Endometrij

**Endometrij** (grč. ἐνδο - *endo* = unutra + μήτρα – *matra* = maternica) je unutrašnja sluzna membrana sisarske maternice.
## Struktura
### Histologija
[mini|desno|Veliko povećanje ogoljenog endometrija pod uticajem vanjskog [progesterona (pilulama oralne kontracepcije), H&E boja.]]
[mini|desno|Malo povećanje ogoljenog endometrija, [H&E boja.]]
Endometrij se sastoji od jednog sloja cilindričnog (kolumnog) epitela i strome na kojoj počiva. Stroma je sloj vezivnog tkiva; debljina joj varira prema hormonskim uticajima. Jednostavne cjevaste maternične žlijezde dolaze iz površine endometrija do baze strome, koja također nosi bogate zalihe krvi spiralne arterije. U žena u reproduktivnoj dobi, dva sloja endometrija se mogu razlikovati, a javljaju se samo u endometriju koji oblaže šupljinu maternice, a ne u sluznici maternice (Falopijeve) tube:
* *Funkcijski sloj* je u uz materničnu šupljinu. Obnavlja nakon završetka menstruacije tokom prvog dijela prethodne menstruacijskog ciklusa. Proliferacija je izazvana estrogenom (folikulska faza ciklusa), a kasnije promjene u ovom sloju su stvorenog progesterona iz žutog tijela -*corpus luteum* (lutealna faza). Prilagođen je pružaju optimalnog okruženja za ugradnju i rast embriona. Ovaj sloj se potpuno izliva tokom menstruacije.
**Bazni sloj* je u priljubljen uz zid maternice i ispod funkcijskog sloja, a ne odbacuje se u bilo kojem dijelu menstrualnog ciklusa; iz njega se razvija funkcijski sloj.

U nedostatku progesterona, arterije za opskrbu krvlju u funkcijskom sloju se sužavaju, tako da ćelije u tom sloju postaju ishemijske i umiru, što dovodi do menstruacije.

Faze menstrualnog ciklusa je moguće identificirati posmatranjem histoloških razlika u svakoj fazi:

Horionsko tkivo može rezultirati u vidljive endometrijske promjene poznate kao Arias-Stella reakcija, koja može biti slična kanceru. Historijski, ova promjena je nekada bila dijagnosticirana kao endometrijski kancer, a važna je samo u onoj mjeri u kojoj se ne treba pogrešno dijagnosticirati rak.

## Funkcija
Endometrij je najdublji žlezdani sloj i funkcionira kao obloga maternice, sprečava priraslice između suprotnih zidova maternice, čime održava prohodnosti maternične šupljine. Tokom menstruacijskog ciklusa ili estrusni ciklus estrusnog ciklusa, endometrij zadebljava u krvnim sudovima bogati, žljezdani sloj tkiva. To predstavlja optimalno okruženje za implantaciju blastocista po njegovom dolasku u maternicu. Endometrij je centralni, ehogeni (otkriva se pomoću ultrazvučnog skenera), a ima prosječnu debljinu od 6,7&nbsp;mm.
Tokom trudnoće, žlijezde i krvni sudovi u endometrij daljie rast u veličini i broju. Sudovni prostori se stapaju i postaju međusobno povezani, formirajući posteljicu, koja embrion i fetus opskrbljuje kisik om i hranjivim tvarima.

### Ciklus
Endometrijska struktura prolazi cikličnu regeneraciju. Ljudi i drugi veliki majmuni imaju menstrucijski ciklus, dok većina drugih sisara imaju estrusni ciklus. U oba slučaja, endometrij se u početku razmnoži pod uticajem estrogena. Međutim, kada dođe ovulacija, osim estrogena, jajnik će početi proizvoditi progesteron. To mijenja proliferativni obrazac endometrija u sekrecijsku oblogu. Na kraju, ta obloga pruža gostoljubivo okruženje za jedan ili više blastocista.

Ako se blastocisti ne implantiraju i povratna informacija za tijelo sa ljudskim kortiko-gonadotropina [hCG] i nastavi povratne informacije tokom trudnoće placentnim progesteronom i estrogenom, endometrijska obloga se ili reapsorbira (estrusni ciklus) ili odlijeva (menstruacijski ciklus). U ovom drugom slučaju, proces prolijevanja uključuje probijanje sluznice, kidanjem malih vezivnih krvnih sudova, uz gubitak tkiva i krvi koji izlaze kroz vaginu. Čitav proces se dešava u periodu od nekoliko dana. Menstruacija može biti praćen nizom kontrakcija maternice, što pomaže istiskivanje menstruacijskog endometrija.
U slučaju implantacije, međutim, endometrijska obloga se ne apsorbira niti odliva. Umjesto toga, ona ostaje kao 'decidua' ', koja postaje dio posteljice; pruža podršku i zaštitu trudnoće.

Ako postoji neadekvatna stimulacija sluznice, zbog nedostatka hormona, endometrij ostaje tanak i neaktivan. Kod žena, to će dovesti do amenoreje ili odsustva menstruacije. Nakon menopauze, obloga se često opisuje kao atrofna (zakržljala). Nasuprot tome, endometrij koji je stalno izložen estrogenu, ali ne i na progesteronu, može postati prebujan. Dugotrajna upotreba oralnih kontraceptiva sa visoko potentnim progestinom također može izazvati atrofiju endometrija.

Kod čovjeka, ciklus izgradnje i rasterećenja obloge endometrija traju u prosjeku 28 dana. Kod raznih sisara, ndometrij se razvija različitom brzinom. Na njegovo formiranje ponekad utiču godišnja doba, klima, stres i drugi faktori. Endometrij sam proizvodi određene hormon e na različitim tačkama duž ciklusa. Ovo utječe na druge dijelove reprodukcijskog sistema.

## Patologija 
*Adenomioza je rast endometrija u mišićni sloj maternice (miometrij).
*Endometrioza je izrastanje endometrijskog tkiva izvan maternice.
*Endometrijska hiperplazija
*Endometrijski kancer je najčešći rak ženskog spolnog trakta kod čovjeke.
*Ashermanov sindrom, poznat i kao known as unutarmaterična adhezija javlja se kada je instrumentacijski oštećen ili inficiran (npr. endometrijska tuberkuloza) resultirajući endometrijskom sklerozom i prianjanjem i djelomičnim ili potpunim uništenjem maternične šupljine.

*Tanki endometrij* može se definirati kao endometrij čija je debljina manja od 8&nbsp;mm. To se obično javlja nakon menopauze. Tretmani koji mogu poboljšati debljinu endometrija uključuju vitamin E, L-arginin i sildenafilni citrat 
Za dijagnozu poremećaja endometrija može se primijeniti profiliranje ekspresije gena upotrebom cDNK mikrozračenja.

Europsko društvo za menopauzu i andropauzu (EMAS) je realiziralo vodič sa detaljnim informacijama za procjenu stanjaendometrija. Manja debljina endometrija (EMT) od 7&nbsp;mm smanjuje stopu trudnoća u oplodnji *in vitro* u omjeru od približno 0,4 u odnosu na EMT sa preko 7&nbsp;mm. Međutim, takve mala debljina javlja se rijetko, a smatra se da nije opravdana rutinska upotreba ovog parametra. An endometrija debljina (EMT) od manje od 7&nbsp;mm smanjuje stopa trudnoća u in vitro oplodnje od strane omjer od približno 0,4 u odnosu na EMT od preko 7&nbsp;mm. Međutim, takve male debljine rijetko javlja, a bilo rutinsku upotrebu ovog parametra.
## Ostala klinička upotreba 
thumb|*Trostruko-linijsko* mjerenje endometrija od 7mm
Promatranje endometrij prema poprečnom ultrazvučnom pregledu se koristi kada se upravlja lijekovima za plodnost, kao što je oplodnja in vitro. U vrijeme embriotransfera, povoljno je imati endometrijum debljine između 7 i 14&nbsp;mm * trolinijske* konfiguracije, što znači da endometrij sadrži komponentu koja je obično prikazana kao svjetla linija u sredini, okružena sa dvije ili više tamnijih linija. *Trolinijski* endometrij odražava odvajanje *stratum basalis* i funkcijskog sloja, a također se posmatra i u periovulacijskom razdoblju srednjeg rasta razine estradiola, a nestaje nakon ovulacije.
## Dodatne slike

Datoteka:HumanEmbryogenesis.svg|Početni stadij embriogeneze čovjeka
Datoteka:Gray1169.png|Presjek sluzne membrane ljudske maternice
Datoteka:Endometrial adenocarcinoma (1).jpg|Endometrijski adenokarcinom iz biopsije.
Datoteka:Uterus (endometrium).JPG|Mikrografija endometrija
Datoteka:Endometrium_ocp_use2.jpg|Mikrografija ogoljenog endometrija pod uticajem spoljašnjeg dodavanja progesterona. 
Datoteka:Endometrium_ocp_use1.jpg|Mikrografija ogoljenog endometrija pod utivajem vanjskog prpgesterona.
Datoteka:Endometrial stromal condensation high mag.jpg|Mikrografski prikaz kondenzacije endometrijske viđene tokom menstruacije.

## Također pogledajte
*Maternica
*Mezometrij
*Menstruacija
## Reference
## Vanjski linkovi
* Histology at utah.edu. Slide is proliferative phase - click forward to see secretory phase

Kategorija:Anatomija
Kategorija:Sisarski ženski sistem reprodukcije
Kategorija:Karlica