open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tornjak

mini|desno|300px|Tornjak
**Tornjak** (u FCI pod rednim brojem #355 zvanično priznat pod nazivom bosanskohercegovački-hrvatski pastirski pas Tornjak) je pasmina pastirskog psa koja živi na području BiH i Hrvatske. Tornjak je kao autohtona pasmina registrovan 9. maja 1981. godine pod imenom "Bosanskohercegovački pastirski pas - tornjak", a 2007. je preimenovan u "bosanskohercegovački-hrvatski pastirski pas - tornjak".

Hroničari su ga zabilježili prije devet vijekova pod imenom *Canis montanus*, odnosno *planinski pas*. Na području Bosne i Hercegovine živi u velikom broju, kao specifičan pas koji je tu postojao i unazad bar 1.000 godina, a sasvim vjerovatno i puno prije. Od davnina stanovništvo ga je u tim krajevima nazivalo tornjak. Ime potiče od riječi "tor", prostor u kojem borave i odmaraju ovce na planinskoj ispaši. Kada ovce borave u torovima tornjake je moguće vidjeti kako leže uz ogradu ne dopuštajući nikome da se približi bez prisustva vlasnika stada, pa je jasno da ih je ova karakteristika zapravo i "imenovala".

Tornjaci su krupni psi sa vrlo snažnim i skladnim oblikom tijela. Imaju dugu dlaku sa poddlakom, sa osnovnom bijelom bojom i flekama po tijelu i glavi. Dlaka je tako složena da ga štiti od svih vremenskih nepogoda.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Stranica o tornjaku
* Tornjak - online baza pedigrea

Kategorija:Rase pasa
Kategorija:Bosanskohercegovačke autohtone pasmine
Okrug Västerbotten

**Okrug Västerbotten** () je okrug u Švedskoj na sjeveru Norrlanda. Glavni grad okruga je Umeå. Okrug je osnovan 1638.

## Geografija 
okrug Västerbotten se graniči sa švedskim okruzima Jämtland i Västernorrland na jugu, Norrbotten na sjeveru, te norveškim okrugom Nordland fylke na zapadu. Na istoku ga okružuje historijske pokrajine [Västerbotten, sjeveroistočnog dijela pokrajine [Ångermanland i južnog dijela pokrajine Norrbotten). Okrug broji 257.582 stanovnika, a gustoća naseljenosti je 5 stanovnika/km2.

### Priroda 
3.291.300 hektara okruga prekriveno je šumama, što je 56% od ukupne površine okruga, dok je 2% (89.708 ha) od ukupne površine obradiva zemlja, a samo 1% je naseljen. U okrugu se nalazi 14.758 ostrva (26.163 ha), od kojih su 530 naseljena. Najviše ostrva se nalazi u općinama Umeå (3.005), Skellefteå (1.921) i Storuman (1.719). Najveća ostrva okruga su Ängesön, Holmön i Obbolaön.

U okrugu se nalazi jedan [nacionalni park, [Björnlandet u općini Åsele, i 158 prirodnih rezervata koji pokrivaju površinu od oko 736.000 hektara. Prirodni rezervat Evrope.
mini|270p|Spomenik doseljenicima koji su podigli Lycksele u Lapplandu.

### Najveća mjesta 
* Umeå (70.955) (broj stanovnika 2000)
* Skellefteå (31.742)
* Lycksele (8.691)
* Holmsund (5.634)
* Vännäs (4.192)
* Ursviken (4.031)
* Vilhelmina (3.844)
* Skelleftehamn (3.068)

## Historija 
okrug Västerbotten je osnovan 1638. odvajanjem sjevernog dijela okruga Norrland, tako da je okrug obuhvatao pokrajine Lappland i [Finskog rata, istočni dio okruga, područje istočno od rijeke Torne, pripao je [[Rusija|Rusiji. Sjeverni dio okruga odvojen je od okruga [21. maja 1810. i pripojen okrugu Norrbotten.

## Administrativna podjela 
okrug je podijeljen na 15 općina. Najveća općina je Umeå (111.108 stanovnika), dok je najmanja općina Bjurholm (2.558 stanovnika).

### Općine 
desno|400p

## Referense 
## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Västerbotten
* www.regionfakta.com

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Kategorija:Laponija (Švedska)
Okrug Uppsala

**Okrug Uppsala** () je okrug na istoku Švedske. Okrug je osnovan 1634. Glavni grad okruga je Uppsala.

## Geografija 
mini|270p|Dvorac u Uppsali.

Okrug Uppsala graniči s okruzima Stockholm, Södermanland, Västmanland i Gävleborg. Okružen je Baltičkim morem i jezerom Mälaren. U sastav okruga ulaze zapadni i sjeverni dijelovi historijske pokrajine Uppland.

Površina okruga iznosi 8.209&nbsp;km2, dok je broj stanovnika 318.617. Gustoća stanovništva okruga iznosi 39 stanovnika/km2. Skoro 2/3 stanovnika okruga je nastanjeno u općini Uppsala. Glavni grad okruga, Uppsala, sa svojih oko 185.000 stanovnika je četvrti grad Švedske po broju stanovnika.

### Veća mjesta 
* Uppsala (124.036) (broj stanovnika 2000)
* Enköping (19.147)
* Bålsta (12.891) 
* Sävja (9.434)
* Knivsta (7.126)
* Storvreta (6.431)
* Skutskär (6.003)
* Tierp (5.147)

### Jezera 
* Mälaren, 1.140&nbsp;km2
* Tämnaren, 39&nbsp;km2

### Rijeke 
* Fyrisån
* Tämnarån
* Forsmarksån

## Historija 
Okrug Uppsala je osnovan 1634. Do korigovanja granica okruga došlo je 1971. Općine Knivsta i Östhammar, koje su tada pripadale okrugu Stockholm, pripojene su okrugu Uppsala, a općina Upplands-Bro, koja je pripadala okrugu Uppsala, pripojena je okrugu Stockholm.

Dana 22. septembra 2005. švedski parlament donio je odluku o pripajanju općine Heby (tada Västmanland) okrugu Uppsala. Izmjene su stupile na snagu 1. januara 2007.

## Administrativna podjela 
mini|270p|Općine okruga; općina Heby je također u sastavu okruga.

Okrug Uppsala je podijeljen na osam općina. Od 1. januara 2007. općina Heby je također u sastavu okruga.

### Općine 
* Enköping (38.443)
* Håbo (18.634)
* Heby (13.623)
* Knivsta (13.385)
* Tierp (19.993)
* Uppsala (183.911)
* Älvkarleby (9.060)
* Östhammar (21.568)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Uppsala
* Skupština okruga Uppsala
* Univerzitet u Uppsali 
* Upplandsstiftelsen

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Okrug Skåne

**Okrug Skåne** (*, fon. *Skone len*) je okrug na najjužnijem dijelu Švedske. Glavni grad okruga je [Malmö, gdje se nalazi uprava okruga, dok je skupština okruga smještena u [Kristianstadu. Okrug je osnovan 1997. spajanjem okruga Malmöhus län i Kristianstads län.

## Geografija 
mini|171x171px|Öresund most.
Okrug Skåne graniči na sjeveru s okruzima Halland, okrug Kronoberg i okrug Blekinge, a na istoku, zapadu i jugu okružuje ga Baltičko more i moreuz Öresund. Iznad moreuza izgrađen je 15,9 km dug most, Öresundsbron, između Malmöa (Švedska) i Kopenhagena (Danska). Službeno ime mosta je *Øresundsbron*, mješavina švedskog (*Öresundsbron*) i danskog (*Øresundsbroen*)  naziva mosta.

okrug Skåne većim dijelom obuhvata historijsku pokrajinu Skåne, osim župe Östra Karup, koja pripada pokrajini [Halland. U okrugu živi oko 1,2 miliona stanovnika, što je 13% od ukupnog stanovništva Švedske.

### Najveći gradovi 
* [Malmö (257.312) 
* Helsingborg (90.877)
* Lund (75.302)
* Kristianstad (33.008)
* Landskrona (28.209)
* Trelleborg (25.005)
* Ängelholm (22.202)
* Hässleholm (17.583)
* Ystad (17.205)
* Eslöv (16.002)
(Broj stanovnika po popisu od 31. decembra 2005) 

## Administrativna podjela 
okrug Skåne je administrativno podijeljen na 33 općine. Rezidencija načelnika okruga (šv. *Landshövding'') je u gradu Malmöu.

desno|193x193px

### Općine 

Bjuv (14.398)
Bromölla (12.130)
Burlöv (15.835)
Båstad (14.259)
Eslöv (30.592)
Helsingborg (124.647)
Hässleholm (49.693)
Höganäs (24.007)
Hörby (14.590)
Höör (14.865)
Klippan (16.218)

Kristianstad (77.086)
Kävlinge (27.640)
Landskrona (40.247)
Lomma (19.834)
Lund (104.943)
Malmö (279.915)
Osby (12.624)
Perstorp (6.932)
Simrishamn (19.349)
Sjöbo (17.975)
Skurup (14.823)

Staffanstorp (21.058)
Svalöv (13.106)
Svedala (19.085)
Tomelilla (12.759)
Trelleborg (40.814)
Vellinge (32.476)
Ystad (27.565)
Åstorp (14.158)
Ängelholm (38.750)
Örkelljunga (9.555)
Östra Göinge (13.888)

(Broj stanovnika po popisu od 30. septembra 2007) 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* okružna uprava Skåne
* Regija Skåne
* Skupština okruga Skåne

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Okrug Västernorrland

**Okrug Västernorrland** () je okrug na sjeveru Švedske. Glavni grad okruga je Härnösand. Okrug je osnovan 1654.

## Geografija 
Okrug Västernorrland graniči sa okruzima Västerbotten na sjeveru, Jämtland na zapadu i Gävleborg na jugu, a na istoku ga okružuje Botnički zaljev. Okrug čine historijske pokrajine Medelpad i Ångermanland.

Površina okruga iznosi 21.678&nbsp;km2, što je oko 5,3% od ukupne površine Švedske. Okrug broji 244.196 stanovnika, a gustoća naseljenosti iznosi 11 stanovnika/km2.

### Priroda 
1.698.900 hektara, tj. 74% od ukupne površine okruga, je prekriveno šumama, dok je samo 2% površine naseljeno. Na teritoriji okruga Västernorrland se nalazi 4.693 ostrva (32.795 ha), od kojih je samo 298 naseljeno. Najviše ostrva se nalazi u općinama Örnsköldsvik (1.230) i Sundsvall (1.040). Skuleskogen (2.911 ha) je jedini nacionalni park okruga, ali zato okrug obiluje prirodnim rezervatima (99 rezervata ukupne površine 22.437 hektara).

### Najveća mjesta 
mini|270p|Zgrada Općinskog suda u Härnösandu.
* Sundsvall (48.695) (broj stanovnika 2000)
* Örnsköldsvik (28.765)
* Härnösand (17.977)
* Timrå (10.365)
* Sollefteå (8.712)
* Kramfors (6.361)

## Historija 
Okrug Västernorrland je osnovan 1654. spajanjem okruga Härnösands län i Hudiksvalls län, koji su osnovani 1645. nakon osvajanja Jämtlanda, Härjedalena i sjevernih dijelova Dalarna (nekadašnjih norveških pokrajina). Okrugu Härnösand su pripale pokrajine Jämtland, Medelpad i Ångermanland sa Härnösandom kao glavnim gradom, dok su okrugu Hudiksvall pripale pokrajine Gästrikland, Hälsingland i Härjedalen sa Hudiksvallom kao glavnim gradom.

1658. Okrug Västernorrland je ustupio pokrajine Jämtland i Härjedalen novoosnovanom okrugu Trondheims län. Međutim, ove pokrajine su ponovo sjedinjene sa okrugom Västernorrland nakon potpisivanja mirovnog sporazuma u Kopenhagenu 27. maja 1660.

1762. ponovo je došlo do podjele okruga. Južni dio okruga je postao okrug Gävleborg s Gävleom kao glavnim gradom, dok je sjeverni dio ostao u sastavu okruga. Glavni grad okruga je bio Sundsvall sve do 1778, kada je Härnösand ponovo preuzeo ulogu glavnog grada.

Do ponovnog cijepanja okruga došlo je 1810. kada je osnovan novi okrug, Jämtland. U sastav novog okruga ušle su pokrajine Jämtland iz okruga Västernorrland i Härjedalen iz okruga Gävleborg. Okrugu Västernorrland su preostale samo pokrajine Medelpad i Ångermanland.

## Administrativna podjela 
270p|desno
okrug je podijeljen na 7 općina. Najveća općina je Sundsvall (94.121 stanovnika), a najmanja Ånge (10.706).

### Općine 
* Härnösand (25.224)
* Kramfors (20.017)
* Sollefteå (20.963)
* Sundsvall (94.121)
* Timrå (17.790)
* Ånge (10.706)
* Örnsköldsvik (54.983)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Västernorrland

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Okrug Västmanland

**Okrug Västmanland** () je okrug u središnjoj Švedskoj. Glavni grad okruga je Västerås. Okrug je osnovan 1634.

## Geografija 
Okrug Västmanland graniči s okruzima Uppsala, Gävleborg, Örebro, Södermanland i [Dalarna. Okrug se prostire duž obale [Jezero|jezera Mälaren. U sastav okruga ulaze istočni dio historijske pokrajine Västmanland, župa Norrby u pokrajini Uppland, neki dijelovi pokrajine Södermanland, sjeveroistočni dio pokrajine Närke i manji nenaseljeni dijelovi pokrajina Dalarna i Gästrikland.

Površina okruga iznosi 5.146&nbsp;km2, što je 1,1% od ukupne površine Švedske. Okrug broji 248.499 stanovnika (2,7% od ukupnog broja stanovnika Švedske), a gustoća naseljenosti je 48 stanovnika/km2.

### Priroda 
Okrug Västmanland je bogat šumama. 60% (397.400 ha) od ukupne površine okruga je prekriveno šumama, 21% (137.890 ha) je obradiva zemlja, dok je samo 5% naseljeno. U okrugu se nalazi 3.013 ostrva, od kojih je samo 147 naseljeno.Färnebofjärden, koji se prostire u općinama Heby i Sala, je jedini nacionalni park okruga. Okrug ima 95 prirodnih rezervata koji zauzimaju površinu od 26.462 hektara.
mini|270p|Vasa park u Västeråsu i Gradska vijećnica u pozadini.

### Najveća mjesta 
* Västerås (102.548) (broj stanovnika 2000)
* Köping (17.296)
* Sala (12.118) 
* Fagersta (11.029)
* Arboga (10.764)
* Hallstahammar (10.376)

## Administrativna podjela 
mini|270p|Općine okruga. Napomena: općina Heby je sada dio okruga Uppsala.

Okrug je podijeljen na 10 općina. Od 1. januara 2007. općina Heby je ušla u sastav okruga Uppsala. Najveća općina okruga je  Västerås (132 830 stanovnika), a najmanja Skinnskatteberg (4 766).

### Općine 
* Arboga (13.397)
* Fagersta (12.186)
* Hallstahammar (15.041)
* Kungsör (8.221)
* Köping (24.678)
* Norberg (5.857)
* Sala (21.344)
* Skinnskatteberg (4.766)
* Surahammar (10.179)
* Västerås (132.830)

(Broj stanovnika po popisu od 30. septembra 2006)

## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Västmanland
* www.regionfakta.com

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Andrew Johnson

**Andrew Johnson** bio je američki političar i 17. predsjednik Sjedinjenih Američkih Država.

Bio je demokrat, a djelovao je kao član Kongresa, guverner Tennesseeja, član Senata. Bio je jedini senator južnih država koji je pristajao uz Uniju, te ga je Abraham Lincoln 1861. imenovao vojnim guvernerom države Tennessee. Godine 1864. izabran je za potpredsjednika SAD-a.

Kad je Lincoln pao žrtvom atentata, u aprilu 1865. Johnson je postao predsjednik SAD-a. Zauzeo je popustljiv stav prema državama Juga. Kada je zbog terorističkih akcija bivših robovlasnika protiv crnaca Kongres 1867. godine donio zakon kojim se te države stavljaju pod kontrolu vojnih guvernera, uložio je veto, a kad je Kongres odlučio da se predsjedniku zabrani da otpušta javne službenike, Johnson je otpustio ministra rata. Kongres ga je optužio zbog kršenja Ustava, te se 1869. morao povući s predsjedničkog položaja.

9. aprila 1867. Senat je odobrio kupovni ugovor koji je predložio Johnson 30. marta iste godine, a kojim je za 7.2 miliona dolara Aljaska prešla iz ruskog u američki posjed.

## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1808.
Kategorija:Umrli 1875.
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Engleske
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Ulstera
Kategorija:Američki političari
Kategorija:Članovi Demokratske stranke (SAD)
Okrug Södermanland

**Okrug Södermanlands** ili **Okrug Södermanland** () je okrug na jugoistočnom dijelu Švedske. Glavni grad okruga je Nyköping. Okrug broji 262.980 stanovnika na površini od 6.060&nbsp;km2. Osnovan je 1683.

Okrug je poznat i po skraćenom nazivu: **Sörmlands län** naprimjer, naziv lokalnog regionalnog vijeća je bio 'Region Sörmland'.

## Geografija 
Okrug Södermanland graniči s okruzima Östergötland na jugu, Örebro na zapadu i Stockholm na sjeveroistoku. Jezero Mälaren na sjeveru ga dijeli od okruga Uppsala i Västmanland, dok ga Baltičko more okružuje na istoku. U sastav okruga ulazi historijska pokrajina () Södermanland na istoku područja Svealand.

Površina okruga iznosi 6.060&nbsp;km2, što je otprilike 1,5% od ukupne površine Švedske. Okrug broji 262.980 stanovnika (2,9% od ukupnog stanovništva Švedske), a gustoća naseljenosti je 43 stanovnika/km2.

### Priroda 
Najvećim dijelom okrug je prekriven šumama (49% od ukupne površine). Veliki dio površine (28.383 hektara) zauzimaju ostrva (8.492 ostrva). Najviše ostrva se nalazi u općinama Nyköping (3.609) i Trosa (1.308).Okrug je bogat raznim biljkama i rijetkim životinjama, te je 6% površine okruga pod zaštitom. U okrugu se nalazi 98 prirodnih rezervata i 166 posebnih rezervata za zaštitu biljaka, rijetkih ptica i ostalih životinja.

mini|270p|Dvorac Gripsholm u Mariefredu na jezeru Mälaren.

### Najveći gradovi 
* Eskilstuna (57.867) (broj stanovnika 2000)
* Nyköping (27.164)
* Katrineholm (21.329)
* Strängnäs (12.010)
* Oxelösund (10.680)

## Historija 
Okrug je osnovan 1683. spajanjem okruga Nyköpings län, Gripsholms län i Eskilstunahus län s glavnim gradovima/rezidencijama u Nyköpingu, Mariefred-Gripsholm dvorcu i Eskilstuna dvorcu u Eskilstuni. Tada su to bili jedini gradovi u okrugu na čijim teritorijama se nalazio neki dvorac.

## Administrativna podjela 
desno|270p
Okrug je podijeljen na devet općina. Najveća općina okruga je Eskilstuna sa 92.200 stanovnika, dok je najmanja općina Vingåker sa 9.200 stanovnika (po popisu od 30. septembra 2006).

### Općine 
* Eskilstuna (91.806)
* Flen (16.379) 
* Gnesta (9.922)
* Katrineholm (32.169)
* Nyköping (49.921)
* Oxelösund (11.104)
* Strängnäs (30.773)
* Trosa (10.874)
* Vingåker (9.233)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Södermanland
* Detaljni podaci o okrugu

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Trondheims län

**Trondheims län** je bio kanton Švedske u periodu od 1658-1660, odnosno samo dvije godine. Trondheims län je obuhvatao sadašnje norveške kantone Nord-Trøndelag fylke, Sør-Trøndelag fylke i Møre og Romsdal fylke.

Kantoni su pripali Švedskoj 26. februara 1658, nakon potpisivanja Mirovnog sporazuma u Roskildeu, ali su ponovo ustupljeni Danskoj 27. maja 1660, nakon potpisivanja Mirovnog sporazuma u Kopenhagenu.
Načelnik Trondheims läna je bio Claes Nilsson Stiernsköld.

mini|200p|Karta Švedske iz 1658. godine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bivši kotari u Švedskoj
Göteborgs och Bohus län

mini|199x199px|Tvrđava Bohus, 1658. god.
**Göteborgs och Bohus län** (fon. *Jeteborjs ok Bohus len*) je bio kanton na zapadu Švedske kojem je pripadala pokrajina Bohuslän i zapadni dijelovi pokrajine Västergötland. Glavni grad kantona je bio Göteborg, dok je jedan dio administracije kantonske uprave bio smješten u Uddevalla. Göteborgs och Bohus län je 1. januara 1998. pripojen kantonu Västra Götalands län.

## Historija 
mini|179x179px|Grb kantona
Potpisivanjem Mirovnog sporazuma u Roskildeu 26. februara 1658 Bohuslän, koji je dotad bio sastavni dio kraljevine Danska-Norveška, pripao je Švedskoj. Pokrajinom je u početku upravljao guverner, kojem je rezidencija bila u tvrđavi Bohus kod Kungälva.
1680. osnovan je kanton pod imenom Bohus län. Osvojena pokrajina ujedinjena je sa gradom Göteborg i okolnim administrativnim dijelovima Sävedal, Askim i Östra Hising, koji su ranije pripadali Älvsborgs länu. Do promjene imena kantona u "Göteborgs och Bohus län" došlo je 1700. i Göteborg je postao glavnim gradom kantona.
1998. osnovan je kanton Västra Götalands län spajanjem kantona Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län i većeg dijela Skaraborgs läna.

## Gradovi 
* Göteborg
* Kungälv
* Lysekil
* Marstrand
* Mölndal
* Strömstad
* Uddevalla

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Muzej Bohusläna

Kategorija:Bivši kotari u Švedskoj
Älvsborgs län

mini|300p|Tvrđava Älvsborg po kojem je kanton dobio ime
**Älvsborgs län** (fon. *Elvborjs len*) je bio kanton u Švedskoj, ali od 1998. je u sastavu Västra Götalands läna. Glavni grad kantona je bio Vänersborg. Kantonu su pripadali pokrajina Dalsland i zapadni dijelovi pokrajine Västergötland (osim Göteborga i okoline).

## Historija 
Nakon uvođenja administrativne podjele na kantone i kantonske uprave 1634, došlo je do podjele Västergötlanda na kantone Skaraborgs län i Älvsborgs län. Kanton je dobio ime po tvrđavi Älvsborg, a Göteborg je postao glavnim gradom kantona.

1680. ponovo su korigovane granice kantona. Göteborg i administrativni dijelovi (šv. *härad*) Sävedal, Askim i Östra Hising osnovali su novi kanton, koji je 1700. dobio naziv Göteborgs och Bohus län. Zbog ponovne podjele i odvajanja Göteborga, koji je dotad bio glavni grad kantona, Borås je privremeno postao glavnim gradom.

1. januara 1998, Älvsborgs län, zajedno sa kantonima Skaraborgs län i Göteborgs och Bohus län, pripojen je kantonu Västra Götalands län i tako je osnovan još jedan *veliki kanton*.

## Gradovi 
* Alingsås
* Borås
* Trollhättan
* Ulricehamn
* Vänersborg
* Åmål

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Muzej kantona Älvsborg

Kategorija:Bivši kotari u Švedskoj
Charlotte Hornets

**Charlotte Hornets** je košarkaški klub, iz Charlotte, SAD, koji igraju u NBA ligi. U ligi su od 2004. godine, a njihovim dolaskom, liga broji sadašnjih 30 klubova.
## Domaće dvorane 
**Charlotto Coliseum** (2004-2005)

**Time Warner Cable Arena** (2005-i dalje) 

## Historija kluba 
Nakon 2002. godine, i preseljenja Charlotte Hornetsa, u New Orleans, grad i liga su se dogovorili da osnuju novi klub u Charlotti. Uz brojne zainteresovane, uključujući i bivšu NBA zvijezdu Larry Birda, prihvaćena je ponuda grupe koju je predvodio Robert L. Johnson (koji je većinski vlasnik).

Sasvim očekivano, u prvoj sezoni i nisu napravili neki uspjeh, završivši sezonu uz omjer od samo 18 pobjeda i 64 poraza. Ipak su u prvoj sezoni uspjeli pobijediti, aktuelne prvake Detroit Pistonse i na posebno veselje navijača, Hornetse.

Drugu sezonu su završili uz omjer 26-56 čime su ostvarili mali napredak, ali nedovoljno za doigravanje.

Klub je trenutno u teškoj financijskoj situaciji.

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 

Kategorija:NBA klubovi
Kategorija:Košarkaški klubovi osnovani 2004.
Kategorija:Charlotte Hornets
Kategorija:Košarkaški klubovi osnovani 1988.
Skaraborgs län

mini|250p|Skara između 1690-1710
**Skaraborgs län** (fon. *Skaraborjs len*) je bio švedski kotar u Västergötlandu od 1634-1998. Glavni grad kantona je bio Mariestad, dok je najveći grad bio Skövde.

## Historija 
Nakon uvođenja administrativne podjele na kantone i kantonske uprave 1634, došlo je do podjele Västergötlanda na kotare Skaraborgs län i Älvsborgs län. Prvobitno je Skara, po kojoj je kotar i dobio ime, bila glavni grad Skaraborgs läna, ali od 1660. Mariestad je preuzeo tu ulogu, pa su kotar ponekad zvali *Mariestads län*.

1. januara 1998. kotar Skaraborgs län je ukinut, te su neki dijelovi kotara postali sastavni dio novoosnovanog kotara Västra Götalands län. Osnivanjem novog kotara sproveden je referendum kojim su općine Mullsjö i Habo izglasale ulazak u kotar Jönköpings län, a ne Västra Götalands län.

## Općine 
mini|250p|Katedrala u Skari
* Grästorp
* Essunga
* Mullsjö
* Habo
* Karlsborg
* Gullspång
* Vara
* Götene
* Tibro
* Töreboda
* Mariestad
* Lidköping
* Skara
* Skövde
* Hjo
* Tidaholm
* Falköping.

## Gradovi 
* Falköping
* Hjo
* Lidköping
* Mariestad
* Skara
* Skövde
* Tidaholm

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Muzej Västergötlanda

Kategorija:Bivši kotari u Švedskoj
Muzika u srednjovjekovnoj Bosni

Razvoj muzike u Bosni i Hercegovini pripada manje poznatim sferama kulturnog života, naročito u najstarijim vremenima. Život starih Bosanaca se nije odvijao bez muzike, ali podaci o njenom upražnjavanju su oskudni. Tek u razvijenom srednjem vijeku podaci su konkretniji, ali i tada samo za povlaštene feudalne slojeve bosanskog društva.

Osnova za sagledavanje muzike nalazi se u naglom razvoju ritersko-dvorjanske kulture na dvorovima vladara i velmoža. U praćenju tih novih običaja i tokova evropske kulture koji su se primjenjivali i produbljivali u Bosni nalaze se i elementi muzičke kulture. Kao i njihovi savremenici u Evropi i bosanski vladari i velmože okružuju se na svojim dvorovima raznoraznim zabavljačima i umjetnicima radi zabave, razonode, ali i pokazivanja raskošnog šarenila koje nudi statusni izraz najuglednijih predstavnika. Pored inostranih muzičara i zabavljača pojavljuju se i domaći stvaraoci (frulaši, trubači, dobošari, lautaši, gajdaši i drugi) koji vremenom prerastaju u profesionalne predstavnike svoga umijeća i zanata. Muzičari djeluju putem družina, u ekipama koje zajedno sa glumcima i zabavljačima po ugovoru nastupaju kod bosanskih vladara i velikaša. Omiljeni su u vrijeme istaknutih proslava, kao što su rođenja nasljednika, krunisanja, vjenčanja, a i sastajanja susjednih velikaša pred kojima se i muzikom prezentira bogatstvo, status i ukus sredine.

Poznato je da su profesionalni muzičari dolazili iz Dubrovnika u Bosnu, ali i da su bosanski umjetnici odlazili u Dubrovnik, naročito u vrijeme tamošnje najveće proslave dana dubrovačkog zaštitnika svetoga Vlaha (na 3. februar).

Malo se zna o muzičkom stvaralaštvu kao dijelu liturgijskog obreda među različitim bosanskim vjerskim krugovima i među nižim društvenim slojevima stanovništva u Bosni. No, i oni su se oraspoložavali muzikom po narodnim običajima i uz svoje domaće umjetnike vješte frulama.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.federalna.ba/rusag-bosanski-zabava-i-razonoda-u-srednjovjekovnoj-bosni-20-epizoda-pn55k

Kategorija:Kultura srednjovjekovne Bosne
Splitsko-dalmatinska županija

**Splitsko-dalmatinska županija** je županija u srednjoj Dalmaciji sa sjedištem u Splitu. Županija pokriva 4.534 kvadratnih kilometara, a 2021. je imala 423.407 stanovnika.

## Historija 
Od početka naseljavanja balkanskog poluostrva ova područja su bila pogodna mjesta za život, što su i ljudi shvatili. Tokom vijekova vlast se stalno mjenjala, pa su ovdje  vladali (u cijelosti ili dijelom) pored hrvatskih vladara srednjovjekovnih hrvatskih država , i srednjovjekovne Bosne, Iliri, stari Grci, stari Rimljani, Bizant, Mleci, Normani (pojedini gradovi i to nakratko), Osmansko Carstvo, Napoleonova Francuska, Engleska, Austro-Ugarska, a bila je dio Države SHS, Kraljevine Jugoslavije, fašističke Italije (kratka okupacija), NDH, socijalističke Jugoslavije, te je sada dio nezavisne Republike Hrvatske.

## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 16 gradova i 39 općina.

* Gradovi:

* Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Splitsko-dalmatinske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Geografija 
Županija ima tri glavne reljefne cjeline: visoko zaleđe (Dalmatinska zagora) s brojnim krškim poljima, uzak i gusto naseljen obalni pojas, te ostrva. Dio Dinarida čini granicu s Bosnom i Hercegovinom, dok planine Kozjak, Mosor i Biokovo razdvajaju obalni pojas od zaleđa.

Županija sa ostatkom Hrvatske povezuje nedavno sagrađen autoput Split-Karlovac-Zagreb s četiri trake, kao i lička željeznica. Međunarodni aerodrom Split-Kaštela koristi se uglavnom za turističke letove ljeti. Postoji i manje asfaltirano uzletište na ostrvu Braču.

## Privreda 
Najvažnija prviredna djelatnost je turizam. Proizvodnja i poljoprivreda su u opadanju.

## Županijska uprava 
Županijska skupština ima 51 predstavnika.

## Kultura 
## Znamenitosti 
Splitsko-dalmatinska županija ima mnogo znamenitosti počevši sa samim gradom Splitom kao županijskim središtem.

Mnogo je kulturnog nasljeđa iz grčkog i rimskog perioda, baroka, prahistorije, gotike i romantike.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Splitsko-dalmatinska županija
Lapis lazuli

mini|desno|200px|Lapis lazuli
**Lapis lazuli** je u srednjem vijeku vrlo rijedak dragi kamen od kojeg se dobija plava boja zvana ultramarin. Lapis lazuli se svrstava u stijene, a ne u minerale, jer je sastavljen od više minerala.

Iako je bilo i drugih izvora, kao indigo, sač, bakar i dr, u srednjem vijeku najtraženije i najvrjednije plave boje bile su azur i ultramarin. Plava boja bila je izuzetno značajna u slikarstvu na različitim materijalima, tkanini, drvetu, zidu, ali i pri ukrašavanju knjiga. Azur se dobijao od minerala azurita, a ultramarin od minerala lapis lazulija.

Iz Bosne se izvozio azurit za spravljanje azura, a prema jednom podatku iz sredine 15. vijeka u Bosni se vadio i mineral lapis lazuli od kojeg je dobijan ultramarin (i koji se većinom uvozio iz Perzije u Evropu). Azurit se nalazio u rudnicima srebra, a za lapis lazuli je teško znati. I inače se nije nalazio u većim količinama.

Kategorija:Drago kamenje
Onogošt

**Onogošt** (Sanderua, Anderva, Nagoste, Anagastum, Onogošt, Nikšić), jest naselje, dvor u historijskoj regiji koju danas znamo kao Stara Hercegovina, te naziv za župu koje prethodi nastanku modernog Nikšića. Naziv Onogošt dolazi iz veza sa Gotima u predslavenskom vremenu.

Onogošt je bio važna raskrsnica puteva od Skadra i Podgorice, Risna, Dubrovnika, Mostara i Nevesinja, te Foče i Pljevalja. Preko Onogošta išao je čuveni Zetski put koji se račvao u pravcu Drobnjaka, Ribnice i Pive. Jedne prilike je pomenut kao Onogoški put (Via Anagasti).

U Onogoštu je bio srpski car Uroš 1362., a kasnije se spominje da je Onogošt bio jedna od rezidencija srpskog oblasnog gospodara Nikole Altomanovića. Poslije 1373. Onogošt je u bosanskoj vlasti. U kasnijem vremenu područje Onogošta nije imalo raniju vojnu, upravnu i administrativnu snagu, ali je kao ekonomski važno čvorište i dalje bilo razvijano. Područje Onigošta nalazilo se u posjedu roda Kosače. Vojvoda Sandalj Hranić Kosača je u Onogoštu držao carinu.

## Reference 
## Literatura 
* Marko Vego, Naselja srednjevjekovne bosanske države, Svjetlost, Sarajevo 1957, 85.
* Jovan Kovačević, Од досељења Словена до краја XII вијека, у: Историја Црне Горе, Књига I, Титоград 1967.

Kategorija: Gradska naselja u srednjovjekovnoj Bosni
Kukanj

**Kukanj** (pod Kukanjem; Cochagn, Chuchagn) je utvrđeni grad i dvor roda Kosače.

Kukanj se nalazi lijevoj strani rijeke Ćehotine, na nekih desetak kilometara zapadno od Pljevlja u širem području Breznice u Zatarju. Tvrđava je smještena na uzvišenju koje se na istočnoj strani strmo spušta prema Ćehotini. Prilaz tvrđavi je moguć samo sa zapadne strane. Nalazi pokazuju da je sama lokacija poznata od prethistorije. Tvrđava ima dvije cjeline – gornji koji je manji i donji prostraniji dio. Međusobno su ograđeni prostranim jarkom. Tu je bilo više građevina, među kojima i cisterna. 

Ranije je Kukanj pogrešno poistovjećivan sa Kaknjem u srednjoj Bosni.  Kukanj se prvi put spominje krajem 1422. Kukanj je poznat kao ljetna rezidencija Kosača, a posebno vojvode Sandalja Hranića. Tu je Sandalj više puta primao dubrovačke poslanike, naročito u toku Konavoskog rata. Kukanj je imao svoje podgrađe Podkukanj. Krajem februara 1429. godine Radelja Klapienović iz Kuknja uzrasta oko 20 godina (Radegla Clapienouich de Cochgna etatis annorum 20 et ultra) obavezao se na trogodišnju službu kod Gojslava Radosinjića. 

Kukanj se spominje u poveljama za Stjepana Vukčića Kosaču Alfonsa Aragonskog i Fridriha III (1444 – Cochangu in Brisiniza castello con lo contato; 1448 – castrum Gukani; 1454 – civitate Euchane cum castris et pertinentiis suis).  Po osmanskom osvajanju tvrđava je razrušena jer u njoj nema tragova aktivnog djelovanja u osmansko doba. 

## Reference 
## Literatura 
* Dušan Popović, Kakanj-Kokanj-Kukanj?!, Glasnik Zemaljskog muzeja 7, Sarajevo 1895, 301-305.
* Mihailo Dinić, Земље херцега Светога Саве, Глас Српске академије наука и уметности 182, Београд 1940.
* Marko Vego, Naselja srednjevjekovne bosanske države, Svjetlost, Sarajevo 1957.
* Pavle Mijović – Mirko Kovačević, Градови и утврђења у Црној Гори, Археолошки институт Београд – Музеј Улцињ, Посебна издања 13, Београд - Улцињ 1975.
* Dušan Spasić, Средњовековни утврђени градови средњег Полимља, Милешевски записи 2, Пријепоље 1997.
* Dušan Spasić, Средњовековни утврђени градови пљеваљског краја, Гласник Завичајног музеја Пљевља 1, Пљевља 1999.
* Vladeta Petrović, Кукањ, Лексикон градова и тргова средњовековних српских земаља - према писаним изворима - , Завод за уџбенике, Београд 2010, 160-161.
## Vanjski linkovi 
* http://expeditio.dreamhosters.com/srednjevjekovni/html-gradovi/kukanj.htm
* http://geographic.org/geographic_names/name.php?uni=455474&fid=3876&c=montenegro
Kategorija:Tvrđave u srednjovjekovnoj Bosni
Kategorija:Vladarski i vlasteoski dvorovi u srednjovjekovnoj Bosni
Godišnjak Društva istoričara Bosne i Hercegovine

**Godišnjak Društva istoričara Bosne i Hercegovine** (skraćeno GDI BiH) je časopis iz oblasti historije.

GDI BiH je jedan od najvažnijih časopisa historičara u BiH u 20. vijeku. Izdavalo ga je Društvo istoričara Bosne i Hercegovine sa sjedištem na Filozofskom fakultetu u Sarajevu. GDI BiH je započeo sa izlaženjem 1949, a posljednji broj izašao je 1990. Iako se nazivao godišnjakom izlazio je povremeno zbog slabijeg materijalnog stanja (30 brojeva). Časopis više ne izlazi.

Među prvim osnivačima i urednicima časopisa bio je Anto Babić. Na stranicama časopisa su radovi istaknutih stručnjaka kao što su Branislav Đurđev, Hamdija Kreševljaković, Hamdija Kapidžić, Hazim Šabanović, Nedim Filipović, Esad Pašalić, Desanka Kovačević-Kojić, Milan Vasić, Marko Šunjić i brojnih drugih koji su obilježili razvoj historiografije Bosne i Hercegovine u drugoj polovini 20. vijeka i koji još uvijek djeluju kroz druge časopise. Radi se o izuzetnim stručnjacima, akademicima, čije su recenzije određivale visoke naučne uzuse za priloge koji su u časopisu objavljivani.

GDI BiH se prevashodno bazirao na historiju Bosne i Hercegovine, a u manjem broju priloga i temama iz drugih područja. Ustaljene rubrike časopisa bili su članci i rasprave, prilozi, građa te prikazi i osvrti. Uz časopise Glasnik Zemaljskog muzeja BiH, Prilozi za orijentalnu filologiju, Prilozi Instituta za istoriju, Radovi ANU BiH i Godišnjak Centra za balkanološka ispitivanja, časopis GDI BiH stekao je slavu u Evropi kao jedan od najznačajnijih časopisa historičara koji se bavio izučavanjem historije BiH.

## Literatura 
* Elmedina Kapidžija, Srednjovjekovna Bosna na stranicama Godišnjaka Društva istoričara Bosne i Hercegovine, Društvo za proučavanje srednjovjekovne bosanske historije, Posebna izdanja knj. III, Bibliografije sv. 1, Sarajevo 2011 http://www.academia.edu/3093058/Elmedina_Kapidzija_Srednjovjekovna_Bosna_na_stranicama_Godisnjaka_Drustva_istoricara_Bosne_i_Hercegovine_Posebna_izdanja_knj._III_Bibliografije_sv._1_

Kategorija:Historiografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Odsjek za historiju Filozofskog fakulteta u Sarajevu
Kategorija:Časopisi osnovani 1949.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1990.
Kategorija:Časopisi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Časopisi u Jugoslaviji
Kategorija:Mediji u Sarajevu
Okrug Örebro

**Okrug Örebro** () je okrug u centralnoj Švedskoj na jugu Svealanda. Glavni grad okruga je Örebro. Okrug je osnovan 1779.

## Geografija 
okrug Örebro graniči s okruzima Södermanland, Västmanland, Dalarna, [Värmland, [okrug Västra Götaland|Västra Götaland i Östergötland. U sastav okruga ulaze historijske pokrajine Närke, Västmanland, Västergötland i Värmland.

Teritorija okruga iznosi 8.517&nbsp;km2, što je 2,1% od ukupne površine Švedske. 579.700 hektara, tj. 62% od ukupne površine okruga, je prekriveno šumama, dok je samo 5% naseljeno. Na teritoriji okruga se nalazi 5.658 ostrva (5.658 ha), od kojih je 150 naseljeno. Najviše ostrva se nalazi u općinama Askersund (1.219) i Hällefors (922). Okrug broji 274.877 stanovnika, a gustoća naseljenosti je 32 stanovnika/km2.

okrug ima dva nacionalna parka: Garphyttan (općina Örebro) i Tiveden (općina Laxå), koji zauzimaju površinu od 1.074 ha. Pored parkova, u okrugu se nalazi i 126 prirodnih rezervata (12.575 ha).

### Veća mjesta 
mini|174x174px|Dvorac u Örebru.
* Örebro (95.354) (broj stanovnika 2000)
* Karlskoga (28.579)
* Kumla (12.592)
* Lindesberg (8.668)
* Degerfors (7.897)
* Hallsberg (7.262)
* Nora (6.398)
* Hällefors (5.128)

## Historija 
okrug Örebro nastao je 1779. podjelom okruga Närkes och Värmlands län, koji je postojao od 1634. do 1779, na okruge Örebro i Värmland.

## Administrativna podjela 
okrug je administrativno podijeljen na 12 općina. Najveća općina okruga je Örebro (128.170 stanovnika), a najmanja Ljusnarsberg (5.352).
mini|265x265px

### Općine 
* Askersund (11.428)
* Degerfors (10.045)
* Hallsberg (15.278)
* Hällefors (7.600)
* Karlskoga (30.302)
* Kumla (19.437)
* Laxå (6.117)
* Lekeberg (7.103)
* Lindesberg (23.281)
* Ljusnarsberg (5.352)
* Nora (10.508)
* Örebro (128.170)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Örebro
* www.regionfakta.com

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Danilovgrad

**Danilovgrad** (ćir. *Даниловград*) je grad i naseljeno mjesto, te sjedište općine u Crnoj Gori.

## Geografija
Nalazi se u kontinentalnom središnjem dijelu Crne Gore, u Bjelopavlićkoj ravnici. Najvažniji vodotok je rijeka Zeta.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine općina Danilovgrad imala je 18.472 stanovnika, od čega u samom Danilovgradu 5.156.

### Općina Danilovgrad 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine **Danilovgrad** koja nije mijenjala granice.*

### Danilovgrad (naseljeno mjesto)
**Napomena**: *U 1981. povećano za naselja **Glavica**, **Grlić** i **Pažići** koja su ukinuta.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Manastir Ostrog 2008.jpg|srpskopravoslavni manastir Ostrog, gornji manastir
Datoteka:Острог. Нижний монастырь - panoramio (1).jpg|srpskopravoslavni manastir Ostrog, donji manastir

## Također pogledajte
* Manastir Ostrog
* Spisak općina u Crnoj Gori

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
*
Bitange i princeze

***Bitange i princeze*** je sitcom HRT-a reditelja Gorana Kulenovića rađena po uzoru na poznatu američku seriju "Prijatelji".

## Sinopis 
U seriji je pet glavnih likova: vječiti student Robi, nabrijani dečko iz centra u stalnom sukobu sa zgodnom Irenom, ne previše bistrom, ali vrlo snalažljivom i probojnom bivšom manekenkom koja je odlučila voditi smisleniji život. Robi i Irena su glavni pokretači većine nesporazuma i razmirica u seriji i oboje rade na lokalnoj televiziji Star@ TV.

Dvojica potpuno različitih najboljih prijatelja Kazimir i Teo igrom sudbine postaju Robijevi cimeri. Kazimir je pomalo zbunjeni tip koji zna sve o filmovima, muzici i sličnom, ali se ne snalazi najbolje u društvu i vrlo je poznat sa uzrečicom "budimo realni" i gledao je najmanje milion puta film Casablanca.

Kazimirov prijatelj iz djetinjstva Teo prava mu je suprotnost. On je visok, naočit, snalažljiv i uspješni mladi odvjetnik kojemu je uvijek u životu sve išlo od ruke i koji je Kazu uvijek čuvao kao mlađega brata. Međutim, već na početku prve epizode njegova se sreća mijenja, žena ga je izbacila iz stana.

Tu je, na kraju, i povučena, ali simpatična Irenina slučajna cimerica Lucija koja s Kazom počinje raditi u videoteci.

U seriji se, inače, povremeno pojavljuju i osobe s hrvatske estrade, iz sportskog, umjetničkog ili društvenog života.

Tin (Smrdoprd) zaposlenik je tajne službe koji mnogim likovima u seriji otvara vrata prema uspješnosti, no malo tko zna da je on zapravo slovenski špijun.

## Uloge 
## Sporedne uloge 
## Reference 
Kategorija:Hrvatske TV-serije

Kategorija:Hrvatske humorističke serije
Kategorija:Hrvatske TV-serije iz 2000-tih
Kategorija:Hrvatske TV-serije sa početkom prikazivanja 2005.
Kategorija:TV-emisije na hrvatskom jeziku
Kolašin

mini|280px|Kolašin, srpska pravoslavna crkva "Sv. Dimitrije"
**Kolašin** (ćir. *Колашин*) je grad i naseljeno mjesto, te sjedište općine u Crnoj Gori.

## Geografija 
Nalazi se u sjevernom visokoplaninskom području Crne Gore.

## Historija 
Kolašin su osnovali Turci u 17. vijeku. Dugi rat za grad između Turaka i Crnogoraca je riješen 1878. godine na Berlinskom kongresu u korist Crne Gore. Za vrijeme Drugog svjetskog rata grad je skoro potpuno uništen. U  Kolašinu je 1943. godine održana osnivačka Skupština Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Crne Gore i Boke (ZAVNOCGB).

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine općina Kolašin imala je 8.380 stanovnika, od čega u samom Kolašinu 2.725.

### Općina Kolašin 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine **Kolašin** koja nije mijenjala granice.*

### Kolašin (naseljeno mjesto)
**Napomena**: *U 1994. povećano za naselje Mekića Polje koje je ukinuto.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
**Napomena**: *U 1991. iskazano bez naselja Mekića Polje za koje su podaci sadržani u tom bivšem naselju.*

## Galerija 

Datoteka:Kolašin Town Center.jpg|centar
Datoteka:Kolasin - Old Houses in Main Street.JPG|stare kuće u glavnoj ulici
Datoteka:Kolasin - The modern building of Kolasin Tourist office.JPG|turistički info-centar
Datoteka:Kolasin Town House.JPG|zgrada općine
Datoteka:Kolašin (2).JPG|detalj iz centra
Datoteka:Kolasin_-_Hotel.JPG|hotel "Bjanka"
Datoteka:Kolasin_-_Typical_Mountain_House.JPG|tipična stara gradska kuća
Datoteka:Хала колашин.jpg|sportska hala
Datoteka:Belgrade-Bar_railway_Kolasin_main_station_the_highest_on_the_main_trunk_line.jpg|željeznička stanica na pruzi Beograd–Bar

## Također pogledajte
* Spisak općina u Crnoj Gori

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
*
Najkorisniji igrač lige (NBA)

**NBA Najkorisniji igrač lige** (originalno **Most Valuable Player Award** ili skraćeno **MVP**) nagrada je koju NBA liga dodjeljuje od sezone 1955/56. Nagrađenom se uručuje trofej "Maurice Podoloff", nazvan po prvom predsjedniku lige (1946–1963).

## Osnovno 
Dobitnika nagrade biraju sportski novinari i komentatori iz SAD-a i Kanade pred kraj regularnog dijela sezone. Njih 125 bira po pet igrača, dajući im različit broj bodova.

U posljednjih 25 godina samo igrači čiji klubovi ostbare 50 pobjeda i više bivaju izabrani.

Najviše puta ovu nagradu osvojio je Kareem Abdul-Jabbar, u šest sezona. Bill Russell i Michael Jordan osvojili su je po pet puta.

Prvi Evropljanin koji je dobio MVP nagradu jest Nijemac Dirk Nowitzki.

Stephen Curry jedini je igrač u NBA historiji koji je osvojio MVP nagradu jednoglasno 2016.

## Osvajači nagrade po sezonama 
## Također pogledajte 
* Najkorisniji igrač NBA finala

## Reference 
Kategorija:Nagrade u NBA
Okrug Östergötland

**Okrug Östergötland** () je okrug na jugu Švedske. Glavni grad okruga je Linköping. Okrug je osnovan 1634.

## Geografija 
mini|270p|Tekniska Verken (Tehničko industrijsko postrojenje) Linköpinga

Östergötlands län graniči s okruzima Södermanlands län i Örebro län na istoku, Västra Götalands län na zapadu, Jönköpings län i Kalmar län na jugu dok ga na istoku okružuje historijska pokrajina Östergötland te manji dijelovi pokrajina Södermanland, Närke i Småland.

### Priroda 
Ukupna površina okruga iznosi 11.630&nbsp;km2, od kojih je 10.562&nbsp;km2 kopno. Devet posto od ukupne površine je voda, u koju ulazi i jedan dio Göta-Kanala dugog oko 190,5&nbsp;km te veliki dio jezera Vättern. 51% površine okruga je prekriveno šumama dok je samo 5% naseljeno. Najviša tačka okruga (327m iznad mora) je Stenabohöjden u općini Ydre. 136 prirodnih rezervata pokrivaju 43.566 hektara  teritorije okruga.

U okrugu se nalazi 13.009 ostrva od kojih je 480 naseljeno. Najviše ostrva se nalazi u općinama Söderköping (4.122) i Valdemarsvik (3.182). Najveća ostrva okruga su Norra Finnö, Yxnö i Torpön. Na istoku okruga kroz arhipelag Baltičkog mora kojeg čini oko 6.300 ostrva, protežu se četiri duboka zaljeva Bråviken, Slätbaken, Valdemarsviken i Gamlebyviken.

### Veća mjesta 
* Linköping (94.248) (broj stanovnika 2000)
* Norrköping (82.744)
* Motala (30.136)
* Finspång (12.796)
* Mjölby (11.828)

## Historija 
Östergötlands län osnovan je 1634. Nekada je nosio naziv Linköpings län, po imenu glavnog grada.

## Administrativna podjela 
Okrug je administrativno podijeljen na 13 općina. Najveća općina okruga je Linköping (137.949 stanovnika), a najmanja Ydre (3.859).
desno|270p

### Općine 
*Boxholm (5.242)
*Finspång (20.937)
*Kinda (9.889)
*Linköping (137.949)
*Mjölby (25.248)
*Motala (41.877)
*Norrköping (124.729)
*Söderköping (14.049)
*Vadstena (7.540)
*Valdemarsvik (8.157)
*Ydre (3.859)
*Åtvidaberg (11.711)
*Ödeshög (5.481)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Uprava okruga Östergötlands län
*Turistički portal Östergötland 
*www.regionfakta.com

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Göta kanal

**Göta kanal** (fon. *Joeta kanal*) je kanal koji protiče kroz švedsku regiju Götaland. Kanal je dug 190,5&nbsp;km, od kojih je 87,3&nbsp;km manuelno iskopano. Zajedno sa Trollhätte kanalom, Göta älv i Göta kanalom dobija se vodeni put dug 390&nbsp;km koji protiče poprijeko Švedske.

Göta kanal se proteže od gradića Sjötorpa na istočnoj obali jezera Vänern kroz manja jezera Boren, Roxen i Viken sve do  dvorca Mem kod Söderköpinga i ulijeva se u Baltičko more. Na ovoj streki se nalazi 58 brani, od kojih su dvije u Tåtorpu i Borensbergu manuelne, dok su ostale automatizovane. Duž kanale se također nalaze dva akvadukta, jedan u Ljungsbro i jedan u predgrađu Borensberga. Göta kanal se smatra jednim od najvećih švedskih građevinskih projekata svih vremena.

12. aprila 1810. grof Baltzar von Platen dobio je dozvolu za gradnju kanala. Zajedno sa arhitektom  Thomasom Telfordom odredio je putanju i nacrt kanala. Zamisao je bila da brodovi, koji su morali ploviti preko moreuza Öresunda i danskih voda do Baltičkog mora, izbjegnu plaćanje carine tzv. *Öresundstullen* Danskoj tako što će ploviti kroz švedsko područje sve do mora.

Kanal je otvoren 26. septembra 1832. Ukupan trošak izgradnje kanala je iznosio 9 miliona riksdalera (valuta iz 16. vijeka), što bi bilo oko 13,5 milijardi švedskih kruna (vrijednost 2005). 58.000 vojnika iz 16 raznih pukovnija (regimenata) je učestvovalo u gradnji kanala. Njihov udio je iznosio oko 7 miliona dnevnica (*dagsverke*), a jedna dnevnica je trajala 12 sati. I mora se napomenuti da su sva iskopavanja obavljana ručno. Kanal je bio završen tek nekoliko decenija prije pojave željeznice u Švedsku.

Kanal je postao popularna turistička atrakcija. Potrebna su četiri dana da bi se proputovalo duž čitavog kanala. Uvedene su i turističke linije Stockholm - Göteborg kroz kanal.

## Galerija 

Datoteka:Head office Gota kanalbolag Motala Sweden.JPG|Glavni ured Göta kanala u Motali
Datoteka:La2-bergs.jpg

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica Göta kanala
*Info o kanalu

Kategorija:Geografija Švedske
Kategorija:Västergötland
Kategorija:Östergötland
Kategorija:Kanali
Boren

mini|250p|Položaj Borena, zapadno se nalazi Motala
**Boren** (fon. *Buren*) je jezero koje se nalazi u švedskoj pokrajini Östergötland između gradova Borensberg i Motala. Površina jezera iznosi 28 km2, dok je navjeća dubina 14 m. Jezero je na 73 metra iznad mora.

Jezero je sastavni dio Göta kanala i rijeke Motala. Grad Borensberg, koji se nalazi na istočnoj obali jezera, je dobio ime po Borenu. Na južnoj strani jezera se nalazi rt Birgitta (*Birgittas udde*) i plemićko imanje Ulfåsa iz 12. vijeka. Tokom hladnih zimskih mjeseci jezero se smrzne i tako postaje popularno klizalište.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.ostergotland.info/Municipality.aspx?m=45633&a=105340
* https://aardvarchaeology.wordpress.com/wp-content/uploads/2017/12/rundkvists-castle-book-v-2017-12-14.pdf

Kategorija:Jezera u Švedskoj
Kategorija:Östergötland
Istigfar

**Estagfirullah** (, u prijevodu na bosanski: *"Allaha za oprost molim"*, ili jednostavno: *"Oprosti Bože"*) jedna je od često izgovaranih islamskih fraza. Vjernici muslimani izgovaraju je nakon završetka molitve (predaje selama), kao dovu:

* 
* trans: Esta-gfiru-l-Lahe - (3 puta), Allahumme Ente-s-Selamu ve minke-s-Selamu, tebarekte ja ze-l-dželali ve-l-ikrami
* bosanski: Allaha za oprost molim - (3 puta), Allahu, Ti si Mir i Ti ga daješ, blagodaran si Ti, Posjedovatelju veličine i plemenitosti.

## U svakodnevnom govoru 
Ova je dova ušla u svakodnevni govor, najčešće izgovarana (pogrešno) kao: *estagfirulla*, *estakfirullah*, *estakfirulla* ili čak samo *stakfirulla*. U takvom kontekstu riječ se izgovara sa potpuno pogrešnim značenjem, jer predstavlja usklik čuđenja, koji je u suprotnosti sa originalnim značenjem.

Također se često može čuti: **"Tobe jarabi - tobe estagfirullah"**, izraz koji također ima ulogu usklika čuđenja. Tobe ili tovbe je turcizirani oblik arapske riječi *tevba* što znači pokajanje, pa prema tome izraz *"Tobe jarabi - tobe estagfirullah"* znači *"Kajem se i od Allaha oprost tražim"*.

**Tevbe ja Rabbi**, ili češće **Tobe ja Rabbi** ili **tobe jarabi**, česta je fraza u svakodnevnom govoru Bošnjaka. U indirektnom prijevodu na bosanski jezik znači "Kajem ti se, o, Bože". Ovaj izraz sastavljen je od dvije arapske riječi: *tevba* (što označava pokajanje koje je dužan izvršiti svaki musliman ako učini kakav težak grijeh), te *ja, Rabbi* (što znači *o, Bože*, ili *o, Gospodaru*, pri čemu je "Rabb" jedno od imena za Allaha i najbliže se na bosanski jezik prevodi kao "Gospodar").

"Doći tobe" znači vratiti se na pravi put.

## Također pogledajte 
*Elhamdulillah
*Subhanallah

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.rijaset.ba Značenje riječi Subhanallah, Estagfirullah i Tobe Ja Rabbi 

Kategorija:Islamska terminologija
Ulvåsa

mini|300p|Dvorac Ulvåsa
**Ulvåsa** (fon. *Ulvosa*), stariji naziv Ulfåsa, je plemićko imanje južno od jezero Boren u općini Motala na zapadnom dijelu pokrajine Östergötland u Švedskoj. Prostire se na površini od oko 700 hektara, prekrivenog šumama i poljima.

Vjeruje se da imanje potiče iz 12. vijeka, ali se Ulvåsa prvi put spominje pod nazivom *Vlwasum* u dokumentu iz 14. vijeka. Ne zna se tačno porijeklo imena. Jedna varijanta je da je imanje dobilo ime po vitezu Ulf Gudmarssonu iz 14. vijeka ("Ulfs ås" tj. *Ulfov greben*), dok je druga varijante da naziv potiče od "Ulvs ås"  što bi u prevodu značilo *Vučji greben*.
Na imanju se još uvijek nalaze koplja, mreže i komadi tkanine (*lapptyg*) iz 18. vijeka, koji su korišteni u lovu na vukove. Tkanine, koje su oslikavale strašne figure, stavljane su na konopac oblikovan u slovo V. Konopac bi se kasnije vješao u šumu s ciljem strašenja vukova u već ranije pripremljene zamke.

## Izvor 
*von Essen, Agneta: "Ulfåsa: Ulfs eller Ulvarnas ås". Motala 1995. .

## Vanjski linkovi 
*Nordisk Familjebok, ugglanupplagan
*Ulvåsa.se 

Kategorija:Motala
Kategorija:Östergötland