Sekundarni rast

[thumb|upright=1.3|Sekundarni rast deblja [stabljika|stabljiku i korijen, obično ih čineći  drvenastim. Njime mugu biti zahvaćene i prepreke poput ovog metalnog stuba i uboda]]
**Sekundarni rast** – u botanici – je rezultat diobe ćelija u kambiju ili bočnih meristem, a koji uzrokuje debljanje stabljike  i korijena, dok je **primarni rast** onaj koji je rezultat ćelijskih dioba na vrhovima stabljika i korijena, uzrokujući njihovo izduživanje i stvara primarno tkivo. Sekundarni rast pojavljuje se u većini sjemenjača, ali ga obično nema kod  monokotiledona.  Ako imaju sekundarni rast, razlikuje se od tipskog uzorka ostalih sjemenjača.

Formiranje sekundarnih vaskularnih tkiva iz kambija karakteristična  je osobenost dikotiledona i golosjemenjača. Kod određenih  monokotiledona, vaskularna tkiva se također povećavaju nakon završetka primarnog rasta, ali kambij ovih biljaka je drugačije prirode. Kod današnjih  paprati,  ova je karakteristika rijetka, ali se javlja kod biljaka poput  rodova *Isoetes* i *Botrychium*.

## Bočni  meristemi
[thumb|Dijagram sekundarnog rasta [stabla prikazuje idealizirane vertikalne i horizontalne presjeke. Novo drvo dodaju, u svakoj sezoni rasta,  bočni meristemi, plutni kambii i vaskularni kambij.]]
Kod mnogih vaskularnih biljaka, sekundarni rast rezultat je djelovanja dva bočna meristema, plutnog i vaskularnog kambija. Nastao iz  bočnih meristema, sekundarni rast povećava opseg korijena ili stabljike biljke, a ne dužinski rast.  Sve dok bočni meristemi nastave proizvoditi nove ćelije, raste i promjer stabljike ili korijena. U drvenastim biljkama, ovaj proces proizvodi drvo, a biljku oblikuje u stablo sa zadebljanim deblom.

Budući da ovaj rast obično lomi epidermu stabla i korijena, biljkje sa sekundarnim rastom također razvijaju i kambij pluta. Plutrni kambij stvara zadebljale ćelije pluta da bi se zaštitila površinu biljke i smanjio  gubitak vode. Ako se ovo održava dugo godina, ovaj rast  može stvoriti sloj pluta. U slučaju plutovog hrasta ostvaruje se prinos pluta.

## Kod nedrvenastih biljaka
Sekundarni rast pojavljuje se i kod mnogih nedrvenastih biljaka, npr. paradajza,krompira, gomolja, mrkve glavnog korijena i slatkog krompira, gomoljastog korijena. Nekoliko dugovječnih listova imaju i sekundarni rast.

## Nenormalni  sekundarni rast
[thumb|upright|[Arecaceae|Palme (na slici  *Roystonea regia* ) povećavaju prečnik debla razdvajanjem i povećanjem tkiva parenhima, bez stvarnog sekundarnog rasta (proizvodnje  sekundarnih vaskularnih traka – sekundarnog  ksilema i floema – sa posljedičnim uvećanjem krošnje i korijenovog sistema).]]
**Nenormalni sekundarni rast** ne slijedi obrazac dijeljenja jednog vaskularnog kambija koji proizvodi kslem iznutra i floem izvana kao kod lignofitnih  predaka. Neke dikotiledone imaju abnomalan sekundarni rast, npr. u  rodu *Bougainvillea*  formira se niz kambija izvan najstarijeg floma.

Predačke  monokotiledone izgubile su svoj srednji rast i njihove zvjezdaste krošnje (stele) promijenile tako da se ne mogu povratiti bez većih promjena do  kojih će vjerojatno doći. Monokotiledone  ili nemaju sekundarni rast, kao što je slučaj predaka, ili imaju "anomalan sekundarni rast" neke vrste, ili, u slučaju palmi, povećavaju svoj promjer u onome što se naziva nekakvim sekundarnim rastom ili onim koji ne ovisi o definiciji datog pojmu. Palmina stabla povećavaju  prečnik debla zbog podjele i uvećanja parenhimskih  ćelija, što se naziva „primarni gigantizam“. oili, ponekad  "difuzni sekundarni rast". U nekim drugim stabljikama monokotiledona, kao u rodovima  *Yucca* i *Dracaena* parenhim izvana. Neke stabljike monokotiledona povećavaju  promjer  zbog aktivnosti meristema primarnog zadebljanja, koji je izveden iz apikalnog meristema.

## Također pogledajte
* Kambij
* Korijen
* Stabljika
* Tiloza
* Dendrohronologija
* Herbhronologija

## Reference
Kategorija:Botanika
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Fiziologija biljaka
Kategorija:Tkiva