open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klaus Farbmacher

**Klaus Farbmacher** rođen 10. septembra 1946. u Innsbrucku je nekadašnji austrijski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Farbmacher je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na  ZOI 1976. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 49-o mjesto na ZOI 1976. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s 16 promašaja i 22:18.8&nbsp;min zaostatka bio sporiji  iza sovjetskog biatlonca Nikolaja Kruglova. U  štafeti s Franz-Josefom Weberom, Alfredom Ederom i Josefom Honesom sa zaostatkom od 20:11.1&nbsp;min osvojio je zadnje 15-o mjesto iza sovjetske štafete u sastavu: Aleksandar Tihonov, Nikolaj Kruglov, Ivan Bijakov i Aleksandar Jelizarov.

### Svjetsko prvenstvo 
Farbmacher je nastupio samo jednom na Svjetskom prvenstvi. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 52-o mjesto na SP 1976. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s pet promašaja i zaostatkom od   6:57.5&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Aleksandra Tihonova. U ekipnim utrkama nije nastupio.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1976.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1946.
Kategorija:Biografije, Innsbruck
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1976.
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Alfred Eder

**Alfred Eder** rođen 28. decembra 1953. u Piesendorfu je nekadašnji austrijski biatlonac. Po broju nastupa na olimpijskim igrama je pored Olea Einara Bjørndalena, Ilmārsa Bricisa, Sergeja Čepikova i Michaela Dixona je jedan od petorice rekordera, koji su nastupili na šest igara.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Eder je nastupio šest puta na olimpijskim igrama i to na  ZOI 1976, ZOI 1980, ZOI 1984, ZOI 1988,  ZOI 1992. i ZOI 1994, ali nije osvajao medalje. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat deseto mjesto na ZOI 1994. u utrci na 20&nbsp;km, kada je bez promašaja i 2:18.6&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza ruskog biatlonca Sergeja Tarasova. U štafeti s Antonom Lengauer-Stocknerom, Brunom Hofstätterom i Franzom Schulerom sa zaostatkom od 1:47.6&nbsp;min osvojio je četvrto mjesto iza sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasilijev, Sergej Čepikov, Aleksandar Popov i Valerij Medvedcev.

### Svjetsko prvenstvo 
Eder je od SP 1976. do SP 1995. nastupio 17 puta na Svjetskim prvenstvima. Osvojio je dvije bronzane medalje. Prvu bronzanu medalju je osvojio na SP 1983. u utrci na 10&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 33.2&nbsp;s bio sporiji od pobjednika Eirika Kvalfossa, a drugu na SP 1986. u utrci na 20&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 1:32.8&nbsp;s bio sporiji od pobjednika Valerija Medvedceva. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat četvrto mjesto na SP 1993. u ekipnoj utrci s Martinom Pfurtschellerom, Hannesom Obererlacherom i Franzom Schulerom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Eder je imao u sezoni SK 1978/79. u čehoslovačkom Jáchymovu 12. januara 1979. kada je u utrci štafete s Rudolfom Hornom, Siegfriedom Docknerom i Josefom Kollom osvojio peto mjesto. Jednom je pobjedio u pojedinačnoj utrci u sezoni SK 1984/85. u italijanskom Antholzu u trci na 10&nbsp;km, a dva puta je bio drugi u štafeti.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1995.

## Nagrade 
## Privatni život 
Njegov sin Simon Eder je austrijski biatlonac.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Biografije, Piesendorf
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1976.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1980.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Austrijski biatlonski treneri
Rezolucija 781 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 781** je donesena 9. oktobra 1992, na 3122. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Usvojena je sa 14 glasova za i jednim suzdržanim. Nakon što je potvrdila Rezoluciju 713 (1991) i sve naknadne rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, Vijeće je odlučilo uvesti zabranu vojnih letova u zračnom prostoru iznad Bosne i Hercegovine, postupajući u skladu s odredbama utvrđenim u Rezoluciji 770 (1992). Vijeće je napomenulo da se zabrana ne odnosi na letove koji se odnose na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija ili druge operacije Ujedinjenih nacija i letove humanitarne pomoći. Zatražilo je od UNPROFOR-a da prati poštivanje zabrane, uključujući mogućnost postavljanja posmatrača na aerodrome na teritoriji bivše Jugoslavije, te da osigura da je svrha letova u Bosnu i Hercegovinu u skladu s rezolucijama Vijeća sigurnosti.

Rezolucija je zatim pozvala države članice da poduzmu sve potrebne mjere kako bi pomogle Zaštitnim snagama na osnovu tehničkog praćenja i drugih mogućnosti. Također je zatražila od generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija da periodično izvještava Vijeće sigurnosti o provedbi važeće rezolucije i svim njenim kršenjima. Vijeće je potom izjavilo da će se obavezati da ispita informacije u vezi s provedbom Rezolucije 781 i svim takvim kršenjima, uključujući i mogućnost uvođenja daljnjih mjera za provođenje zabrane. U trenutnoj rezoluciji je samo navedeno da "regionalne agencije" mogu pratiti zabranu, međutim, Rezolucija 816 (1993) ovlastila je NATO snage da obore prekršioce. Bilo je nekoliko kršenja zabrane, posebno od strane zračnih snaga bosanskih Srba protiv vojnih i civilnih ciljeva u bošnjačkim enklavama.

Rezolucija 781 usvojena je sa 14 glasova "za", bez ijednog protiv, uz jedan suzdržani glas iz Kine, u znak protesta zbog teksta u rezoluciji koji aludira da se sila može upotrijebiti ako se zabrana ne provede.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/781(1992)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
781
781
781
Servus.at

**servus.at** je neprofitna inicijativa za mrežnu kulturu sa sjedištem u Linzu u Austriji. Fokus servus.at je na demistificiranju tehnologije, kako kroz kulturne tako i tehničke procese. Prati umjetničko-istraživačke projekte o fenomenima digitalnih i umreženih kultura, a u suradnji s Univerzitom za umjetnost i dizajn u Linzu organizira bijenalni festival "Umjetnost susreće radikalnu otvorenost" (). Udruga sarađuje s nezavisnim radiom FRO.

## Ciljevi 
Udruga upravlja nezavisnim podatkovnim centrom s osnovnim uslugama otvorenog koda za svoje članove, koji se sastoji od umjetnika i kulturnih radnika, alternativnih obrazovnih institucija, slobodnih medija, univerzitetskih institucija i nevladinih organizacija.
;Istraživanje i eksperimentiranje
Eksperimenti i umjetnička istraživanja u korištenju tehnologija čine osnovu za nova društveno relevantna pitanja u digitalnom informacijskom dobu. Saznanja i mrežna povezanost trebaju biti dostupni u procesnim situacijama, izložbama i publikacijama.
; Stvaranje i prenošenje znanja
Komunikacija složenih i političkih konteksta u korištenju novih medija druga smatra kao jedan od najvećih izazova. Klasične obrazovne ponude obično počinju i završavaju podučavanjem funkcionalnosti bez da ih na bilo koji način kontekstualiziraju. Potrebni su novi oblici prenošenja znanja u kojima ne smiju nedostajati politički i društveno relevantni aspekti
;Umrežavanje i podrška
Udruga podržava projekte i sadržaje koji se bave alternativama u suočavanju s tehnologijama, bave se izazovima u digitalnom svijetu ili otkrivaju i rade na društvenim neravnotežama.
; Razvoji i sprovedba
Pri ostvarivanju ideja koriste digitalne alate, oslanjaju se na alternative iz zajednice slobodnog softvera. Pritom podržavaju povezana načela pokreta slobodnog softvera.

## Historija 
Udruga je osnovana u martu 1996, a web stranica je preuređena 1998. Od 2018. generalni upravitelj i kustos je Davide Bevilacqua.

## Projekti 
* Art Meets Radical Openness
* touching thoughts / kicking cancer
* Themed Exhibition: (Co)Owning More-than-Truth
* MEMESIS

## Vanjski linkovi 
* Web stranica servus.at

## Reference 
Kategorija:Neprofitne organizacije u Linzu
Kategorija:Organizacije osnovane 1996.
Kategorija:Kultura u Linzu
Kategorija:Umjetnost u Linzu
Rezolucija 786 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 786** je donesena 10. novembar 1992, na 3133. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Usvojena je jednoglasno. Nakon što je potvrdila Rezoluciju 781 (1992), Vijeće je odobrilo preporuku generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija da se poveća broj Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija (UNPROFOR) u Bosni i Hercegovini za 75 posmatrača koji će pratiti zabranu vojnih letova iznad zemlje.

Rezolucija je potvrdila zonu zabrane leta koja se odnosi na vojne letove iznad Bosne i Hercegovine i pozdravila prethodno raspoređivanje posmatrača iz UNPROFOR-a i Misije posmatrača Evropske zajednice na aerodromima u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Saveznoj Republici Jugoslaviji. Pozvala je sve uključene strane i vlade da sarađuju sa Snagama Ujedinjenih nacija, tražeći od njih da sve zahtjeve za odobrenje svih letova koji se odnose na UNPROFOR i humanitarnu pomoć upute Zaštitnim snagama.

Vijeće je također ponovilo svoju odlučnost da razmotri sva kršenja zone zabrane leta, napominjući da će razmotriti daljnje mjere ako bude potrebno.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/786(1992)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
786
786
786
786
786
Rezolucija 795 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 795** je donesena 11. decembra 1992, na 3147. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je izrazilo zabrinutost zbog mogućih događaja koji bi mogli potkopati povjerenje i stabilnost u Republici Makedoniji i pozdravilo misiju Organizacije za sigurnost i saradnju u Evropi (OSCE) u Makedoniji, Vijeće je podsjetilo na Poglavlje VIII Povelje Ujedinjenih nacija i ovlastilo generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija da rasporedi prisustvo Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija (UNPROFOR) u pograničnim područjima Makedonije.

"Makedonska komanda" UNPROFOR-a bi nadgledala dijelove pograničnih područja s Albanijom i Saveznom Republikom Jugoslavijom (Srbija i Crna Gora); jačala bi stabilnost zemlje pružanjem preventivnih snaga; i izvještavala o događajima koji mogu predstavljati prijetnju Makedoniji.

Vijeće je zatražilo od generalnog sekretara da odmah rasporedi vojno, civilno i administrativno osoblje preporučeno u njegovom izvještaju, po dobijanju saglasnosti Vlade Republike Makedonije, pozivajući na saradnju s misijom OSCE-a koja je već tamo. Vojno osoblje bi nadziralo granicu kako bi se osiguralo da se sukob ne proširi na druge dijelove Jugoslavije, dok bi civilni policijski kontingent sarađivao s lokalnom policijom na održavanju reda i zaštiti ljudskih prava.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/795(1992)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
795
795
795
Rezolucija 798 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 798** je donesena 18. decembra 1992, na 3150. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja rezolucija 770 (1992) i 771 (1992) i podrške inicijativi Evropskog vijeća. Vijeće je osudilo izvještaje o masovnom, organiziranom i sistematskom pritvaranju i silovanju žena, posebno muslimanki, u Bosni i Hercegovini tokom rata u Bosni.

Vijeće je dalje zahtijevalo zatvaranje svih pritvorskih logora, tražeći od Generalnog sekretara da pruži podršku kako bi delegacije Evropske unije imale slobodan i siguran pristup mjestima pritvora, te dalje tražeći izvještaj u roku od 15 dana od usvajanja važeće rezolucije.

Rezolucija 798 je prvi put da su Ujedinjene nacije osudile silovanje žena u ratno vrijeme.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/798(1992)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
798
798
Mur.at

mini|mur.at radionica-lab 2024.
**mur.at** je udruženje za promociju mrežne umjetnosti () i neprofitna je organizacija koja upravlja serverskom farmom za svoje članove u Grazu i povezano je na internet putem ACOneta (Austrijske naučne mreže). mur.at je registrovan na webu 1998. godine, a osnivačka skupština udruženja održana je 30. aprila 1999.

## Ciljevi 
Ciljevi organizacije uključuju osiguravanje besplatnog, nekomercijalnog pristup internet uslugama s lokalnim pohranjivanjem i vezom na internet. Članovi su umjetnici i kulturni radnici iz različitih disciplina, kao i organizacije poput: Radio Helsinki, Forum Stadtpark i FunkFeuer. Članovima se nudi: web prostor, usluga e-pošte i biltena, čuvanje podataka *u oblaku* (cloud), video konferenciski server. Kroz konsultacije i radionice promovira se korištenje otvorenog i slobodnog softvera, te razmjene među članovima. Finacijski ih podržavaju: Kulturni ured grada Graza, Odjel za kulturu Štajerske i Savezno ministarstvo za stanovanje, umjetnost, kulturu, medije i sport.

## Reference 
Kategorija:Neprofitne organizacije u Grazu
Kategorija:Organizacije osnovane 1998.
Kategorija:Kultura u Grazu
Kategorija:Umjetnost u Grazu
Rezolucija 807 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 807** je donesena 18. februara 1993, na 3174. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je ponovo potvrdilo rezoluciju 743 (1991)  i sve naknadne relevantne rezolucije koje se odnose na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija,  Vijeće je utvrdilo da situacija u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj i dalje predstavlja prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti te je stoga produžilo mandat UNPROFOR-a za privremeni period koji završava 31. marta 1993.

Trenutna rezolucija zahtijevala je da sve strane i drugi uključeni sarađuju s UNPROFOR-om i pridržavaju se obaveza prema prekidu vatre, kao i da ne postavljaju svoje snage blizu jedinica UNPROFOR-a ili u zaštićenim područjima Ujedinjenih nacija (UNPA) i ružičastim zonama. Također je zahtijevala da sve strane poštuju slobodu kretanja mirovnih snaga Ujedinjenih nacija kako bi se mogle provoditi potrebne operacije.

Vijeće je zaključilo pozivom stranama da sarađuju s kopredsjedavajućim Upravnog odbora Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji; pozvao je generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija da osigura brzu implementaciju Rezolucije 802 (1993), uključujući prijedloge za povećanje snage i daljnje proširenje mandata UNPROFOR-a.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/807(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
807
807
807
Sve je prošlo kao pjesma / Gdje si, srećo?

**"Sve je prošlo kao pjesma / Gdje si, srećo?"** deseto je muzičko izdanje interpretatorke bosanskohercegovačke sevdalinke, Hanke Paldum. Objavila ju je u decembru 1977. na singl ploči nekadašnja sarajevska izdavačka kuća Diskoton.
Na A-strani je pjesma "Sve je prošlo kao pjesma" za koju je muziku napisao D. Lazović na tekst  Muradifa Brkića. 
Na B-strani je "Gdje si, srećo?" za koju je tekst napisao pjesnik Hilmo Mujić, a muziku Julio Marić, koji je uradio i aranžmane za obje pjesme. 
Pjevanje Hanke Paldum pratio je ansambl predvođen doajenom sevdalinke Omerom Pobrićem na harmonici.
Obje pjesme prvi put su javno izvedene na Festivalu Ilidža održanom iste godine.
Ona je i ovim muzičkim izdanjem potvrdila da spada u sami vrh bosanskohercegovačke narodne muzike.

## Muzički primjeri 
* "Sve je prošlo kao pjesma"  
* "Gdje si, srećo?"

## Izvori 
Kategorija:Singlovi Hanke Paldum
Kategorija:Singlovi iz 1977.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Mohamed Lahyani

mini|Isner, Mahut i Lahyani pokraj semafora nakon završetka najdužeg meča u historiji profesionalnog tenisa
**Mohamed Lahyani** švedski je teniski sudija sa zlatnom značkom Asocijacije teniskih profesionalaca.

## Rane godine 
Rođen je u Maroku, a njegova porodica emigrirala je u Švedsku kad je bio dijete.

## Karijera 
Sudio je mnoge važne mečeve na Grand Slam i ATP turnirima, uključujući muško finale Wimbledona 2013. te finala Tennis Masters Cupa 2008, 2010, 2013, 2017. i 2020. Kasnije je rekao da je bio toliko obuzet "nevjerovatnim mečom" da nije mogao ni pomisliti na "jelo ili potrebu za toaletom". Nakon meča dobio je kristalnu zdjelu, vimbldonsku kravatu i srebrne manžete. Posebno je poznat po načinu na koji često objavljuje rezultat, podižući ili spuštajući ton, zavisno od rezultata. Naprimjer, kada se server suočava s dvije brejk-lopte, Lahyani često objavi rezultat kao "petnaest–ČETRDESET", s naglaskom na "ČETRDESET".

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Tafraout
Kategorija:Teniske sudije
Referendum o nezavisnosti Slovenije

Referendum o nezavisnosti održan je u Socijalističkoj Republici Sloveniji (tada u sastavu SFR Jugoslavije) 23. decembra 1990. I vladajuća koalicija desnog centra i lijeva opozicija podržale su referendum i pozvale birače da podrže nezavisnost Slovenije.

Biračima je postavljeno pitanje: "Da li Republika Slovenija treba postati samostalna i suverena država?" (). Parlament Slovenije postavio je cenzus za valjanost plebiscita na 50%+1 glas od svih upisanih birača.

Pravo glasa imalo je 1.499.294 građana. Međutim, 42.274 ljudi nije moglo glasati jer su radili u inozemstvu ili su bili uključeni u vojnu službu ili vježbu, što je smanjilo biračko tijelo na 1.457.020.

## Rezultati 
mini|Izgled glasačkog listića.
Dana 26. decembra rezultate referenduma zvanično je proglasio France Bučar u Državnom zboru. Ukupno 88% registrovanih birača (95% onih koji su učestvovali) glasalo je za nezavisnost, čime je premašen cenzus, dok je 4% glasalo protiv nezavisnosti. Oko 1% bilo je nevažećih, a 0,1% je bilo praznih glasačkih listića. Na izborima nije izašlo oko 7% potencijalnog biračkog tijela.

## Posljedice 
Bučareva najava obavezala je slovenske vlasti da u roku od šest mjeseci proglase nezavisnost države. Dana 25. juna 1991. donesena je *Osnovna ustavna povelja o suverenitetu i nezavisnosti Republike Slovenije*, te narednog dana je proglašena nezavisnost, što je dovelo do Desetodnevnog rata.

## Također pogledajte 
* DEMOS (Slovenija)
* Rat u Sloveniji
* Raspad Jugoslavije
* Referendum o nezavisnosti Hrvatske
* Referendum o nezavisnosti Makedonije
* Referendum o nezavisnosti Kosova
* Referendum o nezavisnosti Bosne i Hercegovine
* Referendum o nezavisnosti Crne Gore 1992.

## Reference 
Slovenija
Slovenija
Nezavisnost
Kategorija:Referendumi u 1990.
Kategorija:Politička historija Slovenije
Kategorija:1990. u Sloveniji
Kategorija:1990. u Jugoslaviji
Kategorija:Rat u Sloveniji
Kategorija:Politika SFRJ
Kategorija:Raspad Jugoslavije
Damir Mršić

**Damir Mršić** nekadašnji je bosanskohercegovački košarkaš i reprezentativac. Od 2003. ima i tursko državljanstvo pod imenom **Demir Kaan**. Bio je poznat po dobrom šutu za tricu, a ostavio je dubok trag u Fenerbahçeu, jednom od najvećih klubova u Turskoj.

## Karijera 
Počeo je igrati košarku u omladinskom pogonu tuzlanske Sloboda Dite. Profesionalac je postao 1989. i u Slobodi ostao do 1992, kada je prešao u Split, s kojim je osvojio Kup Krešimira Ćosića 1993. i 1994.

Godine 1995. prešao je u turski klub Netaş, gdje je proveo dvije godine. Nakon toga proveo je četiri godine u Troy Pilsner / Tuborgu iz Izmira, ostavivši dobar dojam u Turskoj superligi, što mu je 2001. donijelo jednogodišnji ugovor s Fenerbahçeom.

Nakon tog iskustva preselio se u Rusiju kako bi igrao za UNIKS iz Kazanja, s kojim je osvojio Ruski kup. Sljedeće godine potpisao je za Dinamo iz Moskve da bi se 2004. vratio u Fenerbahçe, koji se u to vrijeme trebao spojiti s Ülkersporom i postati Fenerbahçe Ülker. Tamo je proveo sljedećih šest godina, a zatim je okončao karijeru.

## Reprezentacija 
Za Bosnu i Hercegovinu nastupio je na evropskim prvenstvima 2001, 2003. i 2005.

## Trofeji i priznanja 
### Klupski 
* Osvajač Kupa Krešimira Ćosića: 1993, 1994.
* Osvajač Ruskog kupa: 2003.
* Prvak Turske: 2007, 2008, 2010.
* Osvajač Turskog superkupa: 2007.
* Osvajač Turskog kupa: 2010.

### Pojedinačni 
* Najbolji strijelac Turske superlige: 2000.
* Najbolji asistent Turske superlige: 2001.

## Statistike 
### Nacionalna prvenstva 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Damir Mršić na *FIBA Basketballu*
* Damir Mršić na *FIBA Evropi*
* Damir Mršić na *Basketball Referenceu*

Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Tuzla
Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaši
Kategorija:Košarkaši OKK Sloboda Tuzla
Kategorija:Košarkaši KK Split
Kategorija:Košarkaši Netaşa
Kategorija:Košarkaši Tuborg Pilsenera
Kategorija:Košarkaši Fenerbahçea
Kategorija:Košarkaši UNIKS Kazanja
Kategorija:Košarkaši Dinamo Moskve
Kategorija:Bekovi šuteri
Nikola Šubić Zrinski (opera)

[mini|Izvedba opere *Nikola Šubić Zrinjski* u Hrvatskom narodnom pozorištu Ivana pl. Zajca u [Rijeka (grad)|Rijeci.]]

**Nikola Šubić Zrinjski** je opera koju je napisao i komponovao Ivan Zajc 1876. Opera prikazuje Bitku kod Sigeta iz 1566, u kojoj je Nikola IV Zrinski, ban Hrvatske i zapovjednik okupljenih hrvatskih i mađarskih snaga, izveo herojski posljednji otpor protiv nadmoćnih osmanskih snaga, koje je lično predvodio Sulejman Veličanstveni. Iako je tvrđava pala, branioci su napadačima nanijeli teške gubitke, gotovo onemogućivši njihovo dalje napredovanje preko hrvatsko-mađarske granice, a pritom je stradao i sam sultan.

Opera je premijerno izvedena u Zagrebu 4. novembra 1876. u tadašnjem Narodnom pozorištu, koje se nalazilo u zgradi današnje Stare gradske vijećnice. Predstava je bila odlično prihvaćena i od strane publike i od strane kritike. Njena trajna slava velikim dijelom duguje se vrhuncu opere – horskoj pjesmi „U boj, u boj!“, koju je kompozitor napisao deset godina prije ostatka opere.

*Nikola Šubić Zrinjski* i dalje zauzima važno mjesto u opernom repertoaru, s ukupno 682 izvedbe do 2010.

Među njenim snimcima nalazi se i onaj pod dirigentskom palicom Milana Sachsa.

## Također pogledajte 
* Bitka kod Sigetvara – bitka iz 1566. na kojoj je opera zasnovana
* *Opsada Sigeta* – mađarska epska pesma iz 17. veka o bici

## Reference 
Kategorija:Opere u Mađarskoj
Kategorija:Opere iz 16 stoljeća
Molla Vali Vidadi

**Molla Vali Vidadi** (azerbejdžanski: **Molla Vəli Vidadi**) (17. mart 1709, Šamkir – 13. maj 1809, kod Gazaha) bio je azerbejdžanski pjesnik.

O Vidadiju se zna vrlo malo. Većinu svog života proveo je u rodnom gradu Šamkiru (tada zvanom Šamkhor), gdje je predavao u vjerskoj školi. Prema nekim izvorima, Vidadi je proveo nekoliko godina u Tbilisiju u Gruziji, gdje je služio kao dvorski pjesnik kralja Ereklea II. Nakon smrti kraljevog sina Levana 1781. godine, Vidadi je napisao elegiju posvećenu preminulom. Njegova služba na dvoru nije dugo trajala, vjerovatno zbog njegove otvorene kritike vladajuće klase. U ranijoj fazi svog stvaralaštva, Vidadijeva poezija izražavala je pozitivan pogled na život, međutim, s prolaskom godina, njegovi stihovi su počeli izražavati pesimističniji stav. Bio je poznat i po svom poetskom dijalogu s Molla Panah Vagifom.  Vidadijev jednostavan i realističan književni stil (ponekad s elementima misticizma) podsjećao je na tradicionalni ašik žanr u azerbejdžanskoj književnosti.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1709.
Kategorija:Umrli 1809.
Kategorija:Azerbejdžanski književnici
Kategorija:Azerbejdžanski pjesnici
Hidrografija Sjeverne Makedonije

mini|desno|250px|Karta rijeka i jezera u Sjevernoj Makedoniji
Približno 2% teritorije Sjeverne Makedonije pod vodom je. Postoji 35 rijeka i 53 prirodna i vještačka jezera. Sjeverna Makedonija spada u područje sa zadovoljavajućim vodnim resursima kad je riječ o njihovoj količini, ali s prilično neravnomjernom raspodjelom. Rijeke su u sastavu šest slivnih područja: Vardara (20.535&nbsp;km2), Crnog Drima (3350&nbsp;km2), Strumice (1535&nbsp;km2), Dojranskog jezera (120&nbsp;km2), Strume (preko Lebnice; 129&nbsp;km2) i Binačke Morave (44&nbsp;km2).

Prijenos vode iz jednog bazena u drugi prilično je važan za ekologiju. Dosad se takav prijenos dogodio iz sliva Radike u sliv Vardara (preko hidroelektrane Mavrovo) i iz sliva Bregalnice u sliv Strumice (iz akumulacije Mantovo). Planirani su i drugi transferi: iz sliva Vardara u sliv Treske, iz sliva Pčinje u Ovče polje i drugi.

## Slivna područja 
[mini|250px|lijevo|Slivovi u Sjevernoj Makedoniji:
Еgejski:  Vardar;  Struma
Jadranski:  Crni Drim;  [Prespansko jezero
Crnomorski:  Dunav]]
Rijeke pripadaju trima slivovima: Egejskom, Jadranskom i Crnomorskom. Egejski je najveći i pokriva 87% teritorije države, a najvažnije rijeke jesu Vardar i Strumica. Jadranski pokriva nešto manje od 13% teritorije Makedonije, a najvažnija rijeka je Crni Drim. Crnomorski je malen i jedina rijeka u tom bazenu je Binačka Morava, na krajnjem sjeveru zemlje.

Vodni resursi neravnomjerno su raspoređeni – zapadni dio zemlje ima veće količine vode. Prosječna ukupna količina vode u državi iznosi 6,63 milijarde&nbsp;m3, a odlazi u slivove sljedećih rijeka: Vardar (4,77 milijardi&nbsp;m3), Strumica (0,18 milijardi&nbsp;m3) i Crni Drim (1,68 milijardi&nbsp;m3). Rijeke imaju visok vodostaj u proljetnim i jesenskim mjesecima, a nizak u ljetnim. U tim slivovima postoji više od 30 izvora s protokom većim od 100 l/s, koji predstavljaju glavni izvor pitke vode. Raspodjela korištenja vodnih resursa je sljedeća: 34% koristi se za navodnjavanje, 11% za industriju i 10% za stanovništvo, a preostali dio je za biološki minimum. No, plan korištenja vode star je i neefikasan. Među probleme spadaju loše definisan biološki minimum, koji ne osigurava uvjete za preživljavanje riba, i sporovi između nekih korisnika u istočnom dijelu zemlje u vezi s korištenjem voda. Hidrometeorološki zavod odgovoran je za praćenje vodnih resursa u Sjevernoj Makedoniji, što čini posredstvom nekoliko mjernih stanica. Podaci pokazuju da se posljednjih godina smanjila količina padavina. To uzrokuje nestašicu vode u nekim područjima i nizak nivo vode u rijekama, što dovodi do sušnih razdoblja i povećanog onečišćenja rijeka.

## Vanjski linkovi 
* Razvoj nacionalne studije o vodama  — portal o vodama u Sjevernoj Makedoniji 


Kategorija:Geografija Sjeverne Makedonije
Rezolucija 808 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 808** je donesena 22. februara 1993, na 3175. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucije 713 (1991) i naknadnih rezolucija o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, uključujući rezolucije 764 (1992), 771 (1992) i 780 (1992), Vijeće je, nakon što je izrazilo svoju odlučnost da okonča zločine poput etničkog čišćenja i drugih kršenja međunarodnog humanitarnog prava, odlučilo da se uspostavi međunarodni sud za krivično gonjenje osoba odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjena u bivšoj Jugoslaviji od 1991. Kasnije je postao poznat kao Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju.

U rezoluciji je zatim zatraženo od generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija da, najkasnije 60 dana nakon usvajanja trenutne rezolucije, podnese izvještaj o konkretnim prijedlozima i opcijama koje se odnose na sprovođenje odluke o osnivanju tog suda, uključujući i da li on ima zakonsku osnovu. Istovremeno, razmotrili bi se prijedlozi država članica, a nakon usvajanja Rezolucije 808, prijedloge su, između ostalih, podnijele Francuska, Italija i Švedska. Tribunal je u potpunosti uspostavljen Rezolucijom 827 (1993).

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/808(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
808
808
808
808
Kategorija:Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija o Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju
Rezolucija 802 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 802** je donesena 25. januara 1993, na 3163. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je ponovo potvrdilo rezoluciju 713 (1991)  i sve naknadne relevantne rezolucije i izrazila zabrinutost zbog ofanziva Hrvatske vojske u zaštićenim zonama Ujedinjenih nacija, Vijeće je zahtijevalo trenutni prekid neprijateljstava i povlačenje hrvatskih snaga iz tih područja.

Vijeće je također osudilo napade na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija, zahtijevajući da se oružje zaplijenjeno od snaga u skladištima odmah vrati. Također je pozvalo sve strane i druge uključene da se strogo pridržavaju sporazuma o prekidu vatre i plana Ujedinjenih nacija za održavanje mira, uključujući raspuštanje i demobilizaciju jedinica srpske Teritorijalne odbrane i drugih.

U rezoluciji je zatim izraženo saučešće porodicama poginulih pripadnika UNPROFOR-a, zahtijevajući od strana u regiji da poštuju sigurnost Snaga. Također je zatraženo da sve strane sarađuju sa zaštitnim snagama i dozvole civilnom saobraćaju korištenje prelaza u Maslenici i u Splitu.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/802(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
802
802
Sistem plaćanja

**Sistem plaćanja** se odnosi na osnovne sisteme i mreže koje omogućavaju transfer novca između strana u transakciji (Odorović, 2020). Uključuje tehnologiju, propise i aktere uključene u obradu i omogućavanje plaćanja. Dvije ključne komponente ovih sistema su *procesori plaćanja* i *pristupnici plaćanja*. Iako oba olakšavaju kretanje sredstava u digitalnim transakcijama, oni imaju različite uloge u toku plaćanja.

## Procesori plaćanja 
Procesori plaćanja, kao što su *Stripe* i *Adyen*, odgovorni su za upravljanje cjelokupnim procesom transakcije. Oni upravljaju komunikacijom između trgovaca, kartičnih mreža (npr. Visa, Mastercard) i banaka. Procesori plaćanja primaju zahtjeve za transakcije od trgovaca, usmjeravaju ih do odgovarajućih finansijskih institucija i osiguravaju bezbjedan i tačan prijenos sredstava. Oni upravljaju autorizacijom, poravnanjem, a ponekad čak i kliringom plaćanja. U suštini, oni djeluju kao posrednici koji osiguravaju da se novac s računa potrošača prenese na račun trgovca.

U Bosni i Hercegovini *Bamcard* je dioničko društvo sa sjedištem u Sarajevu, osnovano 1999. godine. Domaća je klirinška kuća i pružatelj platnih usluga. Olakšava obradu, autorizaciju, kliring i poravnanje kartičnih transakcija za svoje banke članice. Ova uloga pozicionira Bamcard kao procesor plaćanja, koji upravlja cijelim životnim ciklusom transakcije, uključujući komunikaciju s finansijskim institucijama i mrežama kartica.

## Platne mreže 
Platne mreže (Visa, Mastercard i American Express), krucijalne su komponente globalnog platnog sistema. Ove mreže služe kao posrednički sistemi koji omogućava sigurnu razmjenu sredstava između potrošača, trgovaca i finansijskih institucija. Platne mreže uspostavljaju pravila, standarde i tehnologije koje upravljaju transakcijama zasnovanim na karticama, osiguravajući dosljednost, sigurnost i interoperabilnost u cijelom ekosistemu plaćanja. Ove mreže olakšavaju prijenos informacija o plaćanju između banaka izdavatelja (onih koje pružaju kreditne ili debitne kartice potrošačima) i banaka preuzimatelja (onih koje obrađuju plaćanja za trgovce), omogućavajući završetak transakcija na prodajnom mjestu ili mreži.

Primarna uloga platnih mreža je upravljanje autorizacijom, kliringom i poravnanjem transakcija karticama. Kada potrošač koristi kreditnu ili debitnu karticu za kupovinu, platna mreža olakšava komunikaciju između banke trgovca i banke potrošača. Mreža plaćanja provjerava da li je transakcija legitimna i da li na računu potrošača ima dovoljno sredstava ili kredita. Nakon što je transakcija odobrena, platna mreža koordinira proces poravnanja, koji osigurava da se sredstva prenesu iz banke potrošača u banku trgovca. Visa i Mastercard, naprimjer, djeluju globalno i obezbjeđuju infrastrukturu koja povezuje milione trgovaca kao i finansijskih institucija.

## Reference 
Kategorija:Platni sistemi
Kategorija:Monetarna ekonomija
Rezolucija 817 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 817** je donesena 7. aprila 1993, na 3196. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon razmatranja zahtjeva Republike Makedonije za članstvo u Ujedinjenim nacijama, Vijeće je preporučilo Generalnoj skupštini da se Makedonija primi u članstvo Ujedinjenih nacija, pri čemu će se ova država privremeno u svim svrhama unutar Ujedinjenih nacija nazivati ​​"Bivša Jugoslavenska Republika Makedonija" do rješavanja spora koji je nastao oko imena države.

Međutim, Vijeće je također primijetilo sporove koji su nastali oko imena države i pozdravilo je kopredsjedavajuće Upravnog odbora Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji zbog njihovih napora da riješe spor. Iz tog razloga, Vijeće je odlučilo da se država primi pod privremenim nazivom "Bivša Jugoslavenska Republika Makedonija" dok se spor ne riješi.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/817(1993)) 

Rezolucije
817
817
Kategorija:1993. u Sjevernoj Makedoniji
Divan (muzička grupa)

**Divan** je muzička grupa iz Bosne i Hercegovine, osnovana 2006. u Tuzli. Grupa izvodi pop-rok muziku, čiji tekstovi često tematiziraju ljubav i svakodnevna emotivna iskustva.

## Karijera 
Grupu Divan osnovali su Elvis Salkić i Omer Pepić s idejom stvaranja autorskog albuma. Elvis Salkić je sa Zlatanom Bečićem (gitara), Julijem Đakovićem (bas-gitara) i Alvedinom Dadanovićem (bubnjevi) nastupao po tuzlanskim klubovima svirajući obrade svjetskih i domaćih rok i pop klasika. Elvis je insistirao da njegovi tadašnji članovi benda postanu dio novog projekta, koji je ubrzo dobio naziv Divan.

Sredinom 2006. započelo je studijsko snimanje u studiju Long Play u Sarajevu, sa producentom Mahirom Sarihodžićem. Zbog tehničkih problema u studiju, snimanje albuma se odužilo, ali je debitantski album *Jednina* objavljen 2012. u izdanju Muzičke produkcije BHRT-a. Nakon promocije i koncertnih nastupa, bend pravi četverogodišnju pauzu.

Godine 2016. Divan se vraća na scenu. Na poziv radija Kameleon i menadžmenta grupe Bijelo dugme, nastupaju kao predgrupa na velikom koncertu u Tuzli na Gradskom stadionu Tušanj. Tada se bendu pridružuje Mirza Tokić na bas gitari, zamijenivši Julija Đakovića. Zbog nemogućnosti da aktivno sudjeluje na nastupima i kreativnom procesu, 2017. Omer Pepić prestaje biti član benda.

U februaru 2018. objavljuju singl "Zima će sad".

Godine 2020. dolazi do novih promjena unutar benda – na mjesto bubnjara dolazi Armin Tokić, zamijenivši Alvedina Dadanovića, koji se iz privatnih razloga povlači iz benda.

U narednim godinama Divan objavljuje nekoliko singlova, među kojima i "Bolja strana", "Zbog mojih suza" i "Kad padne noć".

Godine 2024. pridružuje im se drugi gitarista, Ismail Fatić, čime se formira nova, proširena postava benda.

## Stil 
Muzički izražaj grupe Divan može se svrstati u žanr pop-roka, često prožet naglašenom lirskom dimenzijom. Njihove pjesme karakterišu poetičan izraz i teme koje se bave ljubavlju, čežnjom i ličnom introspekcijom.

## Članovi 
* Elvis Salkić – vokal
* Zlatan Bečić – gitara
* Mirza Tokić – bas gitara
* Armin Tokić – bubnjevi
* Ismail Fatić – gitara

## Diskografija 
### Studijski albumi 
* *Jednina* (2012, BHRT)

### Zapaženiji singlovi 
* "Sevdah proljetni"
* "Kap po kap"
* "Ruža"
* "Zima će sad"
* "Bolja strana"
* "Zbog mojih suza"
* "Kad padne noć"

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačke muzičke grupe
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 2006.
Kategorija:Muzičke grupe iz Tuzle
Dosta je bilo ljubavi / Ti si mi sve

**"Dosta je bilo ljubavi / Ti si mi sve"** jedanaesto je muzičko izdanje interpretatorke bosanskohercegovačke sevdalinke, Hanke Paldum. Objavila ju je u 1978. na singl ploči nekadašnja sarajevska izdavačka kuća Diskoton.
Na A-strani je pjesma "Dosta je bilo ljubavi", za koju je muziku, tekst i aranžman napisao Mijat Božić. Komponirana je u stilu bosanske sevdalinke i postigla je veliki uspjeh kod publike.
Na B-strani je "Ti si mi sve" koju je također komponirao i uradio aranžman Mijat Božić na tekst A. Macića. 
Pjevanje Hanke Paldum pratio je ansambl predvođen doajenom sevdalinke Omerom Pobrićem na harmonici.
Ona je i ovim muzičkim izdanjem potvrdila da spada u sami vrh bosanskohercegovačke narodne muzike.

## Muzički primjeri 
* "Dosta je bilo ljubavi"  
* "Ti si mi sve"

## Izvori 
Kategorija:Singlovi Hanke Paldum
Kategorija:Singlovi iz 1978.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Franz-Josef Weber (biatlonac)

**Franz-Josef Weber** rođen 14. marta 1952. je nekadašnji austrijski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Weber je nastupio dva puta na olimpijskim igrama i to na  ZOI 1976. i ZOI 1980. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 11-o mjesto na ZOI 1980. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 2:14.6&nbsp;min bio sporiji od pobjednika istočnonjemačkog biatlonca Franka Ullricha. U štafeti s Rudolfom Hornom, Josefom Kollom i Alfredom Ederom sa zaostatkom od 4:28.8&nbsp;min osvojio je šesto mjesto iza sovjetske štafete u sastavu: Vladimir Aljikin, Aleksandar Tihonov, Vladimir Barnašov i Anatolij Aljabjev, što mu je najbolji plasman u ekipnim trakmičenjima

### Svjetsko prvenstvo 
Weber je nastupio pet puta na Svjetskom prvenstvima. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat peto mjesto na SP 1979. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od   1:34.2&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Franka Ullricha. U ekipnim utrkama mu je najbolji rezultat bilo peto mjesto na SP 1978. u štafeti s Siegfriedom Docknerom, Josefom Kollom i Alfredom Ederom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu je imao u sezoni SK 1979/80. u italijanskom Antholzu utrci štafete s Rudolfom Hornom, Josefom Kollom i Alfredom Ederom osvojio drugo mjesto. Jednom je nastupio u pojedinačnoj utrci u sezoni SK 1983/84. u norveškom Holmenkollenu kada je osvojio 58-o mjesto.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1984.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1952.
Kategorija:Biografije, Lohnsburg
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1976.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1980.
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Rezolucija 815 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 815** je donesena 30. marta 1993, na 3189. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucije 743 (1992) i svih naknadnih relevantnih rezolucija koje se odnose na Zaštitne snage Ujedinjenih nacija (UNPROFOR), uključujući 802 (1993) i 807 (1993), Vijeće je, postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, produžilo mandat UNPROFOR-a za dodatni prelazni period koji završava 30. juna 1993.

Članovi Vijeća su također napomenuli da će ponovo razmotriti mandat UNPROFOR-a mjesec dana nakon usvajanja trenutne rezolucije u svjetlu svih novih događaja. Također je potvrđena podrška kopredsjedavajućima Upravnog odbora Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji u njihovim naporima da pomognu u definisanju budućeg statusa onih teritorija koje čine zaštićena područja Ujedinjenih nacija, a koja su sastavni dijelovi Hrvatske, zahtijevajući puno poštivanje Ženevskih konvencija i međunarodnog humanitarnog prava u tim područjima i slobodu kretanja za UNPROFOR.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/815(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
815
815
815
Lisac (planina)

**Lisac** je planina u općini Zenica. Nalazi se na sjeveru Zeničke kotline, a najviši vrh je Liskovača na 1348 metara nadmorske visine, a drugi značajni vrhovi su Jelina (1331 m) i Lisac (1302 m). Površina planine Lisac je oko 60 km2.

## Karakteristike 
Planina je poznata i po bosanskom ljiljanu (*Lilium bosniacum),* koja predstavlja endemsku i zaštićenu vrstu, koja obično raste na planinskim livadama Lisca, a najpoznatiji izvor vode jeste Pašinac. Dolina rijeke Bosne koja teče istočno odvaja ju od planine Vepra (1072 m).

Na južnim obroncima se nalaze neistraženi lokaliteti iz Ilirskog i predilirskog doba, poput Gradine i Gradca.

Radi dominantnog položaja nad Zeničkom kotlinom, desetljećima služi za postavljanje radijskih, TV i drugih komunikacijskih antena. Na planini se nalazi i planinarski dom "Lisac" (udaljen od Zenice 13-14 kilometara), a i odred izviđača je također dobio ime po planini.

Dugo se smatralo da je vrh Jelina (1311 m) najviši vrh, po čemu se naziva željeznička stanica na istočnim padinama Lisca.

## Narodna predaja 
U narodnoj predaji te su dvije planine nekoć bile jedna planina sve dok se braća blizanci, koji su dotad živjeli u slozi, nisu teško posvadili i svađa je okončala smrću obojice. Planina se od žalosti razdvojila na dva dijela između kojih je potekla rijeka od suza. U predaji je grob jednog brata na planini Liscu, a drugog na planini Vepru. Prema predaji zavađena će braća oživiti i pomiriti se. Kad se pomire, Vepar i Lisac opet će biti jedna planina, a čim se to dogodi jezerske vode poteći će uzvodno i "vratit će se potop".

## Izvori 
## Vanjski linkovi 
* Planina Lisac - dron

* Zenica - stare slike i pričice Zenica - Lisac

Kategorija:Zenica
Kategorija:Planine u Bosni i Hercegovini
Rezolucija 827 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 827** je donesena 25. maja 1993, na 3217. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja Rezolucije 713 (1991) i svih naknadnih rezolucija o temi bivše Jugoslavije, odobrila je izvještaj S/25704 Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija, sa Statutom Međunarodnog suda kao aneksom, o osnivanju Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).

Još uvijek uznemirena kršenjima međunarodnog humanitarnog prava u bivšoj Jugoslaviji, a posebno u Bosni i Hercegovini, uključujući masovna ubistva, sistematsko pritvaranje i silovanje žena i etničko čišćenje, rezolucija je utvrdila da situacija i dalje predstavlja prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti, te dodatno objavila svoju namjeru da okonča takve zločine i osigura pravdu za žrtve. Vijeće je odlučilo da će osnivanje suda i krivično gonjenje odgovornih osoba riješiti takva kršenja, potvrđujući svoju odluku u Rezoluciji 808 (1993).

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je osnovalo Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju za zločine počinjene na teritoriji bivše Jugoslavije između 1. januara 1991. i datuma koji će Vijeće odrediti nakon uspostavljanja mira u regiji. Do imenovanja tužioca, dokaze će nastaviti prikupljati Komisija stručnjaka osnovana Rezolucijom 780 (1992).

Vijeće je zatim zatražilo od generalnog sekretara da sudijama u tribunalu dostavi prijedloge primljene od zemalja u vezi s pravilima postupka i dokazima iz člana 15. Statuta Međunarodnog suda. Također je odlučeno da će sve države članice sarađivati ​​s MKSJ-om i njegovim organima u skladu sa Statutom Međunarodnog suda. Istovremeno, pozvan je doprinos država, međuvladinih i nevladinih organizacija tribunalu.

Rezolucija je odlučila da određivanje sjedišta Međunarodnog suda zavisi od sklapanja odgovarajućih aranžmana između Ujedinjenih nacija i Nizozemske, uz napomenu da on sjedište može biti i negdje drugdje ako se to smatra potrebnim, te da rad tribunala neće utjecati na pravo žrtava na odštetu. Konačno, zatražilo je da Boutros Boutros-Ghali odmah provede važeću rezoluciju i osigura efikasno funkcioniranje tribunala.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/827(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
827
827
827
827
Kategorija:Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija o Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju
Rezolucija 824 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 824** je donesena 16. maja 1993, na 3208. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon razmatranja izvještaja Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija u skladu s Rezolucijom 819 (1993), Vijeće je raspravljalo o tretmanu određenih gradova i okoline kao "sigurnih zona" u Bosni i Hercegovini.

Praksa etničkog čišćenja ponovo je osuđena, pored opstrukcije humanitarne pomoći pogođenim područjima, dok je Vijeće izrazilo zabrinutost zbog velikog raseljavanja ljudi u regiji. Napadi paravojnih formacija bosanskih Srba na nekoliko gradova također su izazvali zabrinutost Vijeća sigurnosti. U rezoluciji je naznačen jedinstveni karakter grada Sarajeva kao multikulturalnog, multietničkog i muktireligijskog centra koji je primjer održivosti suživota i međusobnih odnosa između svih zajednica u Bosni i Hercegovini, te potreba da se on očuva i izbjegne njegovo daljnje uništavanje.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija i podsjećajući na odredbe Rezolucije 815 (1993) o mandatu Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija (UNPROFOR), rezolucija je zahtijevala da se prestane sa zauzimanjem teritorije silom. Također je proglašeno da se Sarajevo, Tuzla, Žepa, Goražde, Bihać, kao i Srebrenica, tretiraju kao sigurna područja od svih uključenih strana, oslobođena neprijateljskih napada. Vijeće je također zahtijevalo da napadi prestanu i da se snage bosanskih Srba povuku, te da se UNPROFOR-u i međunarodnim organizacijama omogući nesmetan pristup. Međutim, nije bilo spomena o mjerama provođenja zakona ako se odredbe ne provedu.

Snaga UNPROFOR-a povećana je za dodatnih 50 vojnih posmatrača, zajedno s vojnom opremom i logističkom podrškom, zahtijevajući od svih strana da sarađuju s mirovnim snagama. Generalni sekretar je također zamoljen da prati humanitarnu situaciju u Bosni i Hercegovini.

Rezolucija 824 je zaključena izjavom da će se poduzeti daljnje mjere ako bilo koja strana ne uspije provesti važeću rezoluciju i da će odredbe važeće rezolucije ostati na snazi ​​dok se ne prestanu neprijateljstva, dok se trupe ne razdvoje i ne uspostavi nadzor nad teškim naoružanjem.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/824(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
824
824