Trnovo (Federacija Bosne i Hercegovine)

**Trnovo** je naseljeno mjesto i jedna od devet općina u kantonu Sarajevo.

Potpisivanjem mirovnog sporazuma prijeratna općina Trnovo podjeljena je u dva dijela. Od prijeratnih pet mjesnih zajednica, četiri su se našle u Federaciji Bosne i Hercegovine, dok je mjesna zajednica Trnovo oformila novu općinu u Republici Srpskoj. Administrativne funkcije se obavljaju u naselju Dujmovići gdje je i sjedište općine.

## Geografija 
Općina Trnovo nalazi se oko 30&nbsp;km jugoistočno od Sarajeva. Zauzima površinu od 337&nbsp;km2. Na području općine ima 56 naseljenih mjesta. Naselja su organizirana u 4 mjesne zajednice (MZ Šabići, MZ Dejčići, MZ Trnovo i MZ Delijaš). Trnovo se nalazi na planinskim obroncima Bjelašnice, Igmana, Visočice, Treskavice i Jahorine.

Općina Trnovo obiluje izvorima pitke vode. Riječni tokovi su Željeznica, Crna Rijeka i Bijela Rijeka, koje teku prema Crnom moru te Rakitnica, koja teče prema Jadranskom moru, kao i tri planinska glacijalna jezera.

Općinu karakteriše kontinentalna klima, koja sa porastom nadmorske visine prelazi u oštru planinsku klimu alpskog tipa.

## Historija 
Područje Trnova ima kontinuitet naseljenosti od prahistorijskog doba, bogato je srednjovjekovnim i osmanskim spomenicima, a u 20. stoljeću doživjelo je teška ratna razaranja i velike demografske promjene.

### Najstarija historija 
Na području Trnova evidentirani su tragovi života još iz paleolita i drugih prahistorijskih razdoblja. Među značajnijim lokalitetima navode se prahistorijska gradina u Šišićima, paleolitsko nalazište Ruda Glavica kod Tošića, Gradina Prečani te Gradac u Bogatićima. Iz srednjeg vijeka potječu utvrda Gradac Trnovo i nekropole sa stećcima u Šabićima i na području Rakitnice.

### Rat u Bosni i Hercegovini 
#### Početak rata 
Trnovo je bilo među općinama zahvaćenim ratom već u proljeće 1992. godine. Prema nalazima Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, u martu i aprilu 1992. i srpske i bošnjačke snage podigle su punktove u Trnovu i njegovoj okolini. U isto vrijeme formirana je i zasebna srpska policijska struktura, smještena u zgradi doma kulture, a u lokalnim političkim strukturama tražena je podjela općinske uprave po etničkim linijama.

## Kultura 
### Nacionalni spomenici 
## Stanovništvo 
Po popisu stanovništva iz 1991, općina Trnovo (u to vrijeme jedna od 5 prigradskih općina Grada Sarajeva) imala je 6.991 stanovnika, raspoređenih u 63 naselja. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, općina Trnovo je podijeljena. Veći dio općine Trnovo ušao je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine. U sastav Republike Srpske ušla su naseljena mjesta: Bogatići, Grab, Jablanica, Kijevo, Klanac, Milje, Podivič, Rajski Do, Tošići, Turovi i Ulobići, te dijelovi naseljenih mjesta: Trnovo i Vrbovnik. Od ovog područja formirana je općina Trnovo (RS).

### Nacionalni sastav stanovništva - općina Trnovo 
### Nacionalni sastav stanovništva - naseljeno mjesto Trnovo 
## Također pogledajte 
* Kanton Sarajevo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Trnovo
* Zvanična stranica Olimpijskog centra Bjelašnica

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Kantonu Sarajevo
*
Kategorija:Bivše prigradske općine Sarajeva