open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaterpolo

**Vaterpolo** je ekipni sport u kojem učestvuju dvije ekipe sa po sedam članova (jedan od njih je golman). Uz nogomet, najstariji je timski sport koji se pojavio na programu Olimpijskih igara.

## Pravila 
Cilj igre je postići više pogodaka. Na početku svake četvrtine po jedan igrač svake ekipe pliva prema sredini igrališta na kojemu je lopta, a momčad čiji igrač prvi dopliva do lopte prva kreće u napad.
Utakmica se igra u četiri četvrtine, čija dužina je 7, 8 ili 9 minuta (zavisno o pravilima organizatora takmičenja).

## Najuspješnije države 
[300px|mini|desno|[Vaterpolo reprezentacija Srbije|Srbija-Grčka, Svjetska vaterpolo liga, Genova, 16. 6. 2008.]]
Države u kojima je jak reprezentativni vaterpolo su: Crna Gora, Mađarska, Rusija, Srbija, Italija, Grčka, Njemačka, Španija, SAD, Australija, Hrvatska, ali i Slovačka i Francuska drže priključak s njima.

Najviše uspjeha na kontinentalnim (Evropskim prvenstvima) i svjetskim prvenstvima imale su Mađarska, SSSR, SFRJ, Italija i Španija.

U međunarodnim klupskim takmičenjima, najviše uspjeha imale su hrvatske ekipe (ističu se Mladost Zagreb, Jug Dubrovnik i Jadran Split), zatim momčadi iz Italije (ističu se *Posillipo* Napulj, Pro Recco i Pescara), Mađarske (ističu se Honved, Vasas, BVSC i Ujpest Torna), Srbije (ističe se Partizan Beograd), Rusije, Njemačke (ističe se Spandau Berlin), Španske (ističe se Barcelona), a u 21. vijeku i klubovi iz Grčke postižu uspjehe. Trenutno u Jadranskoj vaterpolo ligi dominira Jadran CKB iz Herceg Novog (Crna Gora)
## Također pogledajte 
* Evropski superkup
* Reims Natation 89

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Vodeni sportovi
Kategorija:Ekipni sportovi
Kategorija:Igre s loptom
Kategorija:Vaterpolo
Boks

mini|desno|300px|Bokseri u ringu
**Boks** (, ) je borilački sport u kojem se protivnici slične tjelesne težine udaraju šakama na kojima su podstavljene rukavice. Borba se odvija u ograđenom pravougaonom ringu, u 3 do 12 rundi od po tri minute borbe.U Olimpijskom boksu bokseri boksaju 3 runde po 3 minute, a profesionalci 3-12 rundi po 3 minute. Cilj borbe je protivniku uputiti što više udaraca u dijelove tijela iznad pojasa (glava, torzo) te pri tome izbjeći protivnikove udarce. Može se pobijediti nokautom (oznaka *KO*, od engleskog izraza *knock-out*), tj. kada se protivnik nakon što je bačen na tlo ne uspije ustati u toku deset sekundi, tehničkim nokautom (oznaka *TKO*), tj. kada jedan borac nema snage nastaviti borbu, ili se pak pobjednik određuje odlukom sudija poslije dogovorenog broja rundi.

Zbog činjenice da u boksu nije dozvoljeno protivnika udarati dok je na podu, te da postoje stroga pravila u koji dio tijela i na koji način se smije udarati protivnik, boks se često naziva i "plemenitom vještinom".

## Težinske kategorije 
Da bi se osigurala ravnopravnost borbe, bokseri se takmiče u težinskim kategorijama. Najčešće se koriste slijedeće težinske kategorije, poredane po težini boksera:

* Papir, do 48&nbsp;kg
* Muha, 48–51&nbsp;kg
* Bantam 51–54&nbsp;kg
* Perolaka, 54–57&nbsp;kg
* Laka, 57–60&nbsp;kg
* Poluvelter, 60–64&nbsp;kg
* Velter, 64–69&nbsp;kg
* Srednja, 69–75&nbsp;kg (prve borbe u srednjoj kategoriji počele su se održavati 1840-ih)
* Poluteška, 75–81&nbsp;kg
* Teška, 81–91&nbsp;kg
* Superteška, 91&nbsp;kg +

Za kadete i žene se koriste nešto drugačije kategorije:

* Igla, do 46&nbsp;kg
* Papir, 46 – 48&nbsp;kg
* Muha, 48 – 50&nbsp;kg
* Polubantam, 50 – 52&nbsp;kg
* Bantam, 52 – 54&nbsp;kg
* Perolaka, 54 – 57&nbsp;kg
* Laka, 57 – 60&nbsp;kg
* Poluvelter, 60 – 63&nbsp;kg
* Velter, 63 – 66&nbsp;kg
* Polusrednja, 66 – 70&nbsp;kg
* Srednja, 70 – 75&nbsp;kg
* Poluteška, 75 – 80&nbsp;kg
* Teška, 80 – 86&nbsp;kg

## Vanjski linkovi 
* Međunarodna Olimpijska bokserska asocijacija
* Svjetska bokserska asocijacija
* Svjetska bokserska federacija

Kategorija:Boks
Kategorija:Borilački sportovi
Veznici

**Veznici** služe za vezivanje riječi i rečenica. U dole navedenom odlomku veznik *i*, naprimjer, u rečenici *po gunju i po konju nahvatala se susnježica* vezuje riječi, a veznik *pa*, naprimjer, u rečenici *Konj kroz mećavu podvio glavu, pa se probija naprijed*, vezuje dvije rečenice, itd.

Pored toga što služe za vezivanje riječi i rečenica, veznici služe i za isticanje onoga što riječi rečenice znače. Tako u rečenici, naprimjer, *a oni kao da to i ne osjećaju* veznik *i* služi za isticanje (uporedi: *a oni kao da to ne osjećaju* i *a oni kao da to i ne osjećaju*).

*Konj kroz mećavu podvio glavu, pa se probija naprijed, a Omer, sve jače stiskajući gunj uza se, jednako priča.*

*I po gunju i po konju nahvata se susnježica, a oni kao da to ne osjećaju.*

## Također pogledajte 
* Gramatika

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gramatika
Kategorija:Vrste riječi
Brojevi (vrsta riječi)

**Brojevi** su polupromjenjiva vrsta riječi koja nam govori koliko ima nečega.

## Osnovni brojevi 
To su brojevi koji kazuju koliko je čega na broju.

* *Dva dječaka, pet golubova, 100 dana, pet časova*

## Redni brojevi 
To su brojevi koji određuju stvari i bića po redu.

* *Prvi dva, osma knjiga*

Poslije rednih brojeva, napisanih arapskim ciframa, stavlja se tačka.

* *5. čas (čitaj: peti čas)*

* *1988. godina*

**Zbirni brojevi** kazuju koliko je čega u zbiru.

*Osmero djece, petorica mornara.*

## Također pogledajte 
* Gramatika

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gramatika
Kategorija:Vrste riječi
Rocheova granica

U nebeskoj mehanici **Rocheova granica**, nazvana i **Rocheov radijus**, jest udaljenost od nebeskog tijela unutar koje će se drugo nebesko tijelo, koje se drži na okupu samo vlastitom silom gravitacije, raspasti jer plimne sile prvog tijela premašuju autogravitaciju drugog tijela. Na ovoj udaljenosti privlačne gravitacijske sile između malih tijela izjednačavaju se s plimnim silama planete, koje teže rastezanju tijela. Ako su planeta i njen satelit iste gustoće, Rocheova granica iznosi 2.456 poluprečnika planete. Stapanje manjih tijela u planetarne satelite nemoguće je unutar Rocheove granice. Već formirana tijela ipak mogu opstati zbog drugih vezivnih sila u materijalu, uz gravitacijske.

## Izračunavanje Rocheove granice 
Rigidni satelit:

: d = R\left( 2\;\frac {\rho_M} {\rho_m} \right)^{\frac{1}{3}} \approx  1.260R\left( \frac {\rho_M} {\rho_m} \right)^{\frac{1}{3}} 

gdje je R poluprečnik planete, \rho_M je gustina planete, dok je \rho_m gustina satelita.

Tečni satelit:

: d \approx  2.423R\left( \frac {\rho_M} {\rho_m} \right)^{\frac{1}{3}} 

## Deriviranje formule za Rocheovu granicu 
: F_G = \frac{Gmu}{r^2}

Plimna sila F_P na masu u prema planeti ili primarnom tijelu s poluprečnikom R i udaljenošću d između centara dva tijela može se napisati sljedećom jednačinom :

: F_P = \frac{2GMur}{d^3}

Rocheova granica je dostignuta kada je gravitaciona sila jednaka plimnoj:

: F_G = F_P 

ili

: \frac{Gmu}{r^2} = \frac{2GMur}{d^3}

Iz koje se brzo dobija Rocheova granica, d kao:

: d = r \left( 2 M / m \right)^{\frac{1}{3}} 

Pošto poluprečnik satelita nije potreban u formuli, ovo se može izraziti koristeći specifične gustoće dva dijela:

Za okruglu masu M može se napisati

: M = \frac{4\pi\rho_M R^3}{3} gdje R poluprečnik planete ili osnovnog tijela

Također:

: m = \frac{4\pi\rho_m r^3}{3} gdje r poluprečnik satelita

: d = r \left( \frac{ 2 \rho_M R^3 }{ \rho_m r^3 } \right)^{1/3} 

podjednostavljeno:

: d = R\left( 2\;\frac {\rho_M} {\rho_m} \right)^{\frac{1}{3}} 
 

## Primjer 
## Također pogledajte 
* Crna rupa
* Triton (mjesec)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Detaljno deriviranje formule za izračunavanje Rocheove granice

Kategorija:Koncepti u astrofizici
Kategorija:Astronomske jednačine
Kategorija:Gravitacija
Kategorija:Planetarni prstenovi
Kategorija:Nauka o svemiru
Kategorija:Plimne sile
Kategorija:Sunčev sistem
Japanski jezik

frame|desno|Japanski samoglasnici
**Japanski jezik** (日本語, *nihongo*) je službeni jezik Japana, a osim toga se govori i u dijelovima Kine i Koreje koji su dugo bili pod japanskom vlašću, te područjima gdje živi puno japanskih emigranata (SAD, Brazil).

Postoji nekoliko teorija o nastanku japanskog jezika, ali naučnici se još uvijek razilaze u mišljenjima. Najvjerovatnija teorija povezuje japanski s izumrlim jezicima koji su se u prošlosti upotrebljavali na području korejskog poluotoka i Mandžurije.

Zbog razvoja u dugogodišnjoj izolaciji, teško je pronaći bilo kakve veze između japanskog i drugih jezika. Japanski jezik zajedno s Ryukyu jezicima, koji se govore na području Okinawe, spada u japansku jezičnu porodicu.

#### Pismo 
Pismo su Japanci preuzeli od Kineza u 5. vijeku. Za ideografske kineske znakove zvane kandži (漢字) su razvili vlastiti sistem čitanja i iz njih razvili dva fonemska pisma, hiraganu (ひらがな, *hiragana*) i katakanu (カタカナ, *katakana*). Svako od tri pisama ima svoje mjesto i način korištenja. Dok se pojedini kandžiji ili grupe kandžija koriste za zapisivanje imenica i korijena glagola, hiragana se koristi u kombinaciji s kandžijima za zapis gramatičkih nastavaka (glagolska vremena, komparacije pridjeva, i sl.), gramatičke riječi (veznici, članovi itd.) i japanskih riječi za koje ne postoje kandžiji. Katakanom se pišu strane riječi i onomatopejski izrazi, a ponekad se koristi i za naglašavanje pojedinih riječi (slično kao podebljana ili ukošena slova u latinici). Osim ta tri pisma, povremeno se koristi i latinica (ローマ字, *romadži*), uglavnom za skraćenice i ponekad za naglašavanje riječi. U japanskom sistemu pisanja moguće je pisati vodoravno (s lijeva na desno) ili okomito (s desna na lijevo).

#### Gramatika 
Osnovna značajka japanske gramatike je "subjekt – objekt – predikat" (SOP) struktura rečenica, za razliku od većine indoevropskih jezika koji imaju strukturu "subjekt – predikat – objekt" (SPO). Osim toga postoje samo dva osnovna glagolska vremena, prošlost i sadašnjost (koja se ponekad naziva i "ne-prošlost", zbog činjenice da se upotrebljava i za izražavanje budućnosti). Imenice nemaju roda niti broja. Pravila za konjugaciju glagola i pridjeva su relativno jednostavna i skoro uopće nemaju izuzetaka, a deklinacije imenica ne postoje.

Iako su osnovna pravila japanskog prilično jasna, problemi pri učenju tog jezika nastaju zbog različitih načina ophođenja ovisno o položaju govornika i njegovih sagovornika na socijalnoj skali. Ovisno o tome da li govorite s nadređenima, nepoznatim osobama, prijateljima ili članovima vlastite porodice, koriste se različite riječi i različiti glagolski oblici. Osnovna podjela razina "pristojnosti" jezika je na obični oblik (砕けた, *kudaketa*), jednostavni pristojni oblik (丁寧語, *teineigo*) i napredni pristojni oblik (敬語, *keigo*).

## Također pogledajte 
* Klasični japanski jezik
* Kaizen

## Vanjski linkovi 
* Japansko pismo za vježbu (PDF)

Kategorija:Japan
Kategorija:Japanski jezik
Kategorija:Aglutinativni jezici
Emir Mutapčić

mini|desno|250px|Emir Mutapčić
**Emir "Muki" Mutapčić** (27. maj 1960. u Zenici, Bosna i Hercegovina) je košarkaš i trener.

## Biografija 
Emir Mutapčić je trenutno jedini Zeničanin koji je dobitinik olimpijske medalje. Bronzanu olimpijsku medalju je osvojio sa košarkaškom reprezentacijom bivše Jugoslavije na Olimpijadi u Los Angelesu 1984. godine. Nosilac Olimpijske baklje je bio na zimskoj olimpijadi u Sarajevu 1984. godine kao tadašnji sportista godine grada Sarajeva.

## Klubovi 
* 1979 - 89 KK Bosna Sarajevo
* 1989 - 91 Hapoel Jerusalem
* 1991 - 93 Alba Berlin
* 1993 - 96 TuS Lichterfelde (Trener)
* 1996 - 98 TuS Lichterfelde (Trener)
* 1998 - 2000 TuS Lichterfelde (Trener)
* 1998 - 2000 Alba Berlin (Asistent trenera Svetislav Pesic)
* 2000 - 2005 Alba Berlin (Trener)
* 2006 - Energy Braunschweig (Trener) (od 10. januara 2006. godine)

## Uspjesi 
*kao igrač
**120 puta jugoslavenski reprezentativac
**3 puta prvak Jugoslovije (1978, 1980 i 1983)
**Pobjednik Lige prvaka i Internacionalnog Kupa (1979)
**Ljetne Olimpijske igre 1984 (bronzana medalja) i Svijetsko prvenstvo u košarci 1986 (bronzana medalja)
*kao trener
**3 puta njemačko prvenstvo i 2 puta njemački kup sa Alba Berlin
**Ulazak u prvu ligu sa TuS Lichterfelde (2000)

Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Jugoslavenski košarkaši
Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaši
Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaški treneri
Kategorija:Biografije, Zenica
Kategorija:Košarkaši KK Bosne
Kategorija:Košarkaši na Olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Jugoslavija)
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Jugoslavija)
Instrumental

**Instrumental** je snimka obično bez ikakvog vokala, iako može uključivati neke neartikulirane vokale, kao što su prateći vokali u okruženju velikog benda. Kroz semantičko proširenje, širi smisao riječi pjesma može se odnositi na instrumentale.    Muzika se prvenstveno ili isključivo proizvodi pomoću muzičkih instrumenata. Instrumental može postojati u notnom zapisu, nakon što ga napiše kompozitor; u umu kompozitora (naročito u slučajevima kada će sam kompozitor izvesti komad, kao u slučaju bluz solo gitariste ili guslara narodne muzike); kao komad koji uživo izvodi jedan instrumentalista ili muzički ansambl, koji može biti u sastavu od dua ili trija do velikog big benda, koncertnog benda ili orkestra.

U pjesmi koja se inače pjeva, dio koji se ne pjeva, ali koji se svira instrumentima, može se nazvati **instrumentalnim interludijem**, ili, ako se javlja na početku pjesme, prije nego što pjevač počne da pjeva, instrumentalnim uvodom. Ako instrumentalna sekcija ističe vještinu, muzikalnost i često virtuoznost određenog izvođača (ili grupe izvođača), dio se može nazvati "solo" (npr. solo na gitari koji je ključni dio heavy metal muzike i hard rock pesme). Ako su instrumenti udaraljkaški instrumenti, interludij se može nazvati perkusionim interludijem ili "pauzom udaraljki". Ove pauze su oblik pauze u pjesmi.

## Bilješke 
Kategorija:Muzičke kompozicije
Kategorija:Pages with unreviewed translations
Lokativ

**Lokativ** je sedmi padež u deklinacijskoj paradigmi u bosanskom, srpskom i crnogorskom jeziku (u hrvatskom je šesti). Odgovara na pitanja *gdje?*, *o kome/čemu?* To je padež mjesta (lokacije) i spada u zavisne padeže.

Specifična osobina mu je što se upotrebljava samo s prijedlozima. Prijedlozi koji se upotrebljavaju s lokativom jesu:
* *na*, *o*, *po*, *u* (još i s akuzativom).
* *prema* (još i sa dativom) i
* *pri*.
Osnovno značenje ovog padeža jest označavanje mjesta, ali i značenje daljeg objekta i priloškoodredbeno značenje.

Najčešće se upotrebljava uz glagole, ali i uz neke vrste riječi, kao što su imenice, glagolske imenice i uz neke pridjeve.

**Lokativ uz glagole** ima najčešće priloškoodredbenu funkciju, i to:
* značenje mjesta (stajati *na livadi*, živjeti *u gradu*)
* značenje vremena (putovati *po danu*, vidjeti se *u ovoj sedmici*)
* značenje načina (ući *na prstima*, putovati *o svome trošku*)
* značenje sredstva (svirati *na gitari*, sporazumjeti se *na engleskom jeziku*).
Osim priloškoodredbene službe, uz glagole govorenja i mišljenja ima funkciju daljeg objekta (misliti *o majci*, pričati *o događajima*, zahvaliti se *na pozivu*).

**Lokativ uz imenice** (ova upotreba nije naročito raširena) ima atributsku službu, a priloškoodredbeno značenje (U sobu uđe čovjek *u crnom odijelu*).

**Lokativ uz glagolske imenice** (razgovor *o uspjehu*, raspravljanje *o jeziku*).

**Lokativ uz neke pridjeve** (siguran *u hodu*, razvijen *u ramenima*).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Bosanski jezik za 8. razred osnovne škole*, Hanka Vajzović, Mensura Ćatović
* *Srpskohrvatski-hrvatskosrpski jezik*, M. Minović, M. Ajanović

Kategorija:Semantika
Kategorija:Padeži
Padež

**Padež** je morfološka kategorija koja izriče različite odnose onoga što riječ znači prema sadržaju rečenice. Ti se odnosi izriču padežnim nastavcima i naglaskom.

## Historija riječi padež 
Riječ padež u vezi je s osnovom glagola "padati" i nastala je prevođenjem latinske riječi casus, što znači "padanje". Stari su gramatičari tako nazvali te oblike jer su zamišljali kao da ime pada iz jednog oblika u drugi. Na sličnoj je slici zasnovan i naziv za zamjenjivanje jednog oblika drugim. Tu su pojavu nazvali deklinacijom, a latinski 'declinare' znači 'udaljavati se, otklanjati se'. Zamišljali su kao da se oblici udaljuju od osnovnog oblika. Latinski se naziv kod nas prevodio riječju sklonidba ili sklanjanje.

## Deklinacija 
Imenice, zamjenice, pridjevi i neki brojevi mijenjaju se po padežima. To mijenjanje oblika riječi naziva se deklinacija. Bosanski jezik ima sedam padeža jednine i množine.

* Prvi padež (nominativ) kazuje ime bića ili predmeta. On najčešće u rečenici vrši službu subjekta.

*Adnan* pjeva.*

* Drugi padež (genitiv) označava pripadnost, dio nečega, odvajanje.

*Sveska moje sestre, komad torte.*

* Treći padež (dativ) kazuje pravac (cilj) ili namjenu.

*Idem Adnanu, liječniku.*

* Četvrti padež (akuzativ) je padež objekta.

*Gledam Adnana, knjigu.*

* Peti padež (vokativ) služi za dozivanje.

*Hej, Adnane, druže!*

* Šesti padež (instrumental) kazuje društvo (s prijedlogom ***s*** i ***sa***) i sredstvo.

*Idem s Adnanom.*

* Sedmi padež (lokativ) označava mjesto.

*Stoji na podu.*

U bosanskom jeziku imenice se slažu sa drugim riječima u rečenici. Svaka nova veza s drugim riječima traži i novi oblik.

Dakle, imenice se mijenjaju, a promjena se zove **deklinacija**. Svaki novi oblik zove se **padež**. Bosanski jezik ima sedam padeža. Svaki padež ima svoje ime, svoja pitanja za živo i neživo i svoju službu u rečenici.

Imenice se mijenjaju u **jednini** i **množini**.

## Podjela padeža 
Po odnosu prema ostalim riječima u rečenici padeži mogu biti zavisni (kosi) i nezavisni.

**Nezavisni** su padeži nominativ i vokativ. Oni služe za imenovanje, i to nominativ u pripovijedanju i opisivanju, npr.:

*Ševa leti visoko,*

a vokativ u izravnom obraćanju, npr.:

*Ševo, leti visoko!''

**Zavisni** su padeži genitiv, dativ, akuzativ, lokativ i instrumental. Njima se izriče povezanost onoga što znači njihova osnova s drugim riječima u rečenici. Ta veza može biti unutrašnja, tijesna, uzročna i prijeko potrebna za razumijevanje rečenice, a može biti i vanjska, slobodna, kad se daju naknadni podaci i slučajne ili popratne okolnosti.

## Također pogledajte 
* Gramatika
* Ivan G. Iliev (2007) On the Nature of Grammatical Case ... (Case and Vocativeness)

Kategorija:Gramatika
Wittenberg

mini|desno|Wittenberg
**Wittenberg**, Saksonija-Anhalt (Savezna Republika Njemačka), 46.837 (30. 6. 2005) stanovnika, 128,93 km2, Elba.

Duboko ogorčen takvim načinom davanja oprosta Martin Luther je 31. oktobra 1517. na vrata crkve u Wittenbergu izvjesio na javnu raspravu svojih 95 teza o indulgencijama, dogmama i uređenju crkve.

## Vanjski linkovi 
* http://www.wittenberg.de 
* https://web.archive.org/web/20190902210248/https://www.martinluther.de/ 

Kategorija:Gradovi u Saksoniji-Anhaltu
.az

**.az** je najviši Internet domen za Azerbejdžan. Administraciju ovog domena vrši Azerbaijan Communications.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Azerbejdžan
Kategorija:Najviši državni domeni
Saksonija

**Saksonija** () je savezna pokrajina u Njemačkoj. Površinom od 18.413&nbsp;km2 deseta je po veličini a sa 4 miliona stanovnika šesta po broju stanovnika među pokrajinama.
Kopnena je pokrajina bez izlaza na more a graniči sa pokrajinama Brandenburg, Saksonija-Anhalt, Tiringija i Bavarska, a formira i dio državne granice prema Poljskoj (Donjošlesko vojvodstvo i Lubusko vojvodstvo)  i Češkoj (Karlovarski kraj, Liberecki kraj i Ustečki kraj).

Glavni grad je Dresden, dok je najveći grad Leipzig.

Datoteka:Coat of arms of Saxony.svg
Datoteka:Flag of Saxony.svg

## Gradovi u Saksoniji 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.sachsen.de/ 
* http://www.sachsen-macht-schule.de/  
* http://www.stadtplandienst.de/sachsen.asp
* http://www.statistik.sachsen.de/wahlen/allg/Seite_1.htm 

Kategorija:Pokrajine u Njemačkoj
Tiringija

**Tiringija** (njem. *Thüringen*) je savezna pokrajina u Njemačkoj. Glavni i najveći grad je Erfurt.

## Gradovi u Tiringiji 
* Erfurt 202.590 
* Gera 104.737 
* Jena 102.201
* Weimar 64.361 
* Gotha 47.045 
* Suhl 43.202
* Nordhausen 43.781
* Eisenach 43.858
* Altenburg 38.203
* Mühlhausen 37.480
* Saalfeld 28.148
* Rudolstadt 25.584
* Arnstadt 25.828
* Ilmenau 26.713
* Greiz 24.007 
* Apolda 24.684 
* Sonneberg 23.928
* Sondershausen 21.718
* Meiningen 21.642
* Sömmerda 20.885 
* Leinefelde-Worbis 20.816
* Bad Langensalza 18.760
* Schmalkalden

## Distrikti 
desno

# Altenburger Land (Altenburg) (ABG)
# Eichsfeld (Heilbad Heiligenstadt) (EIC)
# Gotha (GTH)
# Greiz (GRZ)
# Hildburghausen (HBN)
# Ilm-Kreis (Arnstadt) (IK)
# Kyffhäuserkreis (Sondershausen) (KYF)
# Nordhausen (NDH)
# Saale-Holzland-Kreis (Eisenberg) (SHK)
# Saale-Orla-Kreis (Schleiz) (SOK)
# Saalfeld-Rudolstadt (Saalfeld/Saale) (SLF)
# Schmalkalden-Meiningen (Meiningen) (SM)
# Sömmerda (SÖM)
# Sonneberg (SON)
# Unstrut-Hainich-Kreis (Mühlhausen) (UH)
# Wartburgkreis (Bad Salzungen) (WAK)
# Weimarer Land (Apolda) (AP)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* 

Kategorija:Pokrajine u Njemačkoj
Kategorija:Bivše republike
1074.

Godina **1074.** (**MLXXIV**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. Oznaka 1074. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
## 1074. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Milan Babić

**Milan Babić** (26. februar 1956, Kukar, Knin (FNR Jugoslavija) - 5. mart 2006, Den Haag (Nizozemska)) je bio srpski političar iz Hrvatske i ratni zločinac. Bio je prvi predsjednik Republike Srpska Krajina, samoproglašene države u kojoj su uglavnom živjeli Srbi iz Hrvatske, a koja se željela odvojiti od Hrvatske tokom rata u Hrvatskoj. Također je bio Premijer Republike Srpska Krajina. Nakon rata, Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) ga je 2004. optužio za ratne zločine i bio je prvi optuženik koji se izjasnio krivim i sklopio sporazum o priznanju krivice s tužilaštvom, nakon čega je osuđen na 13 godina zatvora. Babić je u javnoj izjavi izrazio "sram i kajanje" i zamolio svoju "hrvatsku braću da oproste svojoj srpskoj braći" za njihova djela. Počinio je samoubistvo u svojoj ćeliji u Haagu 5. marta 2006.

## Rane godine 
Milan Babić, po zanimanju ljekar, rođen je u Kukru, Hrvatska. Godine 1989. imenovan je za jednog od direktora medicinskog centra u Kninu, Hrvatska. U Kninu u 1989. većinu stanovništva su činili Hrvatski Srbi. Raspadom Jugoslavije, Babić napušta Komunističku partiju Jugoslavije i postaje član nacionalističke srpske Srpske demokratske stranke pri njenom osnivanju 17. februara 1990.

Malo kasnije na lokalnim izborima biva izabran za predsjednika općinskog vijeća Knina. Hrvatski Srbi, u to vrijeme 11% stanovništva Hrvatske, su činili većinsko stanovništvo u regionu Krajina i u istočnoj Slavoniji.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Rat u Hrvatskoj

Kategorija:Ratni zločinci u ratu u Hrvatskoj
Kategorija:Biografije, Vrlika
Kategorija:Rođeni 1956.
Kategorija:Umrli 1956.
Kategorija:Političari Republike Srpske Krajine
Kategorija:Biografije, Knin
Kategorija:Srpski nacionalisti
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Beogradu
Adolf von Baeyer

**Johann Friedrich Wilhelm Adolf von Baeyer** (Berlin, 31. oktobar 1835. - Starnberg, 20. august 1917.), njemački hemičar.

Dobitnik je Nobelove nagrade za hemiju 1905. godine.
Rođen je u Berlinu 31. oktobra 1835., gdje je studirao matematiku i fiziku. Prelazi u Heidelberg i studira hemiju kod Roberta Bunsena. Uglavnom je radio u laboratoriji Friedricha Kekuléa. Doktorirao je 1858. Bio je profesor u Strasbourgu 1871, a 1875. postaje profesor hemije na Univerzitetu u Münchenu.

Njegovi glavni uspjesi su sinteza i opis indiga, otkriće ftaleinskih boja i istraživanje poliacetilena, oksonijumskih soli i nitroznih mješavina. Prvi je predložio 1869. ispravnu formulu indola. Doprinos teorijskoj hemiji uključuje teoriju istezanja trostrukih veza i teoriju istezanja za karbonske prstenove. Tokom 1872. eksperimentirao je fenolima i formaldehidom. Nobelovu nagradu za hemiju je dobio zbog *"priznanja za njegov doprinos napretku organske hemije i hemijske industrije kroz rad na organskim bojama i hidroaromatskim jedinjenjima"*.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*Biografija Biografija sa Nobelprize.org web stranice
*von Baeyer biografija

Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za hemiju
Kategorija:Njemački hemičari
Kategorija:Inozemni članovi Kraljevskog društva
Kategorija:Biografije, Berlin
Kategorija:Rođeni 1835.
Kategorija:Umrli 1917.
NASDAQ

**NASDAQ** (čitaj: *"nesdek"*, akronim za **National Association of Securities Dealers Automated Quotations**) je američka elektronska berza dionica sa sjedištem u New Yorku. Vlasnik i operator je **The Nasdaq Stock Market**, Inc. čije se dionice prodaju na vlastitoj berzi pod znakom NDAQ, s početkom u 2002. NASDAQ je najveća elektronska berza u Sjedinjenim Američkim Državama. Sa otprilike 3.300 kompanija, u prosjeku izmjenjuje više dionica po danu nego druge američke berze. Glavni direktor je Robert Greifeld.

## Historija 
Kad je počela s radom 8. februara 1971. bila je prva svjetska elektronska berza dionica. Dana 17. jula 1995. NASDAQ index je po prvi put zatvorio dan iznad 1000. Svoju najveću razinu je dosegnuo 10. marta 2000. kada se popeo na 5132,52 kada je označio početak kraja dot-com balona. U jednoj godini index je pao ispod polovine i još uvijek je ispod polovine svoje najveće vrijednosti.

## Vanjski linkovi 
* http://www.nasdaq.com/

Kategorija:Ekonomija Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:New York
Kategorija:Berze
Težina

**Težina** je sila kojom gravitacijsko polje djeluje na neko tijelo mase \mathbf{}m. Iz definicije jačine gravitacijskog polja, jasno je da je ta sila jednaka umnošku mase tijela i jakosti gravitacijskog polja, tj. ubrzanja sile teže.

::::\mathbf{}G=mg

Kako je težina sila, mjerna jedinica je, kao i za sve sile, njutn [**N**].

Kolokvijalno se težinu vrlo često zamjenjuje s masom, ali je to, gledajući kroz teoretski formalizam, potpuno pogrešno.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Fizikalne veličine
Rak (čvor)

* Rakovi, grupa zglavkara
* Rak (bolest)
* Rak (znak), horoskopski znak
* RAK je skraćenica od Regulatorna agencija za komunikacije Bosne i Hercegovine
Horoskop

mini|desno|Astrološki znakovi
**Horoskop** je simbolički prikaz međuodnosa prirodnih principa na izvjesnom mjestu u trenutku nečijeg rođenja koji je u skladu s međuodnosom tih istih prirodnih zakona u svijesti pojedinca.
Horoskop je  slika neba u određenom trenutku (položaji Sunca, Mjeseca, planeta, zvijezda) gledano s određene tačke na Zemlji u određenom trenutku. Dakle, kao da smo s određenog mjesta u danom trenutku fotografirali nebo, pa napravili svojevrsnu kartu - horoskopsku kartu - sa tačnim položajem najvažnijih objekata, te s elementima nebeske sfere (zenit, nadir, ascedent, descedent). Natalni horoskop nekog čovjeka je takva slika u trenutku njegovog rođenja.
Horoskop se sastoji od velikog broja elemenata i njihovih povezanosti- astrološki elementi, astrološki znakovi, astrološke kuće, planete, planetarni aspekti...

## Horoskopski znakovi 
*Ovan
*Bik
*Blizanci
*Rak
*Lav
*Djevica
*Vaga
*Škorpion
*Strijelac
*Jarac
*Vodolija
*Ribe

## Vanjski linkovi 
* Horoskop
* Horoskop online 

Kategorija:Astrologija
Rak (medicina)

**Rak**, također poznat kao maligni tumor ili malignitet neoplazma, je grupa bolesti koje uključuju abnormalni rast ćelija s potencijalom napadanja ili širenja na druge dijelove tijela. Nisu svi tumori kancerogeni; benigni tumori se ne šire na druge dijelove tijela. Iako ovi simptomi mogu ukazivati na rak, mogu se javiti i zbog drugih problema. Dodatnih 10% je izazvano gojaznošću, lošim načinom ishrane, nedostatkom fizičke aktivnosti, i pićem alkoholom. U razvijenom svijetu gotovo 20% carcinoma je izazvano infekcijama poput hepatitisa B, hepatitisa C, i humanism papiloma virusom. Tipično je potrebno mnogo takvih genetskih promjena prije nego što dođe do razvoja raka. Rak se može otkriti na osnovu određenih znaka i simptoma ili skrining testovima.

Mnogi karcinomi mogu biti spriječeni ne-pušenjem, održavanjem zdrave težine, ne-pretjeranim pijenjem alkohola, jedenjem dovoljno povrća, voća i žitarica, vakcinisanjem protiv određenih zaraznih bolesti, ne-jedenjem previse crvenog mesa, i izbjegavanjem pretjerane izloženosti sunčevim zrakama. Rano otkrivanje skrining testovima je korisno kod raka grlića maternice i raka debelog crijeva. Prednosti skrining testova kod raka dojke su kontroverzne. Rak se često liječi kombinacijom radioterapije, hirurgije, kemoterapije, i ciljane terapije. Tretman boli i simptoma su važni aspekti njege. Palijativna njega je posebno važna kod pacijenata s uznapredovalom bolešću. U Sjedinjenim Državama, prosječna stopa preživljavanja od pet godina kod raka je 66%.

## Epidemiologija 
U 2012. godini, oko 14,1 miliona novih slučajeva raka se pojavilo na globalnom nivou. Najčešći tipovi raka kod muškaraca su rak pluća, rak prostate, rak debelog crijeva, i rak želuca, a kod žena, najčešći tipovi raka su rak dojke, rak debelog crijeva, rak pluća, i rak grlića maternice. Kod djece, akutna limfatična leukemija i tumori mozga su najčešći, osim u Africi, gdje se ne-Hodgkinov limfom javlja češće. Finansijski troškovi raka se procjenjuju na $1,16 triliona američkih dolara godišnje od 2010. godine.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120428160807/http://cancerhelp.cancerresearchuk.org/about-cancer/cancer-questions/how-many-different-types-of-cancer-are-there

Kategorija:Onkologija
Kategorija:Karcinom
Kategorija:Bolesti povezane sa starenjem
Geometrijska sredina

**Geometrijska sredina** - je statistički pojam koji za neki skup označava n-ti korijen proizvoda svih članova skupa. U matematici, geometrijska sredina (također poznata kao proporcionalna srednja vrijednost) je srednja vrijednost ili prosjek koji ukazuje na centralnu tendenciju konačnog skupa pozitivnih realnih brojeva korištenjem proizvoda njihovih vrijednosti (za razliku od aritmetičke sredine koja koristi njihov zbir).

Matematički; za skup

x_1 \ldots x_n. : \bar{x}_\mathrm{geom} = \sqrt[n]{\prod_{i=1}^n{x_i}} = \sqrt[n]{x_1 \cdot x_2 \cdot \ldots \cdot x_n} 

Kada se skup brojeva i njihova geometrijska sredina prikažu u logaritamskoj skali, geometrijska sredina se transformiše u aritmetičku sredinu, tako da se geometrijska sredina može ekvivalentno izračunati uzimanjem prirodnog logaritma ⁠ln⁠ svakog broja, pronalaženjem aritmetičke sredine logaritama, a zatim vraćanjem rezultata u linearnu skalu korištenjem eksponencijalne funkcije.

Geometrijska sredina je jedna od tri klasične pitagorine sredine, zajedno sa aritmetičkom sredinom i harmonijskom sredinom. Za sve pozitivne skupove podataka koji sadrže barem jedan par nejednakih vrijednosti, harmonijska sredina je uvijek najmanja od tri sredine, dok je aritmetička sredina uvijek najveća od tri, a geometrijska sredina je uvijek između

## Primjena 
Geometrijska sredina se upotrebljava u analizama vremenskih serija. Korisna je kad god se veličine koje treba uporediti multiplikativno kombiniraju, kao što su stope rasta stanovništva ili kamatne stope finansijske investicije. Pretpostavimo na primjer da osoba investira 1000 dolara i ostvari godišnje prinose od +10%, -12%, +90%, -30% i +25%, što daje konačnu vrijednost od 1609 maraka. Prosječni procentualni rast je geometrijska sredina godišnjih omjera rasta (1,10, 0,88, 1,90, 0,70, 1,25), odnosno 1,0998, što je prosječni godišnji rast od 9,98%. Aritmetička sredina ovih godišnjih prinosa je 16,6% godišnje, što nije značajan prosjek jer se stope rasta ne kombiniraju aditivno.

## Primjer 
:S = (1, 4, 16)

Skup **S** ima 3 člana čiji proizvod iznosi 64, i *geometrijsku sredinu* dobijemo izvodeći treći korijen iz ovog proizvoda. Rezultat je broj 4 ( 4*4*4 = 64 ).

## Literatura 
* Somun-Kapetanović, R., (2008), Statistika u ekonomiji i menadžmentu, Ekonomski fakultet, Sarajevo

## Reference 
Kategorija:Statistika
Duktilnost

[mini|Ovaj test zatezanja [Duktilno željezo|nodularnog lijevanog željeza pokazuje nisku duktilnost.]]
[mini|Test zatezanja [Legure aluminij–magnezij–silicij|legure Al-Mg-Si . Lokalno grlo i površine loma čašice i konusa su tipične za duktilne metale.]]

**Duktilnost** je svojstvo materijala da podnese plastičnu deformaciju bez loma.
Što je veću deformaciju materijal sposoban podnijeti bez krhkog loma to je duktilniji.

**Duktilnost** se odnosi na sposobnost materijala da izdrži značajnu plastičnu deformaciju prije loma. Plastična deformacija je trajno izobličenje materijala pod primijenjenim naprezanjem, za razliku od elastične deformacije, koja je reverzibilna nakon uklanjanja naprezanja. Duktilnost je kritičan pokazatelj mehaničkih performansi, posebno u aplikacijama koje zahtijevaju da se materijali savijaju, rastežu ili deformiraju na druge načine bez lomljenja. Stepen duktilnosti može se kvantitativno ocijeniti korištenjem postotnog istezanja pri prekidu, datog jednačinom: %%EL= \left ( \frac{l_f-l_0}{l_0} \right )\times100 gdje

l_f je dužina materijala nakon loma i l_0 je originalna dužina prije testiranja. Ova formula pomaže u kvantificiranju koliko se materijal može rastegnuti pod vlačnim naprezanjem prije loma, pružajući ključni uvid u njegovo duktilno ponašanje. Duktilnost je važan faktor u inženjeringu i proizvodnji. Definira prikladnost materijala za određene proizvodne operacije (kao što je hladna obrada ) i njegovu sposobnost da apsorbira mehaničko preopterećenje. Neki metali koji se općenito opisuju kao duktilni uključuju zlato i bakar, dok je platina najduktilniji od svih metala u čistom obliku. Međutim, ne doživljavaju svi metali duktilni lom jer se neki mogu okarakterizirati krhkim lomom poput lijevanog željeza. Polimeri se generalno mogu posmatrati kao duktilni materijali jer obično dozvoljavaju plastičnu deformaciju.

Slom armirano betonske konstrukcije može nastati po čeliku ili po betonu, rijetko istovremeno. Ako je čelik tokom upotrebe u fazi velikih deformacija (do 10‰), slom može nastati uz prethodno nastajanje pukotina. Takav slom naziva se duktilan ili žilav slom. Duktilnost je svojstvo, a mjera duktilnosti izražava se odnosom između deformacija kod sloma i deformacija popuštanja. Ako je ovaj odnos veći od 1, a manji od 2 radi se o neduktilnom elementu. Ako je manji od 1 radi se o krhkom elementu. Ako u armirano betonskom elementu prvo popusti armatura element je duktilan, a ako popusti beton element je krhak.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.engineersedge.com/material_science/ductility.htm

Kategorija:Mehaničke osobine
Kategorija:Mehanika kontinuuma
Danijela Martinović

**Danijela Martinović** je hrvatska pjevačica zabavne muzike, bivša pjevačica muzičke grupe "Magazin".

Prvi samostalni album "Zovem te ja" u izdanju "Croatia recordsa" izlazi 1996. godine. Za album "To malo ljubavi", izdan 1998. godine, dobija nekoliko zlatnih i platinastih ploča u Hrvatskoj i Sloveniji. Svoj treći album "I po svjetlu i po mraku" izdaje 1999. godine i iste godine joj je uručena zlatna ploča.

Godine 1999. proglašena je izvođačem godine u Makedoniji, gdje je održala 3 uzastopna koncerta u Univerzalnoj dvorani u Skoplju. Sa pjesmom "Neka mi ne svane", koja je pobijedila na Izboru hrvatske pjesme za pjesmu Evrope "Dora '98.", osvaja peto mjesto u Irskoj na "Eurosongu '98". Iste godine dobitnica je i nagrade "Večernjakova ruža" koju dodjeljuje "Večernji list" za pjevačicu godine.

## Festivali 
*1998 - Dora 1998
*1999 - Melodije Jadrana 1999
*1999 - Split 1999
*2000 - Split 2000
*2003 - Hrvatski Radijski Festival 2003
*2005 - Dora 2005
*2006 - Dora 2006
*2007 - Split 2007
*2012 - Splitski Festival

## Uspjesi 
*1998 - "Neka mi ne svane", peto mjesto na Eurosongu 1998. u Birminghamu
*1998 - Nagrada "Večernjakova ruža" za pjevačicu godine
*1998 - Zlatna i platinasa ploča za album "To malo ljubavi"
*1999 - Zlatna ploča za album "I po svjetlu i po mraku"

## Diskografija 
*1996 - Zovem te ja
*1998 - Neka mi ne svane (singl)
*1998 - To malo ljubavi
*1999 - I po svjetlu i po mraku
*2001 - Najbolje godine
*2001 - Pleši sa mnom
*2003 - Božić s Danijelom
*2005 - Oaza
*2006 - Canta y baila con Danijela

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanični sajt
*Diskografija

Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Hrvatske pjevačice
Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Živi ljudi
Oaza (Danijela Martinović)

## Lista pjesama 
# Jedno te molim 3:34 		
# Gdje mi je pamet bila 3:16 	 	
# Još te volim 3:28 		
# Sreća 3:01 		
# Pomiri se sa tim 3:31 		
# Kruh i pašteta 4:24 		
# Za tebe rođena 3:05 	 	
# Najmilija 3:08 		
# Dugo se nisam ljubila 3:20 		
# Jednom se živi 4:09 		
# Zakon 3:23 		
# Život stati neće 3:53 		
# Oaza 3:34
* video clip:
Jednom se zivi,
Gdje mi je pamet bila

## Saradnici 
*Mustafa Softić
*Enes Tvrtković
*Franjo Valentić
*Branimir Mihaljević
*Nikša Bratoš
*Eduard Botrić

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Albumi iz 2005.
Kategorija:Albumi Danijele Martinović
Milanko Vujanović

**Milanko Vujanović** je ratni zločinac porijeklom iz općine Bosanskog Novog. Osuđen 9. marta 2006. godine od strane općinskog suda u Banjoj Luci za ratne zločine počinjene nad civilnim stanovništvom u mjestu Blagaj Rijeka, Bosanski Novi.

## Ratni zločini 
Optužnica prema kojoj je Vujanović osuđen na maksimalnu kaznu zatvora od 20 godina navodi da je isti 19. oktobra 1992. godine došao pred kuću Aziza Huzeirovića u Blagaj Rijeci i ispalio nekoliko rafala. Malo kasnije je izveo Huzeirovića pred kuću gdje ga je ubio. Isti dan Vujanović je na isti način ubio i Envera Huzeirovića.

Dan kasnije 20. oktobra Vujanović se vraća u Blagaj Rijeku gdje provaljuje u kuću Kasima Halilovića. Iz nje izvodi Minu Halilović i Safetu Memić. Obje žrtve veže žicom, poliva benzinom i zatim pali. Ubrzo kasnije ubija i Arifa Memića.

Vujanović, Milanko
V
Ja sam kovač svoje sreće (Mišo Kovač)

## Lista pjesama 
# Ja sam kovač svoje sreće 3:33 		
# Laka ti noć 2:40 		
# Znali su svi 3:10 		
# Dalmaciju dišem misto zraka 4:04 		
# Nema mi do tebe nikoga (duet Ivana Kovač) 3:16 		
# Ti si mi sve (Ivana Kovač) 3:56 		
# Pitaj me 2:52 		
# Hajde živote prijatelj budi 3:02 		
# Dalmatinske lipe oči 3:39 		
# Ne dam gušta svitu (posvećeno supruzi Lidiji) 3:36

## Saradnici 
*Ivana Kovač
*Lidija Horvat Dunjko
*Faruk Buljubašić
*Branimir Mihaljević
*Mario Mihaljević
*Željko Pavičić
*Zvone Hranjec

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Albumi iz 2006.
Kategorija:Albumi Miše Kovača
Spisak pjesama Zlatana Fazlića

Spisak tekstova pjesama koje je napisao Zlatan Fazlić.

*Dvadeset i prvi vijek - Davorin Popović
*Da ti roknu samo dvije - Kemal Monteno
*Sarajevo će biti(Fazla i Đorđe Balašević) - Davor, Ismeta, Tifa, Fazla...
*Vraćam se tebi seko - Tifa i Žera
*Čitam te k'o knjigu - Boris Novković
*Moj grad - Crvena Jabuka
*Stari (most) - Kemo, Fazla, Tifa, Emir, Mo Selection
*Pjesma za Davora - Aki, Dado, Tifa, Fazla, Bodo
*100% ljubav - Halid Bešlić i Tifa
*Dunje i kolači - Kemal Monteno, Divas
*Ko je kriv - Severina, Boris Novković
*Naše ulice - Kemal Monteno
*Ni u tvom srcu - Kemal Monteno, Rade Šerbedžija
*Ovako ne mogu dalje - Danijela Martinović, Kemal Monteno
*Pleši sa mnom - Danijela
*Pogledi - Kemal Monteno
*Sentimentalna - Kemal Monteno
*Vratio sam se živote - Kemal Monteno
*Zgrabi svoju sreću - Boris Novković, Emina Arapović
*Vjetar - Crvena Jabuka
*Niko nije lud da spava - Crvena jabuka
*Svijet je lopta šarena - Crvena jabuka
*Ni zadnji ni prvi - Crvena jabuka
*Vraćam se tebi seko - Crvena jabuka i Alen Vitasović
*Kad ćeš mi doć' - Crvena jabuka
*Sad je srce stijena - Crvena jabuka
*Ne govori više - Crvena jabuka
*Mahala - Crvena jabuka
*Ti si lijepa - Crvena jabuka 
*Nova ljubav - Crvena jabuka
*Svi smo mi Hercegovci i Bosanci - Almas
*Mi smo mladi, lijepi i pametni - Almas
*Zgrabi svoju sreću - Irina, Sanja, Marija
*Dole južno - Amila Glamočak
*Moja savjest biće čista - Mladen Vojičić Tifa

Kategorija:Spiskovi
Kategorija:Muzika
*
Azov

**Azov** () jest grad u Rostovskoj oblasti u Rusiji. Nalazi se na ušću rijeke Don, 8&nbsp;km od Azovskog mora, koje je po ovom gradu i dobilo ime. Azov se nalazi na .

Broj stanovnika: 81.700 (2002.).

## Najstarija naselja u okolini 
Bitka kod Azova u 17. vijeku|mini|250p|desno
Ušće rijeke Don je oduvijek bilo važno trgovinsko središte. Početkom 3. vijeka p. n. e. Grci iz Bosporskog kraljevstva su ovdje osnovali koloniju koju su nazvali Tanais, prema grčkom imenu za rijeku Don.

Nekoliko vijekova kasnije naseobinu je spalio kralj Poleumon Bosporski. Ponovni dolazak grčkih kolonista je vratio napredovanje naselju. Međutim, Goti su ga skoro potpuno uništili u 3. vijeku. U 10. vijeku područje je došlo pod nadzor slavenske kneževine Tmutarakan.

Kipčaci, koji su zauzeli područje 1067, preimenovali su ga u *azak* (tj. nizina). Od tog naziva je izveden današnji naziv za grad Azov.

Zlatna horda je zauzela veći dio obale u 13. i 14. vijeku, ali mletački i genovski trgovci su dobili dozvolu za naseljavanje na mjestu današnjeg Azova, gdje su osnovali koloniju koju su nazivali Tana.

Dolaskom Osmanlija sagrađena je jaka tvrđava u Azovu.

## Azovska tvrđava 
Ljeta 1637, u jednoj od najslavnijih stranica kozačke historije, Donski Kozaci su zauzeli tvrđavu koju je držao turski garnizon od 4.000 vojnika naoružanih i sa 200 topova, i držali su je 5 godina. Juna 1641. godine izdržali su drugu tursku opsadu. 1642, kada su se Turci povukli, car je sazvao narodno vijeće, Zemsky Sobor, koje je odlučilo predati tvrđavu da izbjegnu sveopći rat s Turskom. Prije napuštanja tvrđave, Kozaci su uništili sve utvrđene objekte (fortifikacije).

Tokom azovskih pohoda (1696), Petar Veliki je uspio vratiti tvrđavu, ali propast prutskih pohoda su ga prisilili dati Azov nazad Turcima 1711. Šaljivi opis događaja je prikazan u Voltaireovoj *Candide*.

Za velikog rusko-turskog rata zauzela ga je vojska na čelu s grofom Rumjancevim i grad je konačno došao pod Rusiju po uvjetima mira u Kučuk-Kajnardžiju 1774. godine. Sedam godina Azov je bio glavni grad odvojene vlade, ali rašću Rostova na Donu mu je postupno opala važnost.
## Također pogledajte 
*Spisak gradova u Rusiji
*Tanais
*Azovski pohodi
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Sovjetska karta 1:100,000

Kategorija:Gradovi u Rusiji
Kategorija:Gradovi u Rostovskoj oblasti
Faruk Buljubašić

**Faruk Buljubašić**, poznatiji po estradnom imenu "Fayo",  jeste bosanskohercegovački i hrvatski tekstopisac i estradni menadžer.
Rođen je u Bijeljini, a od druge polovine 1980-ih pa do danas sarađivao je sa mnogim imenima estrade u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj sa kojima je osvojio neke od najprestižnijih muzičkih nagrada i velikog broja pregleda na YouTube. Od 1992. zbog izbijanja rata u Bosni i Hercegovini, preselio se u Hrvatsku, gdje je nastavio saradnju sa uglavnom imenima s hrvatske estradne scene. U novije vrijeme okrenuo se i saradnji s mlađim izvođačima. Sarađivao je sa najpoznatijim izvođačima s estradne scene, kao što su: Hari Mata Hari, Zlatko Pejaković, Nina Badrić, Divas, Branimir Mihaljević, Severina Vučković, Željko Bebek, Amir Kazić Leo, Sanja Doležal, Mišo Kovač, Doris Dragović, Toni Cetinski, Novi fosili, Davor Radolfi, Maja Blagdan, Ivana Banfić, Crvena jabuka, Jasmin Stavros, Jasna Zlokić, Thompson. 

## Također pogledajte 
*Spisak pjesama Faruka Buljubašića

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.zamp.hr/aid/sadrzaj/sAutor.htm?CODE=133002091
* http://www.diskografija.com/umjetnik/faruk-buljubasic-fayo.htm
* http://24ur.com/ekskluziv/glasba/kdo-zdrzi-zur-do-zore.html

Buljubašić, Faruk
Den Haag

**Den Haag**, zvanično **s-Gravenhage**, jest grad u Nizozemskoj i njeno upravno središte. Nalazi se u pokrajini Južnoj Holandiji čije je također upravno središte.

U 2004. godini u gradu je živjelo 469.568 stanovnika, a u njegovoj urbanoj aglomeraciji oko 700.000 stanovnika, na površini od otprilike 100&nbsp;km2. Po veličini je treći grad u Nizozemskoj iza Amsterdama i Rotterdama.

U Haagu se nalaze Eerste Kamer i Tweede Kamer, gornji i donji dom holandijskog parlamenta. Beatricija, kraljica Holandije, također živi i radi u Haagu. Sva inozemne ambasade i vladina ministarstva su smještena u gradu, kao i Visoki upravni sud i brojne lobističke organizacije. Uprkos tome, službeni je glavni grad Nizozemske prema ustavu Amsterdam.

Haag je jedan od glavnih gradova Ujedinjenih nacija i sjedište nekoliko ustanova UN-a. To su:

* Međunarodni sud pravde, smješten u Palači mira (*Vredespaleis*, čiju je izgradnju finansirao Andrew Carnegie)
* Međunarodni sud za ratne zločine počinjene na području bivše Jugoslavije, u BIH zvan i *Haški sud* i *Haški tribunal*
* Međunarodni sud za ratne zločine
* Organizacija za zabranu hemijskog oružja
* Model Ujedinjenih naroda za obrazovanje kroz simulaciju

Ovdje se nalazi i Haška akademija za međunarodno pravo.

Kategorija:Glavni gradovi evropskih država
Kategorija:Gradovi u Nizozemskoj
*
Casually Dressed And Deep In Conversation

**Casually Dressed And Deep In Conversation** je debi album velške grupe Funeral For A Friend, izdat 20. oktobra 2003. godine.

## Lista pjesama 
# Rookie Of The Year
# Bullet Theory
# Juneau
# Bend Your Arms To Look Like Wings
# Escape Artists Never Die
# Storytelling
# Moments Forever Faded
# She Drove Me To Daytime Television
# Red Is The New Black
# Your Revolution Is A Joke
# Waking Up
# Novella

## Članovi grupe 
*Matt Davies – vokal
*Gareth Davies – basist
*Darren Smith – gitarist
*Kris Coombs-Roberts – gitarist
*Ryan Richards – bubnjar

## Vanjski linkovi 
*www.funeralforafriend.com
*www.ffaf.co.uk
*www.ffafmusic.com

Kategorija:Albumi iz 2003.
Kategorija:Albumi Funeral For A Frienda
Funeral for a Friend

**Funeral for a Friend** je rock/progressive/post-hardcore grupa iz Velsa.
U eri muzičke fuzije i hibridnih žanrova pravi su izuzetak – njihov emocionalni naboj te snaga rocka i hardcorea čine ih intenzivnim, a iako je agresivnost njihovog zvuka neosporiva, njihova prava snaga leži u tekstovima.

## Historija 
Izdižu se početkom 2002. godine iz pepela benda "January Thirst" te nakon samo nekoliko mjeseci postojanja snimaju prvi EP "Between Order And Model" koji je savršeno prihvaćen od strane slušatelja kao i od kritike. To je bilo ugodno iznenađenje članovima benda koji su snimili demo da bi se na vlastite uši uvjerili kako ta njihova 'buka' zvuči prilično dobro – zapravo toliko dobro da su ponude počele stizati sa svih strana. 

Slijedi EP "Four Ways To Scream Your Name" a ubrzo nakon njega, 2003. godine izlazi njihov prvi full-length album "Casually Dressed And Deep In Conversation" čija prodaja ubrzo postaje platinasta.

Mini-CD "Seven Ways To Scream Your Name" koji također izlazi 2003. godine zapravo je skup od sedam pjesama uzetih iz njihovih prijašnjih EP izdanja.
U međuvremenu se upuštaju u niz turneja, uključujući i otvaranje Evropske turneje za Iron Maiden.

U septembru 2004. godine na tržištu se pojavljuje njihov DVD "Spilling Blood In 8 mm" sa live snimkama, spotovima i dokumentarcem o bendu.

Funeral For A Friend se 2005. godine vraćaju sa svojim drugim full-length albumom "Hours" koji također ubrzo nakon izlaska dobija titulu platinaste ploče. Album je snimljen u Seattleu u studiju čiji su vlasnici grunge veterani Pearl Jam a producirao ga je Terry Date koji je među ostalima sarađivao i s bendovima kao što su Soundgarden, Deftones, Pantera...

## Članovi grupe 
*Matt Davies – vokal
*Gareth Davies – basist
*Darren Smith – gitarist
*Kris Coombs-Roberts – gitarist
*Ryan Richards – bubnjar

## Diskografija & Co. 
#### EP 
*"Between Order And Model"
*"Four Ways To Scream Your Name"
*"Seven Ways To Scream Your Name"

#### Album 
*"Casually Dressed And Deep In Conversation" (2003)
*"Hours" (2005)

#### DVD 
*"Spilling Blood In 8 mm"

#### Ostalo 
**Bullet Theory / My Dying Day*  
**The Best Of Taste Of Chaos*
**Taste Of Christmas*
**Progression Through Aggression*

## Zanimljivosti 
*Česta je pretpostavka da su ime dobili po istoimenoj pjesmi od Eltona Johna, no to je još jedna od pogrešnih pretpostavka. Naime, nazvali su se po pjesmi *Funeral For A Friend* američkog punk/hardcore benda Planes Mistaken For Stars.

*Desetak dana prije izlaska albuma "Hours", Matt Davies je pukom slučajnošću objavio cijeli album na Internetu! Isprva su svi bili prestravljeni, osobito Matt, a sad se na spomen tog incidenta mogu samo dobro nasmijati jer to ionako nije utjecalo na prodaju albuma.

*Možda i ne toliko zanimljivost koliko iznenađenje na saznanje da Matt i Gareth unatoč istim prezimenima nisu u rodu. Prezime 'Davies' je vrlo često u Walesu.

## Vanjski linkovi 
*www.funeralforafriend.com
*www.ffaf.co.uk
*www.ffafmusic.com

Kategorija:Britanske muzičke grupe
Kategorija:Albumi Funeral For A Frienda