Zenon Kitijski

mini|Poprsje Zenona Kitijskog
**Zenon iz Kitijuma** je bio helenistički filozof iz Kitijuma. Bio je osnivač stoičke filozofske škole, koju je predavao u Atini od oko 300. godine p.n.e. Zasnovan na moralnim idejama kinika, stoicizam je stavljao veliki naglasak na dobrotu i duševni mir koji se dobijaju životom vrlina u skladu s prirodom. Pokazao se vrlo popularnim i procvjetao je kao jedna od glavnih filozofskih škola od helenističkog perioda do rimskog doba, te je uživao u renesansi kao neostoicizam i u sadašnjoj eri kao moderni stoicizam.

## Život 
Zenon je rođen oko 334. p. n. e. u koloniji Kitijum na Kipru. Njegovo porijeklo je sporno između Feničana i Grka, jer je Kitijum sadržavao i feničanske i grčke stanovnike. Dok brojni savremeni i moderni historičari smatraju Zenona Feničaninom, drugi moderni naučnici su osporavali ovo argumentirajući za grčku ili grčko-feničku pozadinu. Jedine stvari koje historičari sa sigurnošću znaju su da je Zenon imao grčko ime, grčko visoko obrazovanje i da nema dokaza da je znao jezik koji nije grčki. Njegov otac, Mnaseas, imao je ime dvosmisleno i na feničanskom ("onaj koji uzrokuje zaborav") i na grčkom ("pažljiv"). Njegova majka i njeno ime nisu zabilježeni.

Većina poznatih detalja o njegovom životu dolazi iz biografije i anegdota koje je sačuvao Diogen Laertije u svojem djelu *Životi i mišljenja eminentnih filozofa* napisanom u 3. stoljeću nove ere, od kojih su neki potvrđeni u *Suda* (bizantijska enciklopedija iz 10. vijeka) - ovdje se spominje i da je živio izrazito asketskim životom, te da je umro u devedesetoj godini života, zdrav. Zenon je postao bogati trgovac.Bogati mladi feničanski trgovac sa Kipra, Zenon iz Kitijuma, prevozio je preko Mediterana tovar purpurne boje. Potrebno je hiljade i hiljade kuvanih školjki, mukotrpno otvaranih rukama, da bi se izdvojilo nekoliko grama njihovog dragocenog sastojka, poznatog kao carska ili kraljevska purpurna boja, kojom se bojila odeća careva i kraljeva. Brod je uleteo u strašnu oluju. Zenon i njegova žena za dlaku su izbegli smrt i talasi su ih odneli do grčke luke Pirej. Sa obale je bespomoćno posmatrao kako njegov dragoceni tovar tone i vraća se u okean iz kog je potekao.

Kognitivno-bihevioralni psihoterapeut Donald Robertson u svojoj knjizi *Kako da razmišljate kao rimski imperator* (2019) tvrdi da naizgled haotične situacije u životu mogu drastično promijeniti ljudsku perspektivu života i time uzrokovati dugoročne promjene, kao što je, navodi, bio slučaj kod Zenona Kitijskog.
Potpuno izgubljen, Zenon se, po povratku u Atinu, srušio u gužvi pred tezgom prodavca knjiga. Ispostavilo se da je tu otkrio ciklus anegdota o Sokratu koji je napisao Ksenofont, jedan od najboljih Sokratovih učenika. Ono što je pročitao pogodilo ga je poput munje i potpuno mu promenilo život. 

Diogen Laertije opisuje Zenona kao iscrpljenu, tamnoputu osobu, koja živi oskudnim, asketskim životom uprkos svom bogatstvu. To se poklapa s utjecajima kiničkog učenja, i barem je djelomično nastavljeno u njegovoj stoičkoj filozofiji. Od dana kada je Zenon postao Kratesov učenik, pokazao je snažnu sklonost ka filozofiji, iako s previše domaće skromnosti da bi asimilirao kiničku bestidnost. Stoga mu je Krates, u želji da izliječi ovu manu, dao punu čorbu od sočiva da pronese kroz Keramikus; a kada je video da se Zenon stidi i pokušava da to ne vidi, Krates je udarcem štapa razbio lonac. Dok je Zenon počeo da bježi u neprijatnosti dok mu je supa od sočiva tekla niz noge, Krates je prekorio: "Zašto bježiš, moj mali Feničaninu? Ništa te strašno nije zadesilo."

## Filozofija 
Slijedeći ideje Stare akademije, Zenon je podijelio filozofiju na tri dijela: logiku (široki predmet koji uključuje retoriku, gramatiku i teorije percepcije i mišljenja); fizika (ne samo nauka, već i priroda univerzuma); i etiku, čiji je krajnji cilj bio postizanje eudemonije kroz ispravan način života "u skladu s Prirodom". Budući da su Zenonove ideje kasnije proširili Hrizip i drugi stoici, može biti teško precizno odrediti šta je on mislio.

## Djela 
Nijedan od Zenonovih originalnih spisa nije preživio osim kao fragmentarni citati koje su sačuvali kasniji pisci. Najpoznatije od njegovih djela bila je njegova *Republika*, napisana u svjesnoj imitaciji ili u suprotnosti s Platonovom *Republikom*. Iako nije sačuvano, o njemu se zna više od bilo kojeg drugog njegovog djela. Ona je ocrtala Zenonovu viziju idealnog stoičkog društva.

Naslovi mnogih Zenonovih spisa su, međutim, poznati i glase:

### Etički spisi 
* Πολιτεία – *Republika*
* Περὶ τοῦ κατὰ φύσιν βίου – *O životu u skladu sa prirodom*
* Περὶ ὁρμῆς ἢ Περὶ ἀνθρώπου φύσεως – *O impulsu, ili o prirodi ljudi*
* Περὶ παθῶν – *O strastima*
* Περὶ τοῦ καθήκοντος – *O dužnosti*
* Περὶ νόμου – *O pravu*
* Περὶ τῆς Ἑλληνικῆς παιδείας – *O grčkom obrazovanju*

### Fizički spisi 
* Περὶ ὄψεως – *O vidu*
* Περὶ τοῦ ὅλου – *O svemiru*
* Περὶ σημείων – *O znakovima*
* Πυθαγορικά – *Pitagorejske doktrine*

### Logički zapisi 
* Καθολικά – *Općenite stvari*
* Περὶ λέξεων
* Προβλημάτων Ὁμηρικῶν εʹ – *Homerski problemi*
* Περὶ ποιητικῆς ἀκροάσεως – *O poetskim čitanjima*

### Ostali radovi 
* Τέχνη
* Λύσεις – *Rješenja*
* Ἔλεγχοι βʹ
* Ἄπομνημονεύματα Κράτητος ἠθικά
* Περὶ οὐσίας – *O biću*
* Περὶ φύσεως – *O prirodi*
* Περὶ λόγου – *O Logosu*
* Εἰς Ἡσιόδου θεογονίαν
* Διατριβαί – *Diskursi*
* Χρεῖαι

## Reference 
Kategorija:Rođeni 334. p. n. e.
Kategorija:Umrli 262. p. n. e.
Kategorija:Biografije
Kategorija:Grčki filozofi