji se vodostaj povećava tokom kišnih i snježnih perioda. U vrijeme obilnih padavina formira se veliko jezero koje otežava ili potpuno onemogućava dalji ulazak.

Dabarska pećina ne obiluje speleološkim ukrasima poput stalaktita i stalagmita. Međutim, arheološka istraživanja pokazala su da je bila nastanjivana u prahistoriji, što potvrđuju pronađeni predmeti korišteni u svakodnevnom životu tadašnjih stanovnika. U njenoj blizini otkriveni su i ostaci sojeničkog naselja, za koje se pretpostavlja da potiču iz perioda Ilira.

## Flora i fauna 
Tokom speleoloških istraživanja u nekoliko pećina Bosne i Hercegovine 2016. godine potvrđeno je stanište pećinskih pauka *Nesticus arenstorffi*, *Lepthyphantes centromeroides* i *Metellina merianae*. Stanište je pećinskih škampa vrste *Troglocaris bosnica* koji su pronađeni samo u ovoj pećini i pećini Suvaja kod Lušci Palanke.

Naučna istraživanja provedena prije nekoliko decenija otkrila su u unutrašnjem jezeru pećine čovječiju ribicu (*Proteus anguinus*), endemsku vrstu iz prahistorije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
* Zvanični sajt komisije nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Kategorija:Sanski Most
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sanskom Mostu
Kategorija:Pećine u Sanskom Mostu
Hadrovci

* Hadrovci (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most.
* Hadrovci (Oštra Luka), naselje u općini Oštra Luka.
* Hadrovci (Kiseljak), naselje u općini Kiseljak.
* Hadrovci (Kotor-Varoš), naselje u općini Kotor-Varoš.
Hadrovci (Sanski Most)

**Hadrovci** su naselje u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Naselje Hadrovci se do 1963. nalazilo u sastavu općine Ljubija.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
Hrustovo (Sanski Most)

**Hrustovo** je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina. Nalazi se 11,5&nbsp;km jugoistočno od Sanskog Mosta.

## Naziv 
Hrustovo je dobilo ime zbog hrusta, hrustine. Hrustine je mjesto gdje ima *valjetaka*, a valjetak je veći komad od izlomljene stijene.

## Stanovništvo 
## Također pogledajte 
* Hrustovačka pećina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
Kljevci

**Kljevci** je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Godine 1446. u jednoj darovnici bosanskog kralja Stjepana Ostojića spominje se selo Klevci.

Dana 19. februara 1942. ustaše su napale i ubile preostale Srbe u Kljevcima. Tokom Drugog svjetskog rata je iz ovog naselja ubijena 361 osoba.

Dana 27. maja 1992. je 6. krajiška brigada VRS napala Kljevce i zapalila katoličku crkvu.

## Kultura 
### Muslimanski vjerski objekti 
Prema trećem austrougarskom popisu iz 1895. u Kljevcima su bila 2 mekteba.

### Rimokatolički vjerski objekti 
Prvi spomen župne crkve sv. Jurja je iz popisa Ivana arhiđakona iz 1334. Vjerovatno je srušena između 1385. i 1391, kada je grad došao u ruke vojvode Hrvoja Vukčića.

### Pravoslavni vjerski objekti 
Filijalni hram "Vaznesenja Gospodovog" je sagrađen 1850, a temelji novog hrama osvećeni su 14. oktobra 1989. Pripada Bihaćko-petrovačkoj eparhiji.

### Školstvo 
Za gradnju škole u ovom naselju podnesen je zahtjev Zemaljskoj vladi 14. jula 1914. Dana 8. decembra 1930. škola je bila u fazi dovršenja. Imala je površinu 700 m² sa školskim vrtom i voćnjakom. Tokom Drugog svjetskog rata je potpuno uništena, pa je na istom mjestu izgrađena nova.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
Šehovci

* Šehovci (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most.
* Šehovci (Mrkonjić Grad), naselje u općini Mrkonjić Grad.
Bosna i Hercegovina na svjetskim prvenstvima u atletici

**Bosna i Hercegovina** učestvuje na **Svjetskom prvenstvu u atletici** od ranih 1990-ih; nakon što je Bosna i Hercegovina postale nezavisna od Socijalističke federativne republike Jugoslavije. Kada Delić je prva bosankohercegovačka atletičarka koja je nastupila na Svjetskom prvenstvu u atletici u Stuttgartu 1993. godine.

Prva medalja ikad bila je bronza i osvojio ju je Amel Tuka u Pekingu 2015. godine; u disciplini 800 metara za muškarce. Tuka je 11. najbrži čovjek svih vremena u discilpini 800 metara za muškarce sa svojim najboljim vremenom od 1:42.51.

## Osvajači medalja
### Po disciplini
### Po spolu
## Također pogledajte
* Bosanskohercegovački rekordi u atletici
* Bosna i Hercegovina na Olimpijskim igrama
* Bosna i Hercegovina na Paraolimpijskim igrama

## Vanjski linkovi
* ASBIH - web stranica
* Bosanskohercegovački rekordi - muškarci
* Bosanskohercegovački rekordi - žene

Kategorija:Države na SP u atletici
*
Tančík vz. 33

**Tančík vz. 33** je bila čehoslovačka tanketa koju je pretežno koristila Slovačka tokom Drugog svjetskog rata.

## Opis
Vzač tankete se nalazio na desnoj strani, opremljen posmatračkim vizirom 300 mm x 125 mm zaštićenim 50 mm debelim zaštitnim staklom, te oklopnim zatvaračem s prorezom od 2 mm. Mitraljezac je sjedio s lijeve strane, bio je opremljen istim tipom vizira kao i vozač, razlika je bila u tome što je njegov vizir bio upola manji i bio je naoružan mitraljezom 7.92 mm ZB vz.26. Vozačev mitraljez je bio fiksan, a upravljanje njime je vršeno pomoću Bowden sajle. Mitraljezi su imali kapacitet od 2.600 metaka.

Debljina prednjeg oklopa bila je 12 mm, bočni oklop je imao debljinu od 8 mm, gornji i podni oklop bio je debeo 6 mm. Smatralo se da je dovoljna oklopna zaštita od pancirnog zrna kalibra 7.92 ispaljenog sprijeda s udaljenosti veće od 125 m, te s boka na udaljenosti od 185 metara. Prednja i bočna strana je trebala štiti od paljbe obične municije na daljinama od 50 m.

Tanketa je bila pogonjena 1.95 litarskim vodomhlađenim 4-cilindričnim benzinskim Praga motorom. Maskimalna brzina tankete na cesti je bila 35 km/h. Rezerovar goriva kapaciteta 50 litara bio je smješten s lijeve strane motora. Mjenjač je imao 4 brzine naprijed i jednu nazad. Suspenzija je bila modificirana verzija one koju je koristila Carden Loyd tanketa. 

## Razvoj
Čehoslovačka je kupila tri Carden Loyd tankete i licencu za proizvodnju 1930. godine. ČKD je napravila 4 kopije iste godine, koje su kasnije poslužile kao prototipovi za nastavak narudžbe. Carden Loyd tankete su testirane tokom jesenskog manevra, te su otkriveni brojni problemi: posada je imala veoma slab pregled kroz uske proreze na vizirima, mitraljez je imao veoma malo polje djelovanja, itd. Jedan od P-1 prototipva je rekonstruisan sa dodatnim vizirima u svim smjerovima, internom pohranom streljiva, poveanim poljem djelovnja mitraljeza za 60 stepeni, dodan je fiksni mitraljez za vozača, oklop je povećan sa 6 na 8 mm. Druga dva prototipa su također rekonstruisana na isti standard, te su prihvaćeni u operativnu upotrebu 17. oktobra 1933.

## Izvori
## Vanjski linkovi
*http://utocnavozba.wz.cz/

Kategorija:Tenkovi između dva svjetska rata
Kategorija:Tenkovi u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:Čehoslovački tenkovi
Podlug (Sanski Most)

**Podlug** je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Početkom oktobra 1995. tokom oslobađanja Sanskog Mosta od strane Armije Bosne i Hercegovine, stanovništvo Podluga srpske nacionalnosti je protjerano. U oktobru 1995. u naselje počinju dolaziti bošnjačke i hrvatske izbjeglice protjerane iz općina Prijedor, Bosanski Novi i Banja Luka.

## Geografija 
Podlug se nalazi uz magistralnu cestu M15 na izlazu iz Sanskog Mosta prema Prijedoru. Obuhvata većinom plodno ravničarsko zemljište u dolini rijeke Sane.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
Podovi

* Podovi (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most
* Podovi (Drvar), naselje u općini Drvar
* Podovi (Travnik), naselje u općini Travnik
Podvidača

* Podvidača (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most
* Podvidača (Oštra Luka), naselje u općini Oštra Luka
Poljak (Sanski Most)

**Poljak** je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Poljak kao naseljeno mjesto nastaje 1948. godine. U popisu Austro-Ugarske ovo naseljeno mjesto ne postoji.

## Kultura 
### Školstvo 
U Poljaku je otvorena škola 1955. godine u društvenim prostorijama sa dvije učionice i učiteljskim stanom površine 208 m². Škola u Poljaku zatvorena je 1972. godine jer je u blizini otvorena nova škola "Vuk Karadžić".

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
Port Said (guvernorat)

**Guvernorat Port Said** (arapski:محافظة بورسعيد) je jedan od 27 guvernorata Egipta. Nalazi se u sjeveroistočnom dijelu države, izlazi na Sredozemno more i predstavlja sjeverni ulaz u Sueski kanal.

Glavni grad ove administrativne jedinice je Port Said, druga po veličini luka u Egiptu

653.770 stanovnika ovog guvernorata živi na površini od 1.345&nbsp;km2.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica guvernorata 

Kategorija:Egipatski guvernorati
Naša svakodnevna priča

***Naša svakodnevna priča*** je bosanskohercegovački igrani film snimljen 2015. u režiji Ines Tanović koja također potpisuje i scenarij. Udruženje filmskih radnika BiH izabralo je film kao kandidata Bosne i Hercegovine za nagradu na 88. dodjeli Oscara u kategoriji Oscara za najbolji strani film. Film je imao svjetsku premijeru 19. augusta 2015. na 21. Sarajevo Film Festivalu gdje je prikazan u okviru Takmičarskog programa - igrani film. *Naša svakodnevna priča* je prvi igrani film Ines Tanović u kojem je pažnja usredsređena na jednu sarajevsku radničku porodicu, prateći komunikaciju među njenim članovima i njihovim životnim putevima dvadeset godina nakon rata u Bosni i Hercegovini. Prema njenim riječima, film je "jednostavna, ali univerzalna priča jer govori o porodici koja se raspada, a u njoj ima i dosta bosanskog mentaliteta i humora." Koproducenti filma bili su Dokument Sarajevo (Bosna i Hercegovina), Studio Maj (Slovenija) i Spiritus Movens (Hrvatska). Podržala ga je i Fondacija za kinematografiju na konkursu iz 2012, a dobio je i podršku Eurimagesa u iznosu od 90.000 eura.

## Uloge 
* Uliks Fehmiu - Saša
* Emir Hadžihafizbegović - Muhamed
* Jasna Beri - Marija
* Vedrana Božinović - Senada
* Maja Izetbegović - Lejla
* Nina Violić - Nina
* Borislav Stjepanović
* Goran Bogdan
* Enis Bešlagić
* Aleksandar Seksan
* Goran Navojec
* Mediha Musliović
* Mirvad Kurić
* Moamer Kasumović 

## Nagrade 
* Uliks Fehmiu - najbolja muška uloga, Filmski festival u Vilniusu
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 2015.
Kategorija:Bosanskohercegovački filmovi
Kategorija:Filmovi u režiji Ines Tanović
Kategorija:Filmovi na bosanskom jeziku
Suez (guvernorat)

**Guvernorat Suez** (arapski:محافظة السويس) je jedan od 27 guvernorata Egipta. Nalazi se u sjeveroistočnom dijelu države, i predstavlja južni ulaz u strateški veoma važan Sueski kanal.
Južno od guvernata se nalazi Sueski zaliv inače ogranak Crvenog mora.

Glavni grad ove administrativne jedinice je Suez po čemu je guvernorat i nazvan.

607.775 stanovnika ovog guvernorata živi na površini od 17.840 km2.

## Luke 
U guvernoratu postoji 5 luka: El-Sokhna, Tewfiq, Adabeya, ribarska luka El-Atka i luka za naftnu industriju.

## Karakteristike 
Guvernorat Suez je poznat po prirodnim resursima, između ostalih po nalazištima krečnjaka, gline, uglja, nafte i mramora.

Regija je poznata po uzgoju limete a glavni izvozni proizvod je papaja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica guvernorata 

Kategorija:Egipatski guvernorati
Suhača

* Suhača (Livno), naselje u općini Livno.
* Suhača (Novi Grad), naselje u općini Novi Grad.
* Suhača (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most.
Tomina

**Tomina** je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Tokom osmanske vladavine ovo naselje je bilo kapetanija koja se zvala Džisri-sanska kapetanija. Historičar Hamdija Krešeljaković je zapisao: "Selo Tomina koje se zove i Palanka danas pripada Sanskom Mostu, a do 1851. bilo je u sastavu kamengradskog kadiluka. Tu je prije bio i most preko rijeke Sane. Taj most zvao se u turskim ispravama uvijek "Džisri-sana". Pokraj toga mosta stajaše kula na četiri kata i zvaše se nekad Miralimbegova kula". U Tomini je bio u 18. stoljeću kapetan s nekoliko stotina vojnika koji je čuvao most preko Sane. Kapetani su do prvih godina 19. stoljeća bili Kurbegovići, koji su po predanju, došli u naselje nakon pada Knina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
Fiat 3000

**Fiat 3000** bio je prvi italijanski tenk koji se proizvodio u serijskoj proizvodnji. Nastao je kao visko modificirana verzija francuskog Renault FT-17 tenka.

## Historija
Prvi Fiat 3000 tenk je ušao u operativnu upotrebu 1921. godine kao ''Carro d'assalto* Fiat 3000, Mod. 21. Ispitivanja modela 21 pokazala su da glavno naoružanje kao dva mitraljeza kalibra 6.5&nbsp;mm je neadekvatno, te je odlučeno da glavno naoružanje tenka bude top kalibra 37&nbsp;mm.

Verzija tenka naoružana topom 37&nbsp;mm ispitana je 1929. godine i služben uvedena u operativnu upotrebu 1930. godine pod oznakom *Carro d'assalto'' Fiat 3000, Mod. 30. Model 30, osim poboljšanog naoružanja, također se razlikovao od modela 21 po tome što je imao jači motor, bolju suspenziju, drugačiju siluetu prostora motora, itd. Neki modeli 30 su bili naoružani s dva mitraljeza 6.5&nbsp;mm, kao i model 21. Ograničen broj modela 21 je izvežen u Albaniju, Latviju, Mađarsku i Etiopiju prije 1930. godine.

Oznake tenkova su promijenje prije izbijanja Drugog svjetskog rata, u skladu sa sistemom identifikacije koji je usvojen od strane italijanske vojske, pa je tako model 21 dobio oznaku L5/21, a model 30 dobio oznaku L5/30.

Fiat 3000 (model 21) je prvi put u borbi upotrijebljen u februaru 1926. u Libiji, a kasnije je korišten protiv Etiopije tokom Drugog italijansko-abesinskog rata 1935. Ulaskom Italije u Drugi svjetski rat, u junu 1940., ograničen broj Fiat 3000 tenkova se nalazio u službi italijanske vojske, operativno korišteni na grčko-albanskom ratištu. Također bili su među zadnjim italijanskim tenkovima koji su korišteni protiv savezničkih snaga tokom invazije na Siciliju.

## Reference
## Vanjski linkovi
* http://www.militaryfactory.com/armor/detail.asp?armor_id=305

Kategorija:Tenkovi između dva svjetska rata
Kategorija:Italijanski tenkovi u Drugom svjetskom ratu
Deuri

**Deuri** su ilirsko pleme koji su naseljavali područje gornjeg toka rijeke Vrbas u Bosni i Hercegovini.

Prve podatke o ilirskom plemenu Deuri imamo tek kad su se Iliri konačno našli u sastavu Rimskog carstva. Rimski historičar iz ranog carskog doba Plinije ubraja Deure među civitates salonitanskog konventa. U njegovom opisu se kaže da Dalmati imaju 342 dekurije, Deuri 22, Dicioni 228, Mezeji 269, Sardeati 52. Dekurija je skupina od 150-200 ljudi. Njegov spisak ne nabraja plemena po teritorijalnom principu pa lokalizacija Deura je negdje između nabrojanih plemena iz zaleđa Salone. Jedini siguran podatak o njima je da su najmanje pleme sa 22 dekurije (između 4000 i 5000 ljudi). Iz toga se zaključuje da su držali  neku manju zatvorenu geografsku oblast, kakve su bile, na primjer, Petrovačko polje, Kupreška visoravan i neke druge.

Podaci Ptolomeja, drugog rimskog historičara su još neodređeniji. On spominje pleme Derri (za koje se u nauci smatra da su identični sa Plinijevim Deurima)  i da su negdje iza Japoda i Mezeja.

Na osnovu navedenih skromnih opisa, savremeni historičari lociraju Deure na:

* područje Vrbasa, južno od Jajca (G. Alföldy)
* područje Bugojna i Gornjeg Vrbasa (J. J. Wilkes)
* sjeverozapadna Bosna (A. Mayer)
* Petrovačko polje (I. Bojanovski), prema podacima Ptolomeja.

Deuri su živjeli na manjem teritoriju, izdvojenom od ostalih, a dobro naseljenom. Takvo je Petrovačko polje, što bi, 
odgovaralo i brojnosti njihove populacije. Petrovačko je polje uz to izdvojeno i svojim reljefom, što je mogao biti i razlog što se tako mala društvena zajednica očuvala još i u carsko doba, te se razvijala i dalje. Tako bi ujedno Deure više približili i Mezejima (Ptolomej). Na Petrovačkom polju (u širem smislu), po evidenciji, imaju oko 42 gradinska naselja (utvrđena naselja).

### Gubitak samostalnosti 
Kao i većina ilirskih zajednica, Deuri su izgubili samostalnost nakon Oktavijanovih ilirskih ratova. 
Društvena se organizacija plemenske zajednice dolaskom Rimljana nije bitnije izmijenila. I dalje su nastavili živjeti u okvirima svoje teritorijalne zajednice *civitas*, dakle pod vodstvom svojih prvaka (*principes, praepositil*), ali pod nadzorom *rimskih prefekata*, kao i ostala ilirska plemena. Čini se da je centar peregrinske civitas bio oko Kolunića i Revenika (Gradina u Koluniću, Gradić na Žutoj glavici i Kadinjača, oboje u Reveniku). Koliko je poznato, prvi *peregrini* su rimsko građansko pravo stekli početkom 2. stoljeća.

## Literatura 
## Reference 
Kategorija:Ilirska plemena
Donja Kozica

* Donja Kozica (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most.
* Donja Kozica (Oštra Luka), naselje u općini Oštra Luka.
Vrhpolje

:

* Vrhpolje (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most.
* Vrhpolje (Zenica), naselje u općini Zenica.

:

* Vrhpolje (Hrpelje–Kozina), naselje u općini Hrpelje–Kozina, regija Obalno-kraška
* Vrhpolje (Vipava), naselje u općini Vipava, regija Goriška
* Vrhpolje pri Kamniku, naselje u općini Kamnik, regija Srednja Slovenija
* Vrhpolje pri Moravčah, naselje u općini Moravče, regija Srednja Slovenija
* Vrhpolje pri Šentvidu, naselje u općini Ivančna Gorica, regija Srednja Slovenija
* Dolenje Vrhpolje, naselje u općini Šentjernej, regija Jugoistočna Slovenija
* Gorenje Vrhpolje, naselje u općini Šentjernej, regija Jugoistočna Slovenija

:

* Vrhpolje (Ljubovija), naselje u općini Ljubovija.
Donje Ratkovo

* Donje Ratkovo (Ključ), naselje u općini Ključ.
* Donje Ratkovo (Ribnik), naselje u općini Ribnik.
Kosa (glava)

thumb|right|250px|Datoteka: "Young Girl Fixing her Hair"(Sofia Gengembr Anderson)
**Kosa** (lat. *capilli*) je kožna diferencijacija na vlasištu.

Koža čovjeka je gotovo posvuda pokrivena dlakom, čija dugovječnost na glavi varira od 2 do 4 godine, tako da se sva obnovi za oko 6 godina. Postoje podaci prema kojima se svakih 15 minuta čovjek u kosi izgubi jednu dlaku. To iznosi oko 30 do 100 vlasi dnevno, zavisno od broja i boje dlaka.

Čovjek u vlasištu ima oko 100.000 dlaka, koje štiti glavu, a time i mozak od negativnih spoljnih uticaja kao što su sunčevo zračenje, vjetar, padavine i sl.

Boja kose varira zbog odnosa pigmenata i kiseonika, zbog čega se ne mogu odrediti sve boje i njihove nijanse. Unatoč tome, postoji tradicijska kategorizacija na plavu, crnu, smeđu i riđu. Svaka boja i forma kose izražavaju karakteristike genetičke strukture određenih populacija, "rasa" i autohtonog stanovništva pojedinih kontinenata. Tako je, na primer, za afrički kontinent karakterisična gusto loknasta crna kosa, za Evropu smeđa, blago zatalasana kosa. Vlasi svih boja kose nisu jednake debljine, kao ni njihov broj.

## Također pogledajte
*Dlaka
*Boja kose
*Forma kose

## Reference
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Koža
Biljani Donji

**Biljani Donji** je naseljeno mjesto u sastavu općine Ključ, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Također pogledajte 
* Masakr u Biljanima

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Ključ
Vojvodstva Poljske

mini|300px|desno|Karta Poljske s vojvodstvima
**Vojvodstva Poljske** (poljski: *województwo*)  je najviši stepen administrativne podjele države Poljske.
Termin *vojvodstvo* je u upotrebi od 14. vijeka. 

Reformom poljske uprave, usvojenom 1998. a koja je na snazi od 1. januara 1999. godine, država je podijeljena na 16 novih vojvodstva. Nova vojvodstva su zamijenila dotadašnjih 49 vojvodstva.  

## Spisak vojvodstava 
Poljska
Hasići

* Hasići (Glamoč), naselje u općini Glamoč.
* Hasići (Ključ), naselje u općini Ključ.
* Hasići (Ribnik), naselje u općini Ribnik.
Dubočani

* Dubočani (Ključ), naselje u općini Ključ.
* Dubočani (Konjic), naselje u općini Konjic.
* Dubočani (Trebinje), naselje u općini Trebinje.
* Dubočani (Ribnik), naselje u općini Ribnik.
Kamičak

;Bosna i Hercegovina:
* Kamičak (Ključ), naselje u općini Ključ
* Kamičak (tvrđava), tvrđava smještena na oko 15&nbsp;km nizvodno od tvrđave u Ključu
;Hrvatska:
* Kamičak (Krka), ruševine srednjovjekovne tvrđave na obali Visovačkog jezera u Nacionalnom parku Krka (Šibensko-kninska županija)
* Kamičak (Sinj), tvrđava sagrađena 1712. godine u gradu Sinju (Splitsko-dalmatinska županija)

;Srbija:
* Kamičak (Šabac), naselje u općini Šabac
Glava

[mini|200px|right|[Anatomija ljudske glave]]
mini|Fosil *Spriggina flounensi* sa mogućom glavom
mini|lijevo|Glava puža *Arion lusitanicus*
[mini|Glave i vratni štit ženke [jelenak|jelenka]] [mini|desno|250p|Glava [mrava]]
**Glava** je početni ili vršni dio životinjskog tijela, koji se nalazi na prednjoj ili gornjoj strani organizma. Ovaj tjelesni segment ima većina životinja, osobito one sa bilateralnom (dvobočnom) simetrijom. Kada su u glavenoj regiji koncetrirani i čulni i nervni sistem, ta pojava se označava kao cefalizacija.

Prednji ili vršni dio glave je obično njuška, a kod čovjeka lice. Glava kopnenih, četveronožnih kičmenjaka (*Tetrapoda*), od ostatka tijela je odvojena vratom koji joj obično omogućava ograničene pokrete na sve strane.

## Glava čovjeka 
Na prednjoj strani ljudske glave je lice. Više od 30 mišića lica omogućuju ljudima da (mimikom) izraze osjećaje i raspoloženja (npr. osmijeh, mrgođenje, ljutnju, strah, tugu).

Glava se sastoji od 28 odvojenih kostiju lobanje i vilica.

## Također pogledajte 
* Čovjek
* Skelet
* Mišićni sistem

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Glava

Kategorija:Životinje
Kategorija:Anatomija
Kategorija:Glava i vrat
Prhovo (čvor)

;Bosna i Hercegovina:
* Prhovo (Ključ), naselje u općini Ključ.

;Srbija:
* Prhovo (Pećinci), naselje u općini Pećinci.
Sanica (čvor)

* Sanica (rijeka)
* Sanica (Ključ), naselje u općini Ključ
* Sanica Donja, naselje u općini Ključ
* Sanica Gornja, naselje u općini Ključ
Leichttraktor

**Leichttraktor** (VK-31) je bio njemački eksperimentalni tenk.

Njemačka je nakon Prvg svjetskog rata bila ograničena u proizvodnji oružja, što je bilo prpisano Versajskim sprazumom, tajni program razvoja tenka pokriven je nazivom "Traktor". Motor tenka se nalazio u prednjem dijelu, a kupola je bila postavljena na stražnjem dijelu tenka. Rheinmetall i Krupp su proizvodili prototipove tenkova, 1928. godine Rheinmetall je dobio nalog za proizvodnju 289 tenkova. Narudžba je otkazana.

## Reference
Kategorija:Njemački tenkovi između dva svjetska rata
M1 Combat Car

**M1 Combat Car** je bio američki laki tenk kojeg je koristila američka konjica u kasnim 1930-tima. 
Razvijan je u isto vrijeme kad je i razvijan M2 laki tenk. Sredinom 1930tih Rock Island Arsenal je napravio tri eksperimentalna laka tenka T2, koji su bili izgrađeni po uzoru na britanski Vickers 6-Ton. U isto vrijeme napravljen je laki tenk za potrebe konjice poznat kao T5 Combat Car, razlika je bila u tome što je T5 koristio vertikalnu spiralnu suspenziju, dok je T2 koristio lisnate opruge. 

## Reference
Kategorija:Američki tenkovi između dva svjetska rata
Vickers Medium Mark I

**Medium Mark I** je bio srednji tenk Britanskog Carstva *(današnje Ujedinjeno Kraljevstvo)* osmišljen u periodu između dva svjetska rata. U to vrijeme bio je okosnica britanskih tenkovskih snaga i zamjena za stariji Mark C i ostala vozila iz Prvog svjetskog rata. Proizvodila ga je kompanija Vickers u saradnji s kompanijom Armstrong koja je isporučivala motore. Ukupno je isporučeno oko 160 primjeraka u razdoblju od 1923. do 1928. godine, a neki su za potrebe treninga ostali u upotrebi sve do 1941. Prvobitno je označen kao Light Mark I (lahki tenk), ali nakon razvoja lakog tenka Mark I *(ispod 5 tona)*, označen je kao srednji (medium) tenk.

Mark I je bio brži tenk, s maksimalnom brzinom od oko 24 km/h i prvi britanski tenk s montiranom rotirajućom kupolom. Za pogonski sklop je izabran benzinski zrakom hlađeni motor, kako bi se izbjegli problemi sa opskrbom vode u afričkim zemljama.

## Izvori 
Kategorija:Britanski tenkovi između dva svjetska rata
Vickers Medium Mark II

**Medium Mark II** je bio srednji tenk Britanskog Carstva *(današnje Ujedinjeno Kraljevstvo)* projektovan u periodu između dva svjetska rata. Bio je vizualno vrlo sličan svom prethodniku, Medium Marku I s nekim manjim izmjenama. Oklop je neznatno deblji, olakšan je pristup motoru i podvozje je zaštićeno oklopnim lajsnama. Uz osnovni Mark II, napravljene su i poboljšane verzije Mark II*, Mark II** i Mark IIA kao i mnoge druge prenamijene osnovnog tenka. Najznačajnija izmjena na Mark IIA u odnosu na ostala vozila je bilo poboljšano podvozje, dodatni valjci za okretanje kupole itd.

## Izvori 
Kategorija:Britanski tenkovi između dva svjetska rata
Medium Mark III

**Medium Mark III** je bio srednji tenk Britanskog Carstva *(današnje Ujedinjeno Kraljevstvo)* projektovan u periodu između dva svjetska rata. Bio je potpuno novi dizajn, drugačiji od svojih prethodnika, Mark I i Mark II. Zbog njegove vrlo visoke cijene proizvodnje, napravljena su samo tri prototipa nakon čega je projekt napušten.

## Izvori 
Kategorija:Britanski tenkovi između dva svjetska rata
Borojevići (Stolac)

**Borojevići** je naseljeno mjesto u općini Stolac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija
Borojevići su razgranato selo uz lokalni put koji, na udaljenosti od oko 1–2&nbsp;km, ima izlaz na magistralu M-6: Mostar − Ljubinje − Stolac − Trebinje.

Od Stoca su udaljeni oko 4&nbsp;km. Smješteni su između Bregave (na jugu) i njene desne priroke Radimlje (na sjeveroistoku).

## Historija 
Na području sela nalazi se pećina Badanj, značajnoarheološko nalazište  koji datira iz paleolita. Crtež konja sa strelicama na stijeni iznad Bregave ugraviran je između 16. i 12. milenija p. n. e. Pećina  se nalazi na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine..

thumb|250px|Gravura konja sa strelicama na stijeni pećine Badanj
U bližoj historiji, 1935. godine u mjestu je sagrađen mekteb, koji je kasnije dograđen i pretvoren u mesdžid. Džamija je sagrađena 1969, a uz nju čatrnja i imamski stan, koji su u ratu u BiH srušeni. Obnova džamije je završena u septembru 2003, a imamaski stan još nije nanovo izgrađen.

## Stanovništvo
## Također pogledajte
*Stolac
*Badanj (pećina)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Stolac
Bara (višeznačna odrednica)

;Bosna i Hercegovina:
* Bara (Bosanski Petrovac), naselje u općini Bosanski Petrovac

;Srbija:
* Bara (Leskovac), naselje u općini Leskovac
Bjelajski Vaganac

**Bjelajski Vaganac** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Bjelajski Vaganac smješten je na blagom uzvišenju (u prosjeku 40 metara) između Medenog i Bjelajskog polja. Sa sjeverne strane je put Bosanski Petrovac - Bihać, sa južne selo Cimeše i planina Osječenica. Uzvišenje obiluje mnoštvom brežuljaka kao što su Osoje, Krivokuće, Vujnovica, Korita, Šujin vrh, Metla, Kruškovac, Vršeljak, Tavani. Prostor obiluje velikim brojem manjih kraških vrtača, koje, ako su uz kuće, služe kao bašta, zbog veće plodnosti. Jedan dio obrastao je niskim trnovitim rastinjem, kamenit je, u potpunosti neplodan je i može se koristiti samo za ispašu stoke. Drugi dio je pitomiji i ima karakter pašnjaka i livada, a djelimično je obrastao šumom (hrastovo - grabovom). Medeno Polje na jednom mjestu pravi uvalu i oko te uvale je smješten dio sela, Vaganac. Drugu uvalu čini Bjelajsko polje i tu su Vekići. Treći dio sela, Jazbine, smješteno je na obodu Bjelajskog polja. Te uvale su od kvalitetnijeg zemljišta i služe za zemljoradnju.

U selu nema nijednog izvora pitke vode. Za stoku se koriste lokve a za ljude bunari. Bunari se grade kopanjem valjkaste rupe, koja se iznutra obloži klesanim kamenom, bez betoniranja. Tako je voda, filtrirana prolaskom kroz zemlju, u mogućnosti ući u bunar. Dno bunara je ilovačom obloženo kako bi se sačuvala voda od daljnjeg oticanja. Uz kuće se grade i betonski bunari napunjeni kišnicom. Poslije rata Vaganac je dobio vodovod od Petrovca, a Vekići i Jazbine iz Bjelaja.

## Historija 
U selu postoji neistražena gradina koja pripada rimskom periodu. Nalazi se na padinama Osječenice, pola sata hoda od sela.

U samom selu nema vidljivih tragova o životu starijem od 200 godina. Možda imena nekih mini lokacija (Čardačina, Gladni han, Krivokuće, Kućerina) upućuju na život u ranijem periodu, ali niko se nije bavio bilo kakvim istraživanjima koja bi to potvrdila. Nedostatak tekuće vode bio je presudan da se na ovom malom području u prošlosti nije odvijao žvot. Preci današnjih stanovnika doselili su se u 19. vijeku i to pretežno iz Like.

Osnovna privredna djelatnost bilo je stočarstvo. Nedostatak vode jedino to omogućava, a nedostatak kvalitetnog obradivog zemljišta dozvoljava bavljenje poljoprivredom u sasvim malom obimu.

Struja je u selo došla 1964. Asfaltnog puta nema.

U selu nikad nije izgrađena škola, crkva ili prodavnica.

## Stanovništvo 
## Literatura 
* Rade Davidović - PETROVAČKO POLJE Novi Sad, 1981

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Bravski Vaganac (Bosanski Petrovac)

**Bravski Vaganac** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Naselje smješteno je na južnoj strani Bravskog polja ispod planine Srnetice, odnosno njenih uzvišenja: Lisina, Crijemušarica,  Banjački vrh, Krstasti vrh i Kukerda. Nalazi se u neposrednoj blizini ceste Bosanski Petrovac - Ključ. Položaj naselja je mnogo uzdignut u odnosu na polje, ali ipak ne toliko da dopire do pomenutih vrhova. Naselje je podijeljeno na dva dijela, Vaganac i Lerkovac, ali su kuće uglavnom razbacane.  Voda nedostaje jer nema ni jednog izvora. Koriste se bunari koji skupljaju vodu cijeđenjem kroz zemlju.

U naselju nalaze se tri jame tipa bezdani. Jama kod Rakine poljane je u vrhu Zdenog dela na 820 m. n/m. To je prosta jama. Jama na Trišinoj kućerini je na 920 m. n/m. Izgrađena je u krednim krečnjacima. I ovo je prosta jama. Na zidovima ima kalcitske nakite. Posljednja jama ovog tipa u Uvali je istih karakteristika kao i dvije predhodne. Postoje i dvije jame tipa „zvekare“, nazvane tako jer kamen ubačen u jamu „zveči“. Jedna je kod Janičije ograde ispod Krstastog vrha na Srnetici, a druga na Poljani takođe na Krstastom vrhu. I na kraju, prema Banjičkom vrhu nalazi se i jedna jama stupnjevitog tipa.

Posljednjom administrativnom podjelom Bosne i Hercegovine jedan manji dio teritorije naselja sa 5 stanovnika pripao je općini Petrovac.

## Historija 
Na izlazu iz naselja pronađen rimski miljokaz koji  svjedoči o prolasku rimske ceste koja je išla iz Dalmacije za Panoniju.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Bravski Vaganac

* Bravski Vaganac (Bosanski Petrovac), naselje u općini Bosanski Petrovac.
* Bravski Vaganac (Petrovac), naselje u općini Petrovac.
Brestovac (Bosanski Petrovac)

**Brestovac** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Brestovac leži uz cestu Bosanski Petrovac - Bosanska Krupa između sela Vranovine i Vođenice. Prema donjem ravnom dijelu Vranovine nema izrazite granice, dok ga od Gornje Vranovine dijeli strma, sitnim grmljem i kamenjarem, pokrivena Glavica. Prema Vođenici ograđuje ga blago uzdignuti hrbat, kome najgornji dio nosi ime Vrščić, srednji Klanac, a najdonji Drenovac. Na zapadnoj strani selo ulazi u polje. Kuće su smještene ivicom ravnice, po podnožju Glavice i Klanca. Selo je razbijenog tipa, sa nekoliko vidnije razmaknutih čopora. Prša, Brestovčić, Dobra Voda su nejaki izvori, ljeti presuše.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Bukovača

* Bukovača (Bosanski Petrovac), naselje u općini Bosanski Petrovac.
* Bukovača (Petrovac), naselje u općini Petrovac.
* Bukovača (Glamoč), planina u općini Glamoč.
Bunara (Bosanski Petrovac)

**Bunara** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Naselje je smješteno na istočnom dijelu Bravskog polja. Na jugoistoku od Jasenovca je uzvišenje Podovi, pa opet uvala u koju se smjestila Bunara. Iza nje ide opet nagnuta zaravan koja se lagano penje u Srneticu. Svi ovi zemljišni oblici podudaraju se u smjeru  sa osnovnim smjerom visoravni Bravsko polje, a to je zapad - istok. A male udolice - vrtače posijane su na sve strane kao sitna gnijezda preko ovih temeljnih površna. Ovdje je i najniža tačka Bravskog polja, tek 606 m. nad morem.

Jedan dio naselja, sa 5 stanovnika, pripada općini Petrovac.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Busije (Bosanski Petrovac)

**Busije** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Naselje nalazi se na kraju Bjelajskog polja, između Bjelaja na jugu i Vrtoča na sjeveru. Prema zapadu i Prkosima, mjesto zatvaraju: Ivankovo Brdo, Lukića Glavica i Koviljača (933m), prema sjevero – istoku je Prijeka Glavica.

U Busijama su dva vrela, Karaula i Joha, ispod Ćojluka. Sabirna oblast im je ponorska zona u Malim Stijenjanima.

## Historija 
Kroz naselje je nekada je prolazio rimski i turski put za dolinu Une, a kasnije su Turci, izgradnjom Bosanskog Petrovca put premjestili sredinom Bjelajskog polja.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Busije

;Bosna i Hercegovina:
* Busije (Bosanski Petrovac), naselje u općini Bosanski Petrovac.
* Busije (Ribnik), naselje u općini Ribnik.

;Srbija:
* Busije (Zemun), naselje u općini Zemun.
Dobro Selo

* Dobro Selo (Bosanski Petrovac), naselje u općini Bosanski Petrovac.
* Dobro Selo (Bužim), naselje u općini Bužim.
* Dobro Selo (Čitluk), naselje u općini Čitluk.
* Dobro Selo (Visoko), naselje u općini Visoko.
Asyut (guvernorat)

**Guvernorat Asyut** (arapski: محافظة أسيوط‎) je jedan od 27 guvernorata Egipta. Nalazi se u centralnom dijelu države, oko 120&nbsp;km duž rijeke Nil.

Glavni grad ove administrativne jedinice je Asyut.

Prema podacima iz 2006. godine, 3.441.597 stanovnika živi na površini od 1553&nbsp;km 2.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica guvernorata

Kategorija:Egipatski guvernorati
Kategorija:Guvernorat Asyut
Drinić (Bosanski Petrovac)

**Drinić** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Drinić se nalazi na istočnom dijelu Petrovačkog polja okruženoj padinama Klekovače, Oštrelja i Srnetice, 8&nbsp;km pored magistralnog puta Sarajevo-Jajce-Bihać.

Administrativnom posljednjom podjelom Bosne i Hercegovine naselje je podijeljeno na dva dijela. Veći dio je u općini Petrovac, a manji dio sa svega 5 stanovnika je u općini Bosanski Petrovac.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Drinić

* Drinić (Bosanski Petrovac), naselje u općini Bosanski Petrovac.
* Drinić (Petrovac), naselje u općini Petrovac.
Oblasti u Bugarskoj

mini|desno|300px|Podjela Bugarske na administrativne jedinice - oblasti
**Oblasti u Bugarskoj** su najviši stepen administrativne podjele ove države. Od 1999. godine Bugarska je podjeljena na 28 oblasti (bugarski: *области*) koje se uglavnom poklapaju sa 28 distrikta koji su postojali do 1987. godine. 
Oblasti su nazvane prema glavnom gradu odnosno administrativnom centru te oblasti. 
Ovaj prvi nivo administrativnih jedinica se dalje dijeli na općine  (bugarski:община) kojih je u Bugarskoj ukupno 264.

Sofija kao glavni grad i najveće naselje u državi ima poseban status te čini centar ne samo države već i oblasti Sofija-grad.

Prema rezultatim zadnja dva popisa stanovništva (2001. i 2011) najmnogoljudnija oblast je oblast glavnog grada Sofije a najmanje stanovnika je u oblasti Vidin. S druge strane oblast Sofija je najmanja oblast ali i oblast koja je najgušće naseljena sa 957,44 stanovnika po km2 (2011). Oblast Burgas je najveća oblast u Bugarskoj.
## Oblasti 
## Također pogledajte
* Gradovi u Bugarskoj

## Reference
Kategorija:Oblasti u Bugarskoj
*
Bugarskoj
Bugarska
Lanište

;Bosna i Hercegovina:
* Lanište (Ključ), naselje u općini Ključ.

;Srbija:
* Lanište (Bela Palanka), naselje u općini Bela Palanka.

;Kosovo:
* Lanište (Kačanik), naselje u općini Kačanik.
* Lanište (Štimlje), naselje u općini Štimlje.
Klenovac (Bosanski Petrovac)

**Klenovac** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Naselje je sješteno uz sami put Bosanski Petrovac - Ključ, na kraju Bravskog polja. Spada u mlađa naselja. Kuće su jedna uz drugu i naselje ima karakter drumskog naselja. Nema izvora i naselje je bezvodno.
Jedan dio naselja je posljednjom administrativnom podjelom pripao općini Petrovac. U tom dijelu živi 5 stanovnika.

## Historija 
Istočno od Kokoroš Hana a zapadno od vrela Klenovac pronađen je rimski miljokaz. Označavao je rimski put koji je iz Dalmacije išao za dolinu Sane

Nakon aprilskog rata i kapitulacije Jugoslavije 1941 i ovo je selo, kao i cijeli petrovački kraj  doživjelo tragične događaje. Stvorena je vlast Nezavisne Države Hrvatske, pa se žandarmerijska stanica nalazila i u Klenovcu. Ustaše su 27. jula pohvatale dio mještana, ili su se oni sami javili ne misleći da vlasti mogu tako nešto činiti, i zatvorili ih u žandamerijsku kasarnu. Sutradan, 28. jula, desio se u istoriji ovog kraja najveći zločin nad mirnim i nevinim seljanima. Svi pohvatani su strijeljani u neposrednoj blizini žandarmerijske stanice. Nakon toga stanovništvo se listom pridružilo ustanicima, koji su tih dana počeli svoje djelovanje na području Drvara.

U toj borbi živote su izgubili mnogi borci i civilno stanovništvo. U njihovu čast podignut je spomenik koji je nakon raspada Jugoslavije prepušten propadanju.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Krnja Jela (Bosanski Petrovac)

**Krnja Jela** je naseljeno mjesto u općini Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Selo Krnja Jela se nalazi na krajnjem zapadu Bravskog polja, po iskrčenim planinskim proplancima Grmeča, samo je malim dijelom u polju. Sa zapada i sjevera je zatvoreno planinskim uzvisinama, obraslim uglavnom crnogoricom. To su Risovača, Matijevača, Stražbenica, Suvi vrh, Misije, Kosijer, Omar, Dronjkuša. Istočna i južna strana su otvorene prema polju i tu se selo nadovezuje na selo Smoljanu. Kuće su razbacane u nekoliko grupica. U jesen i zimu kroz selo protiču dva manja potoka u dužinama od jednog kilometra. Nekad su ti potočići imali i vodenice.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Krnja Jela

;Bosna i Hercegovina:
* Krnja Jela (Bosanski Petrovac), naselje u općini Bosanski Petrovac.

;Crna Gora:
* Krnja Jela (Šavnik), naselje u općini Šavnik.

;Srbija:
* Krnja Jela (Sjenica), naselje u općini Sjenica.
Oraško Brdo

**Oraško Brdo** je naselje u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Selo je smješteno na maloj visoravni iznad mjesta Orašac u bihaćkoj opštini pa tako čini krajnje mjesto na sjeverozapadu općine Bosanski Petrovac. Nadovezuje se na Prkose. Sa istočne strane su prva uzvišenja Grmeča.

## Historija 
I ovdje je jedna od čitavog niza gradina petrovačkog prostora koja pripada ilirskom periodu i vremenu do 9. godine n.e. i ustanka Batona Desitajskog, kada su Iliri morali konačno prihvatiti rimsku okupaciju. Gradina je u Kršu sa platoom veličine 580x284 metra, koji je branjen višestrukim, mjestimično petostrukim bedemima. Možda je to i grad Seretion koji se spominje u istorijskim dokumetima, ali čiji položaj nije utvrđen.

U selu su rođeni Narodni heroji Jugoslavije Nikola Vojvodić Vojvoda i Miladin Zorić.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Podsrnetica (Bosanski Petrovac)

**Podsrnetica** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Podsrnetica je naselje visokog položaja, uzdignuto mnogo iznad južnog, ravnog dijela Bravskog polja i zalazi pomalo u Srneticu. Odmaknuto je od Bravskog Vaganca preko jednog kilometra. Kuće su uglavnom razbacane.

Jedan dio naselja sa 5 stanovnika, posljednjom administrativnom podjelom Bosne i Hercegovine, pripao je općini Petrovac.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac
Janjila

**Janjila** je naseljeno mjesto u sastavu općine Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Selo je u zapadnom dijelu Bravskog polja, na padinama Grmeča, ispod manjih visova, Sakina greda i Malešavac. Sam najviši vrh planine, Crni Vrh, 1604 metra, je najbliži ovom naselju. Kuće se nižu u pravcu zapad – istok, kao i polje i ima tri grupe kuća: Janjila, Bjelajski do i Gorana. Selo ima dovoljno vode iz nekoliko izvora, čije vode otiču par stotina metara.

## Historija 
U blizini Crnog Vrha na visini od 1400 metara nalaze se ostaci stare građevine obrasle u smreku i javorovo drvo. Mnoštvo je strmih zidova a unutra je ravan prostor, takođe obrastao šumom. Na gradu su dvoja vrata. Svojom velikom nadmorskom visinom zbunjuje istraživače, ali ipak neki smatraju da je to možda i stari grad Pset, središte istoimene srednjovjekovne župe. Na još dvije lokacije u selu postoje temelji starih građevina, antička ruševina Crkvina Ovčara i Gradić kod Kuburića kuća.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bosanski Petrovac