Bočne komore

mini|400px|Položaj bočnih komora (crvrne)
**Bočne komore** ili često **lateralne komore** su dijelovi komorskog sistema mozga sisara. Sadrže ih obje moždane hemisfere, po jednu. Označavaju se kao prva i druga moždana komora, koje su veće i od treće i od četvrte moždane komore.

Svaka bočna komora liči na strukturu u obliku slova C koja počinje u gornjem rogu temporalnog režnja, putuje kroz tijelo tjemenog i čeonog režnja, a na kraju završava na intraventrikulskim otvorima, gdje se svaka očna komore povezuje sa centralnom trećom komorom. Duž zadnjeg roga, proteže unazad u potiljačni režanj, a prednji rog bočne komore se proteže dalje u frontalni režanj.

## Struktura
thumb|left|Rogovi bočnih komora
thumb|right|Bočne komore su povezane sa trećom komorompreko međukomornih otvora (foramina).
Svaka lateralna komora ima tri roga – kornusa. Oni mogu biti u komori ili proširenja režnja.

**Prednji (anteriorni) rog lateralne komore** ili **frontalni rog**, prolazi naprijed i sa strane, sa blagim nagibom prema dolje, iz međukomorskog otvora u čeonom režnju i savija se oko prednje strane kaudatnog jezgra. Njegov pod formira gornju površinu dijela *corpus callosum* (u rostrumu ovog tijela). Medijalno je ograničen prednjim dijelom *septum pellucidum*, a bočno – glavom kaudatnog jezgra. Svoj vrhunac doseže na zadnjoj površini strukture korpus kalozum.

**Zadnji rog lateralne komore** ili **okcipitalni rog**, prelazi u okcipitalni režanj. Njegov pravac je unazad i bočno, a zatim na medijalni odjeljak. Krov formiraju vlakna corpus callosum koja prolaze na sljepoočni i potiljačni režanj. Na njenom medijalnom zidu je uzdužna *eminencija*, u malom hipokampusu, koji je involucija komorskog zida proizvedenog od kalkarine brazde. Iznad ove hvataljke (forcepsa) zadnjeg *corpus callosum*, prolazi kroz orbitu za ulazak u potiljačni režanj, izazivajući još projekcija, u vijugi zadnjeg roga. Kalkarine vijuge zadnjeg roga su izuzetno varijabilne u stupnju svoje razvijenosti; u nekim slučajevima one su slabo definirane, u drugim istaknute.

**Donji rog lateralne komore** ili *temporalni/sljepoočni rog *, je najveći od rogova. Prelazi u sljepoočni režanj, formirajući krivinu krajem zadnjeg dijela talamusa. Prvo polazi unazad, lateralni dio, i naniže, a onda se zakrivljuje na oko 2,5&nbsp;cm od tjemena temporalnog režnja. Njegov ravac pružanja je prilično dobro naznačen na površini mozga – gornjom sljepoočnom brazdom. Krov se formira uglavnom od donje površine obloge *corpus callosum*, ali i repa kaudatnog jezgra i terminalnih pruga, a svojim dodacima se produžava se naprijed u krov sljepoočnog roga; rep caudatnog jezgra veže putamen. Njegov gornji sloj  predstavljaju sljedeći dijovi: hipokampus, fimbria hipokampusa, kolateraln eminencija i pleksus mrežnjače. Kada se ukloni pleksus mrežnjače, vidi se rascjep poput otvora, uz medijalni zid temporalnog roga; ova pukotina predstavlja donji dio koroidne pukotine.

Tijelo bočne komore je centralni dio, samo zadnji frontalnom rogu. Trougao bočnih komora prostor definiransljepoočnim i potiljačnim rogom (nazad) i tijelom lateralne komore (sprijeda). *Cella media* je centralni dio lateralne komore. Ependimi, koji pokrivaju unutrašnjost bočnih komora, su epitelne ćelije.

### Razvoj 
Bočne komore, slično kao i drugi dijelovi ventrikulskog sistema mozga, razvijaju se od centralnog kanala neuralne cijevi. Naime, bočne komore potiču iz dijela cijevi koja je prisutna u prozencefalonu u razvoju, a potom u telencefalonu.

U prva tri mjeseca prenatalnog razvoja, centralni kanal se širi u lateralne, treću i četvrtu komoru, povezane tanjim kanalom. U bočnim komorama, pojavljuju se specijalizirana područja – pleksus mrežnjače – koja proizvode likvor. Ako je njegova proizvodnja veća od reapsorpcije ili njegovo stvaranje blokirano, može nastati  proširenje komora i pojave hidrocefalusa. Fetusne lateralne komore se mogu dijagnosticira pomoću linearnog ili planarnog mjerenja.

## Klinički značaj 
Volumen bočnih komora se zna povećavati s dobi. Također su uvećane i u velikom broju neuroloških stanja, kod kojih su prosječno veće kod pacijenata sa shizofrenijom, bipolarnim poremećajem, glavnim depresivnim poremećajem i Alzheimerovom bolešću.
 
Strukture ventrikulskog sistema su embriološki  izvedene iz neuronskih kanala, centralne nervne cijevi.

## Dodatne slike 

 Datoteka:Gray735.png|Prikaz moždanih šupljina, odozgo
 File:Lateral ventricles.jpg|Lateral ventricles
 Datoteka:Slide1ff.JPG|Bočne komore
 Datoteka:Slide7ff.JPG|Sljepoočni rog očne komore
Datoteka:Slide11qq.JPG|Bočne komore
 Datoteka:Brain dissected after Prof. Nicolas method 2.jpg|Disecirani mozak po Nicolasovom postupku – drugo parče 

## Također pogledajte
*Mozak
*Treća komora
*Četvrta komora

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Mozak