Sunce

mini|desno|300px|Sunce
**Sunce** je središnja zvijezda našeg planetarnog sistema - Sunčevog sistema. Osim Zemlje i drugih planeta, oko Sunca kruže i asteroidi, komete, meteori, transneptunski objekti u Kuiperovom pojasu i čestice prašine.

Sunce je gotovo savršena kugla (razlika između ekvatora i pola je samo 10&nbsp;km) i sastoji se od plinovite vruće plazme, koja je isprepletena s magnetnim poljima. Prečnik mu iznosi oko 1.392.000&nbsp;km, što je za 109 puta više od Zemlje, a ima masu od oko 2×1030 kilograma, što je za 330.000 puta više od Zemlje, a to predstavlja 99,86 % mase cijelog Sunčevog sistema. Po hemijskom sastavu ¾ mase Sunca čini vodik, dok je ostatak uglavnom helij, a manje od 2 % čine teži elementi kao što su kisik, ugljik, neon, željezo i drugi.

Prema spektralnoj klasi, Sunce spada u klasu G2V odnosno klasu *žutog patuljka*, zato što je vidljiva svjetlost najizraženija u žutozelenom dijelu spektra, iako je ukupno svjetlost sa Sunca bijela, zbog raspršenja svjetlosti u Zemljinoj atmosferi izgleda žuto na plavoj podlozi neba. Spektralna oznaka G2 pokazuje površinsku temperaturu, koja iznosi 5.778 K (5.505&nbsp;°C), dok oznaka V pokazuje da je Sunce, kao i većina drugih zvijezda, u glavnom nizu (Hertzsprung-Russellov dijagram) i da stvara energiju nuklearnom fuzijom, pretvarajući hidrogen u helij. U jezgri Sunca, svake sekunde izgori 4,3 milijarde kg vodika, pretvarajući se u helij. Iako su nekada astronomi smatrali da je Sunce mala i beznačajna zvijezda, ispostavilo se da je Sunce svjetlije od 85 % zvijezda u Mliječnom putu, a većina zvijezda spada u crvene patuljke.  Apsolutna magnituda ove zvijezde je +4,83, ali s obzirom da nam je Sunce puno bliže od ostalih zvijezda, vidimo ga kao najsjajnije nebesko tijelo s prividnom magnitudom -26,74. Vanjski dio Sunčeve atmosfere, koji zovemo korona, stalno ispušta dio plazme u svemir u obliku Sunčevog vjetra, kao struju električki nabijenih čestica koja se širi do otprilike 100 astronomskih jedinica (AJ – udaljenost od Zemlje do Sunca). Balon međuzvjezdane materije koju stvara Sunčev vjetar naziva se heliosfera: to je najveća neprekidna struktura u Sunčevom sistemu. Osim Zemlje i drugih planeta, oko Sunca kruže i asteroidi, komete, meteoroidi, trans-neptunski objekti u Kuiperovom pojasu i čestice prašine.

## Fizičke osobine 
Sunce je zvijezda glavnog niza, spektralnog tipa G2, što znači da je nešto veća i toplija od prosječne zvijezde, ali nedovoljno velika da bi pripadala tzv. "divovima". Životni vijek zvijezda ovog spektralnog tipa je oko 10 milijardi godina, a budući da je Sunce staro oko 5 milijardi godina, nalazi se u sredini svog životnog ciklusa.

**Hemijski sastav:**

## Sunčev ciklus 
Promjene koje se opažaju na Suncu nazivaju se Sunčeva aktivnost, a odvijaju se periodično u cikusima prosječne dužine 11 godina. Ciklusi variraju u dužini, između 8 i 15 godina. Ove promjene obuhvataju:

* količinu izračene energije
* brojnost i raspored pjega
* brojnost sunčevih baklji
* oblik i veličinu korone

Vremenski period najveće aktivnosti naziva se *Sunčev maksimum*. Može trajati nekoliko godina, u zavisnosti od aktivnosti pjega i baklji. Postoje i duža periodična razdoblja Sunčeve aktivnosti. U historiji je poznat *Maunderov minimum*, razdoblje u drugoj polovini 17. vijeka tokom kojeg je broj Sunčevih pjega bio izuzetno mali. Zbio se istovremeno sa periodom hladnih godina, nazvanog malo ledeno doba. Nije sasvim jasno da li su klimatske promjene bile uzrokovane ekstremno niskom Sunčevom aktivnošću.

## Sastav Sunca 
mini|desno|300px|Građa Sunca
Sunce se može podijeliti na veći broj slojeva, prema uvjetima koji u njima vladaju. Granice među njima nisu jasno ocrtane i postoje prijelazna područja. Sunce nema čvrstu površinu, pa se kao granicu na kojoj počinje atmosfera uzima najviši sloj koji je još uvijek optički neproziran.

Također, Sunce se ne može tačno ograničiti jer njegov gušći dio prelazi u rjeđu atmosferu, a iza nje se daleko prostire područje u kojem djeluje *Sunčev vjetar*.

### Jezgra 
Do četvrtine poluprečnika Sunca prostire se jezgro, područje visoke temperature, oko 15,6 miliona K i pritiska 1016 Pa. U takvim uvjetima odvija se fuzija vodika u helij. Spajanjem 4 protona (jezgra atoma hidrogena) nastaje jedno jezgro atoma helija (2 protona i 2 neutrona), pri čemu se oslobađaju subatomske čestice i energija u obliku gama-zračenja.

Unutrašnji dio Sunca se može podijeliti na tri dijela.

### Sunčev vjetar 
Sunčev (solarni) vjetar je struja čestica izbačenih velikom brzinom iz gornjih slojeva Sunčeve atmosfere, uglavnom elektrona i protona. Iako je ovaj gubitak mase Sunca gotovo beznačajan i gustoća Sunčevog vjetra malehna, čestice se kreću velikim brzinama i izazivaju vidljive efekte na tijelima u Sunčevom sistemu. Poznatiji efekti Sunčevog vjetra su polarna svjetlost i usmjeravanje repa komete suprotno od Sunca.

U blizini Zemlje Zemljino magnetsko polje zarobljava čestice Sunčevog vjetra i usmjerava ih prema magnetskim polovima. Budući da se čestice Sunčevog vjetra kreću brzinama oko 900&nbsp;km/s, Otkrio je da se nalaze na površini Sunca i da se kreću od istoka ka zapadu. Ovo kretanje ima veze sa rotacijom Sunca sa periodom od 27 dana u odnosu na Zemlju odnosno 25 u odnosu na zvijezde.
Scheiner je početkom 17. vijeka otkrio da pjege u većim heliografskim širinama rotiraju manjom ugaonom brzinom u odnosu na one u blizini ekvatora. Richard Christofer Carrincton proveo je prva značajna ispitivanja diferencijalne rotacije. Rotacija polarnih dijelova traje oko 36 dana, a ekvatorskih 25.43 dana.

Siunčeve pjege pojavljuju se i nestaju. Tamnije su zbog kontrasta prema fotosferi. Zrače manje u odnosu na fotosferu, a temperatura im je od 3,5 - 4000 kelvina oko 2000 kelvina manje od okoline. U njenom središtu izvire ionizirani gas, a s njim se prenose silnice magnetnog polja koje ima magnetnu indukciju 0,4 tesla. To nije najveća vrijednost koju dostiže Sunce. Magnetno polje je ravnomjerno raspoređeno samo u pjegama. Ono je koncentrirano i po rubovima supergranula. To su cjevaste silnice dimenzija oko 500&nbsp;km. Magnetna indukcija ovdje je 0,1 tesla. Pjege se pojavljuju kao pore. Neke ostanu takve, a neke rastu.
One se sastoje od
# Umbra (sjenka) je središnji dio. Od penumbre je sjajnija. U njoj se mogu javiti sjajnije tačke, a sastoji se od granula.
# Penumbra(polusjenka) imaju vlaknastu strukturu i šire se radijalno od centra pjege, a nastavljaju se u fotosferske granule.
Nakon dva dana pjege dostižu maksimum magnetne aktivnosti. Traju nekoliko sati - 6 mjeseci (prosječno oko 10 dana).
Formiraju se u grupe. Oko pjege s jačim magnetnim poljem okupljaju se slabije i traju koliko traje pjega unutar grupe.

Novi ciklus počinje prije nego što nestanu sve pjege predhodnog. On može biti jedanaestogodišnji   ili stogodišnji. Postojalo je vrijeme kada se one nisu vidjele. Taj period bio je od 1650. do 1715. godine.

## Također pogledajte 
* Spisak pomračenja Sunca u 21. vijeku

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* SOHO (solarni i heliosferični satelit) na oficijelnoj stranici američke svemirske agencije NASA učitano 14.01.2014 
* Nacionalni sunčev observatorij  učitano 14.01.2014 
* Sunce na portalu Astronomic Cast koji objavljuje emisije o astronomiji učitano 14.01.2014 
* Zbirka dobrih fotografija Sunca s različitih institucija na portalu Boston učitano 14.01.2014 
* Portal projekta ACRIM koji se bavi istraživanjem Sunčeve svjetlosti   učitano 14.01.2014 
* Edukativna stranica o Suncu Sun-Trek  učitano 14.01.2014 
* Solarni institut u Švedskoj koji posjeduje SST (Swedish Solar Telescope) teleskop za posmatranje Sunca sa objektivom od 1 metra učitano 14.01.2014 
* Animacija koja opisuje sastav Sunca  učitano 14.01.2014 
* Video o razvoju Sunca na portalu Youtube. Postavljen od Helmuta Schlattla saradnika na Max-Planck institutu u Njemačkoj učitano 14.01.2014 
* Sunčeva transportna traka. Opis transporta materije unutar Sunčevih zona na oficijelnoj stranici američke svemirske agencije NASA učitano 14.01.2014 


Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti poznati od antike
Kategorija:Izvori svjetlosti
Kategorija:Svemirska plazma
Kategorija:Zvijezde G-tipa glavnog niza
Kategorija:Zvijezde s tradicionalnim nazivom