open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Subhanallah

'''Subhan'Allah'* () je termin iz arapskog jezika koji u prijevodu na bosanski znači *"Sva slava pripada Allahu"''.

Ovo je česta fraza svih muslimana svijeta. Bosanski muslimani je najčešće koriste kao izraz čuđenja, dok je u arapskih muslimana ova fraza izraz olakšanja, radosti i pomoći nakon teških perioda.

## Ova fraza u molitvama 
### Tokom hutbe 
Ova fraza se može čuti više puta tokom hutbe Džuma-namaza, i to u njenom dijelu na arapskom jeziku.

### Tokom Zikra 
Tokom zikra, odnonosno slavljenja i veličanja Boga, muslimani u svijetu, a posebno u Bosni i Hercegovini gdje se taj zikr vrši grupno u džamiji izgovaraju 33 puta ovu frazu uz još dvije fraze: Elhamdulillah i Allahu Ekber.

## Također pogledajte 
*Elhamdulillah
*Estagfirullah

## Vanjski linkovi 
* http://www.rijaset.ba Značenje riječi subhanallah, estagfirullah, tobe ja rabbi

Kategorija:Islamska terminologija
Okrug Kronoberg

**Okrug Kronoberg** () je okrug na jugu Švedske. Glavni grad okruga je Växjö.

## Geografija 
Okrug Kronoberg pokriva jugozapadni dio pokrajine Småland. Okrug graniči s okruzima Blekinge i Skåne na jugu, Halland na zapadu, Kalmar na istoku i Jönköping na sjeveru.

### Najveći gradovi 
* Växjö (51.790) (broj stanovnika 2000)
* Ljungby (14.485)
* Älmhult (8.277)
* Alvesta (7.743)

### Općine 
mini|desno|184x184px|Općine okruga Kronoberg.
* Alvesta (18.759)
* Lessebo (8.150)
* Ljungby (27.062)
* Markaryd (9.573)
* Tingsryd (12.812)
* Uppvidinge (9.558)
* Växjö (77.724)
* Älmhult (15.364)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Historija 
mini|168x168px|Ruine dvorca Kronoberg.

Okrug je osnovan 1674. Ime je dobio po ruinama srednjovjekovnog dvorca Kronoberg kod Växjöa, na malom ostrvu u jezeru Helgasjön.

## Stanovništvo 
Okrug Kronoberg je jedan od četiri okruga s najmanjom stopom naseljenosti. U okrugu živi 179.500 stanovnika na površini od 8.458&nbsp;km2, te gustoća naseljenosti iznosi 21 stanovnik na km2.

## Privreda 
Najrazvijeniji grad okruga Kronoberg je Växjö. Ostali dijelovi okruga su već slabije razvijeni, kao posljedica visoke stope nezaposlenosti i smanjenja broja stanovnika. Šumska industrija je oduvijek bila jedna od najvažnijih privrednih grana okruga, što i nije čudno, jer 72% površine okruga je pokriveno šumama, dok preostalih 28% čine jezera (25%) i naselja (3%). Međutim, početkom januara 2005. šumsku industriju je teško pogodioorkan Gudrun. Noći između 7. i 8. januara orkan je porušio i oštetio 160.000 hektara šume, što je otprilike 300.000 nogometnih stadiona.

## Saobraćaj 
Kronoberg je važan tranzitni okrug, jer se u okrugu ukrštaju autoput E4 i magistralni putevi R23 i R25. Kroz okrug prolaze i dvije važne željezničke pruge: Malmö - Katrineholm i Göteborg - Kalmar/Karlskrona.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* okružna uprava Kronoberg

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Općine u Srbiji

## Spisak općina 
### Kosovo
## Također pogledajte 
* Upravni okruzi u Srbiji
* Gradovi u Srbiji
* Statistički regioni Srbije
* ISO 3166-2:RS

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Administrativna podjela Srbije
Elhamdulillah

**Elhamdulillah** () u prijevodu na bosanski znači *"Hvala Bogu"*, ili *"Sva zahvala pripada Bogu"*. Ovo je slično hebrejskom Haleluja.

Fraza je prvi put spomenuta u prvom ajetu prve sure u Kur'anu.

## Upotreba 
Muslimani širom svijeta koriste ovu frazu u mnogim situacijama:
:**Prilikom kihanja** - onaj koji je kihnuo treba reći *Elhamdulillah*. Moderni učenjaci smatraju da ovo ima veze sa naučnom činjenicom da se srce prilikom kihanja na trenutak zaustavi, te ovo predstavlja zahvalu Bogu zbog nastavka života, postoji i fraza koja se izgovara prilikom istog čina yerha muke Allah - Allah ti se smilovao
:**Prilikom buđenja** - prilikom buđenja vjernici izgovaraju dovu koja u prijevodu na bosanski znači: *Hvala Allahu koji nam daje život, nakon što nam je dao smrt (san)...*
:**Prilikom susreta** - muslimani na standardno pitanje *Kako ste?* uobičajeno odgovaraju sa *Hvala Allahu*.
:**Prilikom molitve** - vjernici tokom molitve (namaza) na stajanju svaki puta uče suru el-Fatihu u kojoj su prve riječi: *Hvala Allahu, gospodaru svjetova...*
:**Povodom sretnog događaja** - muslimani uzvikuju ovu frazu, želeći na taj način zahvaliti Bogu na sretnom ishodu događaja.

## Također pogledajte 
* Subhanallah
* Istigfar

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Blagodeti izgovaranja Elhamdulillah 

Kategorija:Islamska terminologija
Međunarodni pokret Crveni krst i Crveni polumjesec

mini|250px|Simbol Crvenog krsta i Crvenog polumjeseca
**Međunarodni pokret Crveni krst i Crveni polumjesec** je međunarodni humanitarni pokret sa oko 97 miliona volontera širom svijeta koji štite ljudski život i zdravlje, osiguravaju da se poštuje ljudsko biće i sprečavaju ljudsku patnju, a sve bez diskriminacije bazirane na nacionalnosti, rasi, spolu, vjerskim opredjeljenjima, klasi i političkim mišljenjima.

Pokret Crvenog krsta i Crvenog polumjeseca obuhvata sve organizacije povezane sa crvenim krstom:

* Međunarodni komitet Crvenog krsta - ICRC
* Međunarodna konferencija udruženja Crvenog krsta i Crvenog polumjeseca - IFCR
## Historija 
Međunarodni komitet crvenog krsta (ICRC) je privatna humanitarna institucija utemeljena 1863. u Ženevi, Švicarska. Osnivači su Henry Dunant i Gustave Moynier. Njegov 25-člani komitet ima jedinstveni autoritet na temelju međunarodnog humanitarnog prava da štiti život i dostojanstvo žrtava međunarodnih i internih oružanih sukoba. ICRC je nagrađen Nobelovom nagradom za mir u tri slučaja (1917., 1944. i 1963).

Prvo društvo Crvenog krsta na Balkanu osnovano je 1875. godine u Crnoj Gori, kao dvadeset drugo po redu u svijetu.
## Također pogledajte 
* Simboli Međunarodnog pokreta Crveni krst i Crveni polumjesec

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 

Kategorija:Međunarodne organizacije
Kategorija:Posljedice rata
Despot

**Despot** je naziv za visoku titulu u Bizantu koja pripada carskim dostojanstvenicima.

Titulu despot uveo je car Manuel I Komnen 1163. Titulu despota dodjeljivao je samo car. U početku je dodjeljivana nasljednicima prijestolja, a kasnije i carskoj rodbini i stranim vladarima. Izvan Bizanta, titulu despota dobili su i Stefan Lazarević, Đurađ Branković i Lazar Branković, koji su bili na čelu Srpske despotovine.

Tradicija despota u Srbiji postojala je i u doba cara Dušana, koji je unaprijeđivao svoje podanike u despote kao što su bili Jovan Oliver i drugi, ali sa raspadom Srpskog carstva ta tradicija je nestala.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Titule
Okrug Kalmar

**Okrug Kalmar** () je okrug na jugu Švedske. Glavni grad okruga je Kalmar.

## Geografija 
okrug Kalmar se graniči s okruzima Östergötland, Jönköping, Kronoberg i Blekinge. U sastav okruga ulazi ostrvo Öland, koje je najmanja pokrajina Švedske, te istočni dio pokrajine Småland. Sjeverni dio okruga je bogat malim jezerima i starim selima. U okrugu se nalaze dva nacionalna parka, 14 zaštićenih prirodnih područja i oko 100 prirodnih rezervata.

### Najveći gradovi 
* Kalmar (33.788) (broj stanovnika 2000)
* Västervik (20.898)
* Oskarshamn (17.058)
* Nybro (12.322)
* Vimmerby (7.808)
* Lindsdal (5.669)
* Hultsfred (5.386)
* Emmaboda (5.071)

### Općine 
mini|220x220px|Općine okruga Kalmar

* Borgholm (11.042)
* Emmaboda (9.493)
* Hultsfred (14.453)
* Högsby (6.040)
* Kalmar (61.029)
* Mönsterås (13.109)
* Mörbylånga (13.396)
* Nybro (19.740)
* Oskarshamn (26.240)
* Torsås (7.229)
* Vimmerby (15.628)
* Västervik (36.473)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Historija 
Okrug Kalmar je osnovan 1634. prilikom podjele Švedske na okruge, ali tek u 18. vijeku je dobio svoje sadašnje granice. Sve do 1970. Okrug je bio podijeljen na dva dijela: *Kalmar läns norra landsting* (sjeverna skupština okruga Kalmar) sa Västervikom kao glavnim gradom i *Kalmar läns södra landsting* (južna skupština okruga Kalmar) sa Kalmarom kao glavnim gradom. Ali Kalmar je i dalje bio glavni grad cijelog okruga sa okrugskom upravom i okrugskim načelnikom. Razlog ovoj podjeli je bila gustoća naseljenosti, a i rivalitet koji je vladao između gradova Kalmar i Västervik. Zbog svog strategijskog položaja pored Baltičkog mora, blizine ostalih baltičkih država te razvoja brodarstva i trgovine, od velike je važnosti bilo koji će grad biti glavna luka pokrajine Småland.

## Stanovništvo i privreda 
mini|202x202px|Ölandsbron, most koji spaja Kalmar i Öland
U okrugu živi 233.999 stanovnika na površini od 11.171&nbsp;km2 i jedan je od pet okruga s najmanjom stopom naseljenosti.

okrug je dugo vremena bio siromašan i zaostao u poređenju sa ostalim dijelovima pokrajine Småland. Stopa raseljenosti je bila među najvećim u ovom okrugu. Glavni razlozi emigracije su bili neprofitabilna sitna zemljoradnja i siromaštvo. 1880. Okrug je imao 245.000 stanovnika, cifra koja još uvijek nije prekoračena (2005. broj stanovnika je iznosio 234.000).

Ostrvska pokrajina Öland bila je ka putu do totalnog raseljenja, sve do otvorenja mosta Öland 1972. Povezivanjem Kalmara i Ölanda putem mosta došlo je do izgradnje kalmarskih predgrađa Färjestaden, Borgholm i Mörbylånga.

Industrijalizacija je kasno počela, a bila je i slaba. Danas su najrazvijenije mašinska industrija, šumarstvo i jednim dijelom poljoprivreda duž većih rijeka. Najbolje je razvijena teška industrija u lučkom gradu Oskarshamn, gdje se nalaze poznate kompanije Scania (proizvodnja kamiona i autobusa) i OKG (nuklearni reaktori).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* okružna uprava Kalmar

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Kramar

**Kramar** (Primićur) je vođa karavana, starješina ponosnika u karavanskom saobraćaju.

Kramar je okupljao ponosnike i ugovarao prevoz robe sa trgovcima. Ugovorom je preciziran broj tovara (ponekad i vrsta robe), destinacija prevoza (ponekad i putni pravac), cijena prevoza i obaveza predaje prevožene robe u ispravnom stanju. Kramar se u svoje ime i u ime ekipe ponosnika obavezivao da preuzima sve prateće rizike koji bi se eventualno mogli desiti karavanu na putu. Zavisno od situacije, kramar i trgovac se dogovaraju da se dio cijene prevoza unaprijed isplati kramaru i ponosnicima. Kramar je najodgovornija osoba za uspješan ishod karavanskog prijevoza robe do odredišta.

Kramari su uglavnom istaknutiji predstavnici Vlaha iz pojedinih katuna. Pribač Nikolić Vlah Burmaz obavezao se marta 1407. godine Radoslavu Obradoviću da će prevesti 100 tovara soli, po volji Radoslava na jedno od tri mjesta: Praču, Kreševo ili Dubrovnik (in uno trium locorum, videlicet, aut in Praza aut in Cresseuo aut in Dobru ad voluntate dicti Radoslaui) po cijeni od polovine prevezene soli.  Početkom novembra 1422. godine Klapac Stanković i Radoslav Milićiević označeni kao primićuri i katunari obavezali su se Ostoji Krakiću, Vlatku Bogdanoviću, Marku Ratkovom i Martolu Mišljenovom prevesti „60 tovara tkanina i stvari potrebnih za život ljudi“ (salmas sexaginta quatuor pannorum et rerum necessariarum ad vita hominis) do Breze i Prijepolja a po cijeni od 8 perpera i 6 groša po tovaru.  Augusta 1479. godine spomenut je Bijelja Veseoković („de Xoilon“), Vlah, označen kao kramar. On je od Mladiena Radosalića iz Olova primio 12 tovara olova i prevezao ih do dubrovačkog vlastelina Antonija Gučetića u Dubrovnik.  Februara 1501. godine Radoje iz Rudina, označen kao katunar i kramar, obavezao se dubrovačkomv lastelinu Francisku Crijeviću prevesti 18 tovara tkanina i stvari do Foče po cijeni od 75 aspri (akči) po tovaru.  Maja 1514. godine Hasan Popović Vlah Maleševac označen kao kramar primio je od Andrije Jurjeva Albanca 340 aspri za prijevoz tovara Petra Klobučarevića do Novog Pazara za Vuju Baljinovića iz Toplica. 
## Reference 
## Izvori i literatura
* Mихаило Динић, Дубровачка средњовековна караванска трговина, у: „M. Динић, Српске земље у средњем веку”, Српска књижевна задруга, Београд 1978, 305-330.

Kategorija:Ekonomija srednjovjekovne Bosne
Kategorija: Vlasi u srednjovjekovnoj Bosni
Shikoku

thumb|desno|250p|Šikoku

**Šikoku** ,  je najmanje od četiri glavna ostrva Japana. Površina ostrva je 18.800&nbsp;km2, a broj stanovnika (1990.) 4.195.000. Najznačajniji gradovi su Macujama i Takamacu.

Šikoku je 225&nbsp;kilometra dug i između 50 i 150&nbsp;km širok. Nalazi se južno od ostrva Honšu i istočno od ostrva Kjušu, između Unutrašnjeg mora (Inland Sea) i Pacifičkog okeana. Značajno je zarastao u šume, a reljef je planinski. Najviši vrh je planina Išizuči (1.982). Glavni proizvodi ostrva su voće, riža, duhan i soja. Najznačajnije industrijske grane su ribolov, drvna industrija i proizvodnja papira.

## Reference 
Kategorija:Japanska ostrva
Kategorija:Ostrva u Tihom okeanu
Kyushu

**Kjušu** je najjužniji od četiri glavna japanska ostrva. Od Honšua je odvojen Kamopnskim moreuzom, a od Šikokua Bungo moreuzom.

Kjušu je nepravilno oblikovano, planinsko ostrvo. Glavni usjevi su riža, čaj, duhan i limun. Oko polovine uglja iskopanog u Japanu dolazi sa nalazišta na sjeveru ostrva, ali proizvodnja opada. Najveći grad je Fukuoka, a Kitakjušu je glavni industrijski centar ostrva i Sasebo u kome se nalazi pomorska baza. Na Kjušuu su Kagošima i Tanegašima svemirski centri, lansirna mjesta Nacionalne Svemirske Razvojne Agencije Japana, kao i Željeznički Tehnički Istraživački Institut. Površina 36.554 kilometra kvadratna, a broj stanovnika (1990. procjena) iznosi 13.269.000.

## Također pogledajte 
* Poluostrvo Osumi

## Vanjski linkovi 
* http://books.google.com/books?id=p2QnPijAEmEC&client=firefox-a

## Reference 
Kategorija:Japanska ostrva
Kategorija:Ostrva u Tihom okeanu
Hokkaido

**Hokkaido**, ranije *Jezo*, je drugo po veličini ostrvo japanskog arhipelaga. Najsjevernije je od četiri najveća ostrva. Nalazi se između Pacifičkog okeana na istoku, Ohotskog mora na sjeveru i Japanskog mora na zapadu. Površina, uključujući neka manja okolna ostrva, iznosi 83.452 kvadratna kilometra, a stanovništvo (2010.) 5.520.883.

## Geografija 
Hokaido je od najvećeg japanskog ostrva, Honšua odvojeno na jugu Cugaru moreuzom, od ostrva Sahalin na sjeveru je odvojeno La Peruzovim moreuzom (Soja-kaikjo). Od Kurilskih ostrva na sjeveroistoku je odvojeno Nemuro moreuzom.

Oblik ostrva Hokaido je nepravilan – dugo je 450 kilometra, a široko 420&nbsp;km. Zbog preovlađujuće Ojašio/Oyashio (Kurilske) struje, ljeta su hladna, a zime duge i oštre. Hokaido karakterišu kompleksni planinski sistemi i vulkanske mase koje se dižu do visine od 2.290 m iznad nivoa mora na planini Asahi (Asahi Dake) u Nacionalnom parku Daisecuan. Glavna luka je Hakodate, a Sapporo je najveći grad i prijestonica Hokaido prefekture. Planine bogate šumom se dižu iznad ekstenzivnih ravnica u riječnim bazenima Išikari i Tokači.

## Privreda 
Od industrije je razvijena industrija mlijeka (90 procenata putera i sira Japana se proizvodi na ovom ostrvu), a Išikari polja proizvode 30 procenata uglja Japana. Tamo se nalaze i nalazišta željeza i mangana. Bogatstva Hokaida uključuju i ribom bogate okolne vode, a značajna je i drvna industrija.

## Također pogledajte 
* Samani (grad)

## Vanjski linkovi 
## Reference 
* http://www.pref.hokkaido.lg.jp/foreign/English.htm 

Kategorija:Japanska ostrva
Kategorija:Ostrva u Tihom okeanu
Biljeg Srebrnika

**Biljeg Srebrnika** je časopis za kulturnu historiju. Izdavač časopisa je *Javna ustanova za kulturu i inforimisanje Srebrenik*.

*Biljeg Srebrnika* započeo je sa izlaženjem 2003. Časopis je 'svojevrsna čitanka o Srebreniku, ljudima i događajima', a obuhvata sve sfere kulturnih dešavanja na području Srebrenika, sjeveroistočne Bosne i Bosne i Hercegovine. Težište je na specifičnim domaćim temama koje se obrađuju kroz nekoliko ustaljenih rubrika kao što su: Aktualnosti, baština, književnost i dr. Prisutni su i radovi koji demonstriraju likovnu umjetnost, pozorište i druge kulturno-umjetničke aspekte, ali i informativne i kritičke prikaze tih raznovrsnih dešavanja. 
Časopis izlazi povremeno, a u pregledu časopisa u Bosni i Hercegovini značajno popunjava sagledavanje kulturnih dešavanja sa prostora sjeveroistočne Bosne.

## Brojevi i godina izlaženja
*Broj 1 - 2003
*Broj 2 - 2004
*Broj 3 - 2005
*Broj 4 - 2006

## Urednici
*br. 1 - 2003, Sadil Mehmedović;
*br. 2, 3, 4 - 2004-2006, Edin Mutapčić. 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20130216052823/http://stanak.org/index.php?option=com_content&view=article&id=173&Itemid=105
* https://docs.google.com/ www.coe.int/t/dg4/cultureheritage/cooperation/see/IRPPSAAH/PTA/BiH/PTA_BiH_OldMosqueSpionica_APP.pdf
* https://docs.google.com/ www.coe.int/t/dg4/cultureheritage/cooperation/see/IRPPSAAH/FS/FS_BiH_MosqueSpionica_APP.pdf

Kategorija:Časopisi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Historiografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Bosanskohercegovačka kultura
Kategorija:Časopisi osnovani 2003.
Kategorija:Kultura u Srebreniku
Kategorija:Mediji u Srebreniku
Honshū

[mini|desno|250px|Japansko [ostrvo Honshū]]
**Honshū** ili Hondo (本州, Honshū, doslovno "Glavno ostrvo"), najveće je i najnaseljenije japansko ostrvo i naziva se kopnenim Japanom. Na jugu ga Unutrašnje Seto more i moreuz Kanmon odvajaju od ostrva Shikoku i Kjušu. Na sjeveru je moreuzom Cugaru odvojen od Hokkaida, dok na istoku izlazi na Tihi okean, a na zapadu na Japansko more. 

Sedmo je najveće ostrvo na svijetu i drugo najnaseljenije (nakon Jave).

Najveći dio japanske industrije skoncentriran je na priobalnom pojasu južnog dijela ostrva, od Tokija do Kyota, Osake, Nagoye, Kobea i Hiroshime.

## Geografija 
Ostrvo je oko 1290 kilometara dugo dok mu širina u centralnom dijelu varira od 48 do 241 kilometra. Ukupna površina ostrva iznosi 227.962,59 km2, što je približno 60% površine Japana i poređenja radi, nešto je veće od ostrva Velika Britanija. Broj stanovnika, prema podacima iz 2005. godine, iznosi blizu 103 miliona.

Honshū je, kao i ostala japanska ostrva, pretežno planinsko. Najviši vrhovi Japana nalaze se u centralnoj planinskoj masi, često zvanoj Japanske Alpe. Najviši vrh zemlje, Fudži, uzdiže se 3.776 m iznad površine mora. Regiju Fudži često pogađaju snažni zemljotresi. Najviši aktivni vulkan Japana, planina Asama, nalazi se približno 140 km sjeverozapadno od Tokija. Rijeke Tone, Šinano i Kino, koje su među najvećima u Japanu, također se nalaze na ovom ostrvu. Honshū ima i mnogo jezera koja su poznata kao ljetna odmarališta. Znatno preko polovine stanovništva Japana živi u nizijama Honshūa. Osim Tokija, glavnog grada Japana, najveći gradovi na ostrvu jesu Osaka, Nagoya, Kyoto, Yokohama, Kobe i Hiroshima.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Japanska ostrva
Kategorija:Ostrva u Tihom okeanu
Okrug Norrbotten

**Okrug Norrbotten** (; *fon. *Norbotens len*) je okrug na najsjevernijem dijelu Švedske u Botničkom zaljevu, (*Bottniska viken*). Glavni grad okruga je Luleå.*

## Geografija 
Okrug Norrbotten je sa svojom površinom od 98.911&nbsp;km2 (21,8%), što je blizu 1/4 od ukupne površine Švedske, najveći [okrug u Švedskoj. U sklopu okruga ulazi pokrajina [Norrbotten i sjeverni dio pokrajine Västerbotten u Švedskoj, okruzima Nordland i Troms u Norveškoj i provincijom Lapland u [Finskoj.

U okrugu se nalazi najveća švedska [planina Kebnekaise (2.111 m) i najdublje jezero Hornavan (232 m). Po okrugu su rasprostranjena manja i veća [ostrva. Ukupno se na teritoriji okruga nalazi oko 17.000 ostrva, od kojih se 13.700 nalazi na jezerima, a 3.300 na [[Baltičko more|Baltičkom moru, ali samo 97 ostrva je naseljeno. Najveća ostrva okruga su Hertsön, Sandön, Rånön i Storön. Općina [Arjeplog (općina)|Arjeplog ima najviše jezera, oko 4.700. Općina Strömsund u okrugu okrug Jämtland|Jämtland, sa svojih 2.900 jezera, je druga općina po broju jezera u Švedskoj.

Ukupno 2.505.601 hektara prirode Norrbottena je pod zaštitom UNESCOa. U okrugu se nalazi 8 nacionalnih parkova i 180 [prirodnih rezervata.

### Najveća mjesta 
[Datoteka:Kebnekaise view from Tuolpagorni.jpg|mini|182x182px|Kebnekaise

## Historija 
Okrug Norrbotten je osnovan 21. maja 1810. od sjevernog dijela okruga Västerbotten.

## Administrativna podjela 
okrug je administrativno podijeljen na 14 općina. Najveću površinu ima općina Kiruna, a najmanju općina Haparanda. Po broju stanovnika najveća je općina Luleå, a najmanja Arjeplog.

### Općine 
mini|196x196px|Općine okruga Norrbotten.

## Privreda 
U okrugu je razvijena rudarska i željezna industrija. Kiruna je najveće nalazište željezne rude i najveći rudarski grad. Oko 70% od ukupnog stanovništva Kirune radi u rudarstvu. Malmberget je drugi po veličini rudnik željezne rude u zemlji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* okružna uprava Norrbotten
* Norrbotten Direkt
* www.regionfakta.com

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Kategorija:Laponija (Švedska)
Córdoba (višeznačna odrednica)

* **Španija**
** Córdoba, glavni grad istoimene pokrajine u Andaluziji;
** Córdoba (pokrajina)**;
* **Argentina**
** Córdoba (Argentina), glavni grad istoimene pokrajine u centralnom dijelu države;
** Córdoba (argentinska pokrajina);
* **Kolumbija**
** Córdoba (kolumbijski departman);
** Córdoba (Bolívar), općina u departmanu Bolívar
** Córdoba (Nariño), općina u departmanu Nariño
** Córdoba (Quindío), općina u departmanu Quindío
** Córdoba (vlažno područje), vlažno područje kod Bogote
* **Meksiko'''
** Córdoba (Durango), grad u saveznoj državi Durango;
** Córdoba (Veracruz), grad u saveznoj yydržavi Veracruz;
Córdoba

mini|Córdoba
**Córdoba** je glavni grad istoimene pokrajine i treći najveći grad u Andaluziji. Nalazi se na jugu Španije, na Pirinejskom poluostrvu. Prema podacima iz 2008. godine broj stanovnika Córdobe iznosi 325.453.

## Historija 
Grad su osnovali Kartažani. Godine 152. p.n.e. osvojili su ga Rimljani, a zatim Vizigoti u 6. vijeku. Godine 711. ga osvajaju Arapi. Od 756. pa sve do 1035. godine sjedište je Kordopskog halifata. Jedno od središta islamske i svjetske kulture tog doba. Dolaskom pod vlast Kastilje, 1236. godine, zaustavlja se njegov razvoj i grad nazaduje u odnosu na Toledo i Madrid.

## Arhitektura 
Córdoba je do danas sačuvala karakterističnu maursku urbanu arhitekturu s brojnim građevinama sačuvanim iz perioda arapske vladavine.

Jedna od značajnih građevina je Velika džamija (Abd-ar-Rahmanova džamija), građena od 785. godine pa sve do 10. vijeka. U 16. vijeku španski vladari promijenili su njenu namjenu i preimenovali je u katedralu *La Mezquita*. Predstavlja veličanstveni spomenik islamske arhitekture i umjetnosti. Arkade na 869 stubova dijele unutrašnjost u 19 dužnih i 33 poprečna broda.

## Poznate ličnosti 
Córdoba je rodni grad Seneke starijeg i Seneke mlađeg u (1. vijek p. n. e.). U ovom gradu rođeni su i djelovali tokom 12. vijeka Ibn-Rušd (Averoés), veliki muslimanski filozof i polimat, kao i Majmonid, koji je bio sefardski filozof i jedan od najveći srednjovjekovnih autoriteta za Toru.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt gradskog vijeća 

Kategorija:Gradovi u Španiji
Poklad

**Poklad** (depozit) imao je značajno mjesto u ekonomiji i politici bosanskih vladara i velmoža u srednjem vijeku.

Poklad predstavlja čuvanje pokretne imovine (novac i dragocjenosti) na sigurnom i zaštićenom mjestu. Bosanski vladari i velmože imali su svoje riznice na dvorovima, u tvrđavama i utvrdama koje su bile zaštićene bedemima i jakom vojnom stražom. Očito je da to nije bilo dovoljno. I drugi su faktori utjecali na sigurnost imovine. U pitanju nisu samo sukobi sa vanjskim neprijateljima u provalama i napadima. Česte izmjene političkih prilika i unutrašnjih prestrojavanja u zemlji, pa i u krilu pojedinih rodova i porodica, bili su dodatni razlog da se imovina zaštiti na još sigurnijem mjestu. Imovina je deponirana i iz praktičnih razloga zbog uobičajeno nesigurnih puteva prepunih drumskih razbojnika. Lakše je bilo putovati bez novca do sredine u kojoj se novac iskorištavao za kupovinu određene robe. Za brojne Bosance to je bio Dubrovnik koji se po ekonomskoj i političkoj stabilnosti, te vladavini građanskog prava daleko izdizao u susjedstvu koje je Bosna imala u srednjem vijeku.

Novac i dragocjenosti koji su ulagani u depozit nisu nosili sa sobom kamate, niti plaćanja za čuvanje istog. Interes čuvara depozita bio je višestruk, prije svega ekonomsko-politički. Dubrovčani su putem depozita Bosanaca dobijali novčana sredstva koja su, kao moderni bankari koristili za svoje tekuće potrebe, a čuvanje depozita uglednim subjektima iz susjedstva značilo je i elemenat stabilnosti međususjedskih odnosa. Primjer iz vremena bosansko-dubrovačkog rata 1403. je ilustrativan. Bosanski depoziti u Dubrovniku bili su blokirani i tek su po miru 1405. bili dostupni. U mirovnim pregovorima su isticani kao poseban razlog kojim su Dubrovčani vršili pritisak na Bosance u uslovima za sklapanje mira.

Dubrovčani su čuvali depozite na dva načina. Brojni su primjeri da je pojedina vlastela i trgovci imala depozite kod uglednih dubrovačkih plemića i trgovaca. To je neka vrsta privatnog depozita gdje je pojedinac odgovarao za čuvanje imovine. Pored takvih postojao je i tzv. državni depozit gdje je država bila čuvar depozita i davala prateće garancije uglavnom najistaknutjim predstavnicima iz svoga susjedstva.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ekonomija srednjovjekovne Bosne
HKK Široki

mini|250px|Detalj sa utakmice u dvorani Pecara
**HKK Široki** je košarkaška ekipa iz Širokog Brijega. Višestruki prvak Bosne i Hercegovine i višestruki osvajač državnog kupa.

KK Široki je KK Bosnu višestruki učesnik regionalne NLB lige. Klub posjeduje jednu od najmodernijih dvorana u regiji Pecara sa kapacitetom od 4.500 gledalaca. Navijači kluba se zovu Škripari.

Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaški klubovi
Kategorija:Sport u Širokom Brijegu
Kategorija:Košarkaški klubovi osnovani 1974.
Pamplona

**Pamplona** (baskijski: Iruñea ili Iruña) je glavni grad španske autonomne zajednice Navarra. Pamplona je finansijsko i trgovačko središte regije.

## Geografija 
Smještena je na sjeveru Španije, 407 kilometara udaljenosti od glavnog grada Madrida, na obalama rijeke Arga.  Prema podacima iz 2013. godine broji preko 190.000 stanovnika.

## Historija 
U 10. vijeku Pamplona je bila posebna kraljevina, doživjela je veliki procvat u 11. stoljeću, ali spletke i raskalašni životi četvorice sinova posljednjeg navarskog kralja odveli su je u propast i pod vlast Francuza. Oni u Navarri ostaju sve do 16. stoljeća, kada dolazi do ujedinjenja Španije, pa Navarra opet postaje njen dio.

Iruñea je baskijski naziv koji preporučuje Kraljevska akademija baskijskog jezika. Ipak vlada Navarri priznala je drugi baskijski naziv Iruña, što znači grad. Oba baskijska naziva su službena. Pamplona je ime na španskom jeziku.

Historijski centar samog grada nalazi se na desnoj obali rijeke Arga.

## Obrazovanje 
U Pamploni su smještena tri univerziteta:

* Javni univerzitet Navarre (Universidad Pública de Navarra) 
* Univerzitet Navarre' - privatni univerzitet Opusa Dei. 
* UNED - Pridruženi centri Nacionalnog univerziteta na daljinu

## Saobraćaj 
U blizini Pamplone nalazi se aerodrom. Povezana je željeznicom kao i autoputevima s glavnim gradovima okolnih oblasti.

## Industrija 
Pamplona je važno industrijsko središte. U njoj je smještena i jedna od tvornica Volkswagenovih vozila. Važna je još i metalurška industrija te industrija papira. Potrebno je spomenuti i vjetroelektrane smještene na brdu Perdón u blizini Pamplone.

## Zanimljivosti 
Grad je poznat po festivalu "San Fermín", koji se održava svake godine 7. jula. Na navedenom festivalu glavnu atrakciju predstavlja trka s bikovima ili encierro, gdje učesnici trče ispred bikova samim ulicama grada. Ovu lokalnu priredbu poznatom je učinio Ernest Hemingway u svom djelu "A sunce izlazi" (1926.).

## Poznate ličnosti 
* Pablo Sarasate, kompozitor
* Alfredo Landa, glumac
* Jaime Ignacio del Burgo, političar
* Javier Rojo, političar
* Víctor Eusa, arhitekta
* Jon Andoni Goikoetxea, fudbaler

## Međunarodni odnosi 
## Galerija 

Datoteka:Baluarte de Redín3.JPG|Zidine Pamplone
Datoteka:Chupinazo8.jpg|San Fermin
Datoteka:3284FOTOTH9.jpg|Stari grad Pamplona
Datoteka:Vista Plaza del Castillo Pamplona.jpg|Trg Castello
Datoteka:Pamplona.Kathedrale.jpg|Katedrala
Datoteka:Pamplona, Segundo Ensanche, Víctor Eusa.jpg|Palača Casall

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Španiji
Parsek

350px|mini|Shematski prikaz parseka
**Parsek** je osnovna jedinica za mjerenje udaljenosti u svemiru. Upotrebljava se u praksi uz zvaničnu mjeru svjetlosne godine. Jedan parsek je jednak 3,26 svjetlosnih godina ili 206.265 AJ, što iznosi približno 30.9 biliona kilometara. Milion parseka naziva se megaparsek (Mpc).

## Primjeri 
Nama najbliža zvijezda, nakon Sunca, Alpha Centauri udaljena je 1,33 parseka s paralaksom od 0,76 ugaonih sekundi.

## Također pogledajte 
* Ugaona minuta

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Video iz Khan academy učitano 2. 4.2014 
* Mjerenje paralakse iz science.jrank.org učitano 2. 4.2014 

Kategorija:Mjerne jedinice u astronomiji
Kategorija:Jedinice za dužinu
Kategorija:Koncepti u astronomiji
Kategorija:Paralaksa
Kategorija:1913. u nauci
Humačka ploča

mini|desno|225px|Humačka ploča u muzeju Humac
**Humačka ploča** je staroslavenski epigraf u obliku kamene ploče, ispisan bosanskom ćirilicom, i uklesan u kamenu ploču. Smatra se da je nastao između 10. i 12. stoljeća, što ga čini najstarijim sačuvanim bosanskim tekstom, i pronađen je u selu Humac kod Ljubuškog. isto datiranje je predložio lingvista Jovan Deretić, dok ju je historičar Dimitrije Bogdanović datirao na početak 12. stoljeća. Tekst ploče govori o činu podizanja crkve Krsmira (također preveden Uskrsimir ili Krešimir) i njegove supruge Pavice, koja je posvećena Arhanđelu Mihailu. Ploča je četvorougaonog oblika, 68x60x15 cm, a natpis je uklesan u obliku četvorougla ćiriličnim pismom među kojima se može identifikovati pet glagoljskih slova. Prvi je to primijetio jedan francuski diplomata u Bosanskom vilajetu. Ploča se danas čuva u mjesnom muzeju Franjevačkog samostana u istom selu gdje je i pronađena, odnosno Humcu.

Humačka ploča pisana je staroslavenskim i ranim oblikom bosančice, a sadrži i pet glagoljskih slova. Također spada među najstarije jugoslavenske natpise sa prostora Bosne i Hercegovine. Sačinjen je od miljevine, dimenzija 65x60x15 cm. Natpis ima tri reda postavljena spiralno u četverougaonu formu.

## Natpis na Humačkoj ploči 
**Prepis latiničnim slovima:**
:''U ime otca i sina i svetago duha. A se crki arhanđela Mihajla, a zida ju K'rsmir' sin Bret', Župi ?run' i ženi jega Pavica.*

Natpis nije moguće sa sigurnošću u potpunosti protumačiti zbog toga što su određena slova slabo ili nikako vidljiva uslijed raspada kamena. Postoje i različita tumačenja imena.
Natpis na Humačkoj ploči govori o crkve *arhanđela Mihajla* koju gradi određeni *K'rsmir'* (skračeno od *Uskrsmir* ili po drugom tumačenju *Kresimir*) sa ženom imena *Pavica* (Pravica ili Pribica). Ime *Bret* (možda i Sret) je skračeno od Brentislav ili Brečislav (odnosno Sretislav, Sretimir, Sreten, Sretko ako se ime protumači kao Sret). Najviše problema predstavlja ime tadašnje župe koje je Marko Vego protumačio 1956. godine kao Urun (Urumovača).

**Tumačenje po Marku Vegi:**
:*U ime oca i sina i svetoga duha. Ovo je crkva arhanđela Mihajla, a zida je Uskrsmir sin Bretov, u župi Urun i ženi njegovoj Pavica.''

## Reference
Kategorija:Kultura srednjovjekovne Bosne
Kategorija:Ljubuški
Anjou (dinastija)

**Anžuvinci** (Anžujci) su pripadnici ogranka francuske dinastije Capet. Vladali su Napuljom, Ugarskom, Hrvatskom i Poljskom.

## Historija 
Kada je Luj IX, kralj Francuske, pripojio svom domenu Anjou, darovao je ovaj posjed svom bratu Karlu (1266-1285). Tako je nastala dinastija Anžuvinaca. Anžuvinci su osvojili Siciliju i Napulj, te postali gospodari tih kraljevina.

Ženidbom kralja Karla II sa unukom ugarsko-hrvatskog kralja Bele IV Anžuvinci su postali pretendenti na prijestolje. Poslije smrti Andrije III Mlečanina 1301. godine, posljednjeg ugarsko-hrvatskog vladara iz dinastije Arpadovići, a uz pomoć pape i hrvatskih knezova Bribirskih, za ugarsko-hrvatskog kralja proglašen je Karlo I Robert iz dinastije Anžuvinaca.

Kasniji Anžuvinci su srušili moć hrvatskog plemstva, od srpskog kralja Milutina Nemanjića oduzeli su Mačvansku banovinu, a od Venecije, Zadarskim mirom 1358., jadransku obalu od Kvarnera do Drača. Anžuvinci su bili neprijatelji Srbije u doba Dušana, a svoje pretenzije nad Bosnom nikada nisu mijenjali.

Na osnovu rodbinskog nasljeđivanja 1370. zagospodarili su Poljskom (Ludovik I). Krajem 14. vijeka dinastija je izgubila ugarsko prijestolje od Žigmunda Luksemburškog, a nove ambicije za ugarsko prijestolje Anžuvinci su iskazali početkom 15. vijeka.

Ladislav, kralj Napulja, je bio protivkralj Žigmundu Luksemburškom (1403-1409). Za svoje ciljeve Ladislav Napuljski angažova je hrvatsku vlastelu i Bosance. Istaknutu ulogu u Ladislavljevim koncepcijama imali su bosanski kralj Stjepan Ostoja, te velmože Hrvoje Vukčić Hrvatinić i Sandalj Hranić Kosača. Bosanci su se interesno vezivali za Ladislva Napuljskog kako bi se odbranili od Žigmundovih vladarskih aspiracija nad Bosnom. Kada nije mogao da povrati i osigura raniju dominaciju Anžuvinaca na ugarskom prijestolju, Ladislav Napuljski je 1409. za 100.000 dukata prodao Veneciji prava na Dalmaciju i odrekao se ugarskog prijestolja u korist Žigmunda Luksemburškog.

## Vladari 
### Napulj 
* Karlo I
* Karlo II
* Robert
* Ivana II
* Karlo III
* Ladislav
* Ivana II

### Ugarska i Hrvatska 
* Karlo I
* Ludovik I
* Karlo II
* Marija

### Poljska 
* Ludovik I
* Jadviga

## Porodično stablo 
 
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 
 

## Također pogledajte 
* Plantagenet

## Reference 

Kategorija:Kapetovci
Kategorija:Napuljske dinastije
Kategorija:Ugarske dinastije
Kategorija:Sicilijanske dinastije
Kategorija:Napuljske dinastije
Kategorija:Poljske dinastije
Kategorija:Politički razvoj srednjovjekovne Bosne
Jerry West

mini|desno|Jerry West

**Jerry Alan West** (28. maj 1938, Chelyan, Zapadna Virginia – 12. juni 2024, Los Angeles) bio je jedan od najuspješnijih ljudi u svijetu košarke, prvo kao igrač, zatim kao trener i na kraju u upravi. Silueta s njegovim karakterističnim driblingom postala je službeni logo NBA lige. Godine 1980. primljen je u Kuću slavnih, a Los Angeles Lakersi su u njegovu čast penzionisali dres s brojem 44.

Osvojio je i zlatnu olimpijsku medalju u Rimu 1960.

## NBA karijera 
Cijelu igračku karijeru (1960–1974) proveo je u Lakersima. Iako mu je tokom većeg dijela karijere izvanredni šuter Elgin Baylor bio saigrač, u četiri sezone zabilježio je prosjek od više od 30 poena. Sezonu 1969/70. završio je kao prvi strijelac lige, a u sezoni 1971/72. bio je vodeći asistent.

U njegovoj posljednjoj sezoni u NBA ligi počeli su službeno voditi statistiku za ukradene lopte. S 35 godina postao je prvi igrač s deset ukradenih lopti na jednoj utakmici, što je i dalje važeći rekord Lakersa.

Ima samo jednu NBA titulu iako je nastupio u devet NBA finala.

Ukupno je postigao 25.192 poena (prosječno 27 po utakmici) i 6238 asistencija. U prvu petorku lige biran je deset puta, a 13 puta za All-Star utakmicu. Jedini je igrač koji je osvojio nagradu za najkorisnijeg igrača NBA finala, a da njegov tim nije dobio finale.

Godine 1996. izabran je među 50 najboljih igrača u historiji NBA.

Godine 1982. postao je generalni menadžer Lakersa, koji u prvoj deceniji s Westom osvajaju četiri NBA titule. Najzaslužniji je za dovođenje Kobeja Bryanta i Shaquillea O'Neala, s kojima su Lakersi kasnije osvojili tri NBA titule.

## Vanjski linkovi 
* Biografija u Kući slavnih
* Westove igračke statistike  na *Basketball Referenceu*
* Westova trenerska statistika 

Kategorija:Rođeni 1938.
Kategorija:Umrli 2024.
Kategorija:Američki košarkaši
Kategorija:Američki olimpijci
Kategorija:Košarkaši Los Angeles Lakersa
Kategorija:Treneri Los Angeles Lakersa
Kategorija:Kuća slavnih košarke
Kategorija:Košarkaši na Olimpijskim igrama 1960.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (SAD)
Kategorija:Biografije, Chelyan (Zapadna Virginia)
Vrhbosna (župa)

**Vrhbosna** pripada najstarijim župama srednjovjekovne Bosne.

Župa Vrhbosna se prostire slivovima rijeka Miljacka i Željeznica (nije utvrđeno da li i gornjim tokovima ovih rijeka), , te gornjim tokom rijeke Bosne. Omeđena je planinama Romanija, Jahorina, Trebević, Bjelašnica, Igman, prevojem Kobiljača i rijekom Vogošća. To su okviri župe Vrhbosna koja je graničila sa župama Vogošća (Vidogošća), Bosna, Lepenica, Krivaja, Neretva, Kom, Zagorje, Prača i Bistrica. Najvažniji centri na području župe Vrhbosna su Hodidjed, Gradac (Kotorac), Tornik i Bulog.

Župa Vrhbosna bila je u sastavu Srednje Bosne koju kao zemlju, *Bosona*, pominje Konstantin VII Porfirogenet u svome djelu DAI sredinom 10. vijeka. 

Nastanak feudalnih oblasti pratio je proces rastakanja ranofeudalnih župa, jer ranije „župe nisu odgovarale kasnofeudalnom konceptu vlasti“. Prema tome i župa Vrhbosna podijeljena je na nekoliko manjih oblasti. U slivu Mokranjske Miljacke formirana je župa Mokro-Glasinac, kojoj je iz stare Olovske župe priključena Glasinačka ravan, a u slivu paljanske Miljacke, župa Pale. Ove župe bile su kasnije sastavni dio zemlje Pavlovića kao i susjedna Prača.
 
Drugi dio velike župe Vrhbosne ostao je u oblasti kojom je neposredno gospodario bosanski ban, kasnije bosanski kralj, u tzv. – „contrata del re“ – Kraljevoj oblasti. Oni su imali pravo da dijelove svojih oblasti dodjeljuju sebi potčinjenoj vlasteli na ime usluga (npr. vojnih) koje su obavljali za njih. U početku korištenje je bilo s pravom oduzimanja, a kasnije za „vječna vremena“

Na području Vrhbosne Osmanlije su stvorile svoja prva stalna uporišta kroz formirano Bosansko krajište (Vilajet Hodidjed, Vilajet Saraj-ovasi).

## Literatura 
* Vesna Mušeta-Aščerić, Srednjovjekovna župa Vrhbosna. Problemi granica i vlasti, Prilozi Instituta za istoriju XX/21, Sarajevo 1985, 257-268.
* Vesna Mušeta-Aščerić, Ostaci srednjovjekovne toponomastike na području župe Vrhbosna, Glasnik Zemaljskog muzeja (Arheologija) 40/41 (1985-1986), Sarajevo 1986, 211-230.
* Vesna Mušeta-Aščerić, O vlastelinstvu na području župe Vrhbosne u XV vijeku, Godišnjak Društva istoričara Bosne i Hercegovine 38, Sarajevo 1987, 87-100.

## Reference 
Kategorija:Srednja Bosna
Kategorija:Župe u srednjovjekovnoj Bosni
Inšallah

**Inšallah** ili **inšalah** () arapski je termin koji muslimani izgovaraju da bi iskazali nadu da će se neki, prethodno spomenuti, događaj desiti. Ova fraza prevedena na bosanski jezik znači "ako bude po Allahovoj volji" ili, u uopštenom kontekstu, "ako Bog da".

Riječ je često korištena i da se iskaže čežnja da se nešto uradi a što se nije još uvijek desilo.

## Izvor 
Korištenje riječi *inšallah* u svakodnevnom govoru vuče izvore iz Kur'ana. Sura Al-Kahf (Pećina) sadrži sljedeći tekst:

Prijevod je: *I nikako za bilo šta ne reci: "Uradiću to sigurno sutra!" – ne dodavši: "Ako Bog da"...*

## Historijske reference 
Muslimanski učenjak Ibn Abbas bio je mišljenja da je dužnost muslimana da kaže inšalah kada govori o nečemu što planira uraditi u budućnosti. 

Španska riječ *ojalá* i portugalska riječ *oxalá* (u prijevodu: *nadam se* ili *želim*) izvedene su od ove fraze. Ovo je jedan od mnogobrojnih arabizama u spomenutim jezicima, što se objašnjava dugogodišnjom muslimanskom vladavinom u Španiji (od 8. do 15. vijeka). 

## Također pogledajte 
* Mašallah

## Reference 
Kategorija:Islamska terminologija
Okrug Stockholm

**Okrug Stockholm** () je okrug na istočnom dijelu Švedske. Glavni grad okruga je Stockholm. 20% od ukupnog stanovništva Švedske živi u ovom okrugu, koji je osnovan 1714.

## Geografija 
okrug Stockholm graniči na zapadu s okruzima Uppsala i Södermanland, a okružuju ga Baltičko more i jezero Mälaren, koje je sa svojom površinom od 1.140&nbsp;km2 treće jezero u Švedskoj (druga dva su Vänern 5.648&nbsp;km2 i  Vättern 1.893&nbsp;km2).

U sastav okruga ulaze historijske pokrajine Uppland i Södermanland. Okrug broji 1.912.787 stanovnika (2006), 1/5 od ukupnog broja stanovništva Švedske, i time je najveći švedski okrug. Ukupna površina okruga iznosi 6.519&nbsp;km2, što je 1,4% od ukupne površine Švedske, a gustoća naseljenosti je 289 stanovnika/km2.

### Najveći gradovi 
mini|270p|Stari grad Stockholma, na jezeru Mälaren.
* Stockholm (1.212.196) (broj stanovnika 2000)
* Södertälje (59.342)
* Täby (57.834)
* Upplands Väsby (35.919)
* Tumba (34.101)
* Lidingö (30.107)
* Åkersberga (24.858)
* Vallentuna (24.755)
* Märsta (22.121)
* Boo (20.403)

## Historija 
okrug Stockholm osnovan je 1714. Tada grad Stockholm nije ulazio u sastav okruga, već je bio zasebna administrativna jedinica. Međutim, Stockholm je i dalje bio glavni grad okruga, što je bio jedinstven slučaj da glavni grad okruga ne pripada i samom okrugu.
Tek 1. januara 1968. došlo je do ujedinjenja grada Stockholma sa okrugom Stockholm. Istovremeno je došlo do korigovanja granica okruga. Općina Upplands-Bro, koja je do tada pripadala okrugu Uppsala, pripojena je okrugu Stockholm, dok su najsjeverniji dijelovi okruga Stockholm pripali okrugu Uppsala. Okrug Stockholm je time dobio sadašnje granice.

## Administrativna podjela 
### Općine 
desno|270p

Botkyrka (76.993)
Danderyd (30.178)
Ekerö (24.084)
Haninge (72.155)
Huddinge (89.173)
Järfälla (61.903)
Lidingö (41.981)
Nacka (81.051)
Norrtälje (54.561)

Nykvarn (8.408)
Nynäshamn (24.694)
Salem (14.454)
Sigtuna (36.779)
Sollentuna (59.662)
Solna (60.870)
Stockholm (774.411)
Sundbyberg (34.222)
Södertälje (80.943)

Tyresö (41.230)
Täby (60.706)
Upplands-Bro (21.309)
Upplands Väsby (37.756)
Vallentuna  (27.459)
Vaxholm (10.229)
Värmdö (35.086)
Österåker (37.583)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Stockholm
* Skupština okruga Stockholm

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Dinastija (sport)

**Dinastija**, sportski gledano, je termin koji označava ekipu koja dominira nad konkurentima jedan određeni pariod. Ta dominacija se obično priznaje nakon što ekipa osvoji određen broj titula u određenom periodu (3 u 4 godine, 5 u 8 godina, 7 u 12 godina itd). Tačna definicija je često predmet rasprava.

## NBA dinastije 
*Mineapolis Lakers 1949. do 1954. godine, 5 titula
*Boston Celtics 1956. do 1986. godine, 16 titula u 18 NBA finala
*Los Angeles Lakers 1979. do 1991, 5 titula u 9 NBA finala i 10 puta prvi u grupi
*Chicago Bulls 1991. do 1998. godine, 6 titula 
*San Antonio Spurs 1998. do 2006. godine, 3 titule i 6 puta prvi u grupi
*Los Angeles Lakers 1999. do 2004. godine, 3 titule u 4 NBA finala

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.washingtonpost.com/sports/2019/02/03/super-bowl-that-launched-patriots-dynasty-ended-rams-greatest-show-turf/
* https://web.archive.org/web/20170826072029/https://www.merriam-webster.com/dictionary/dynasty

Kategorija:NBA
NBA draft

**NBA draft** je godišnji događaj u kojem 30 klubova NBA lige (29 iz SADa i 1 iz Kanade), mogu izabrati igrače koji žele igrati u ligi. Običaj je da se igrači biraju sa koledža, ali je u zadnje vrijeme sve veći broj srednjoškolaca i međunarodnih igrača. Draft je trenutno jedini način da igrači igraju u NBA, tako da, ako su jednom izabrani i napuste ligu, u istu se mogu vratiti bez ponovnog drafta.

## Osnove 
NBA draft je podijeljen u dva kruga. Za pravo prvog izbora učestvuje 14 timova koji se nisu plasirali u doigravanje. Ovi timovi učestvuju u lutriji, čima se određuju prva tri izbora. Ostalih 11 bira se na osnovu omjera pobjeda i poraza prethodne sezone, od najlošijeg do najboljeg.

Potom 16 klubova koji su igrali doigravanje, biraju također prema omjeru, od najlošijeg do najboljeg.

Dobiveni redoslijed se prenosi i u drugi krug. Ipak, klubovima je dozvoljeno da razmjenjuju pravo na izbor, baš kao i afirmisane igrače (NBA liga ne trguje igračima za novac, često su u razmjeni igrača doda i pravo na nekom od budućih draftova).

Zabranjeno je razmjenjivati pravo na izbor u prvom krugu u uzastopnim godinama.

Igrači koji u godini drafta ne napune 19 godina, ne mogu učestvovati na draftu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Svi izbori od 1950. g. 

Kategorija:NBA
Okrug Värmland

**Okrug Värmland** () je okrug na zapadu Švedske. Okrug je osnovan 1779. Glavni grad okruga je Karlstad.

## Geografija 
Okrug Värmland graniči s okruzima Dalarna na sjeveru, Örebro na istoku i Västra Götaland na jugu, dok na zapadu graniči sa norveškim okruzima Hedmark fylke, Akershus fylke i Østfold fylke. U sastav okruga ulazi historijska pokrajina Värmland, osim dva područja na jugoistoku pokrajine koji pripadaju okrugu Västra Götaland, odnosno okrugu Örebro. Također dijelovi župa Rämmen (Dalarna), Sillerud i Svanskog (Dalsland) pripadaju okrugu Värmland.

Površina okruga iznosi 17.583&nbsp;km2, što je 4,3% od ukupne površine Švedske. Okrug broji 272.773 stanovnika (3,1% od ukupnog broja stanovnika), dok je gustoća naseljenosti 16 stanovnika/km2.
 
### Priroda 
Na površini od 15.521 hektara nalazi se 12.405 ostrva, od kojih je samo 328 nastanjeno. Najviše ostrva se nalazi u općinama Säffle (2.413), Torsby (1.517) i Kristinehamn (1.485). Okrug je bogat šumama. 70% površine okruga je prekriveno šumama, dok je samo 8% obradiva zemlja. 5% površine okruga, tj. 107.372 hektara, je pod zaštitom. U okrugu se nalazi 85 prirodnih rezervata i 40 posebnih rezervata za zaštitu biljaka, rijetkih ptica i ostalih životinja.

### Veća mjesta 
mini|270p|Most u Karlstadu.
* Karlstad (56.480) (broj stanovnika 2000)
* Kristinehamn (17.934)
* Arvika (13.822)
* Skoghall (12.742)
* Säffle (9.316)
* Kil (7.962)
* Forshaga (6.315)
* Filipstad (6.307)
* Hagfors (5.725)
* Skåre (5.224)
* Grums (5.213)

## Historija 
Okrug Värmland osnovan je 1779. iz prijašnjih okruga Närke i Värmland. Grad Karlstad, kojeg je osnovao kralj Karl IX na ostrvu Tingvallaön (tadašnjem mjestu održavanja skupštine) 1584, postao je glavnim gradom okruga. Nekad je okrug nosio ime Karlstad, po nazivu glavnog grada okruga.

## Administrativna podjela 
desno|270p

### Općine 
* Årjäng (9.793) 
* Arvika (26.258) 
* Eda (8.617)
* Filipstad (11.005) 
* Forshaga (11.548) 
* Grums (9.387)
* Hagfors (13.312) 
* Hammarö (14.380)
* Karlstad (82.250) 
* Kil (11.784)
* Kristinehamn (23.880) 
* Munkfors (3.955) 
* Storfors (4.533) 
* Sunne (13.602)
* Säffle (16.089) 
* Torsby (12.946)

(Broj stanovnika po popisu od 31. marta 2006)

## Vanjski linkovi 
* Uprava okruga Värmland
* regionfakta.com

Kategorija:Okruzi u Švedskoj
*
Plejmejker

**Plejmejker**, a također se koriste i nazivi **jedinica** ili **organizator igre**, jedna je od standardnih igračkih pozicija u košarci. On je najčešće najniži igrač na parketu, ali to nije pravilo. On obično prevodi loptu iz faze odbrane u napad i daje je pravom igraču u pravo vrijeme. Mora u potpunosti razumjeti trenerov plan i znati kada i kako ubrzati ili usporiti igru. Akcije neke ekipe postavlja ovaj igrač, koji ima najbolji pregled igre od ostalih saigrača.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Košarkaške pozicije
Mašallah

**Mašallah**, **mašalah** ili **mašala** ( [mā šāʾ Allāh]) arapski je izraz koji najčešće izgovaraju muslimani da izraze poštovanje prema nekoj osobi ili događaju, te da se zahvale Allahu na učinjenom dobru. Najbliži prijevod na bosanski jezik je "samo je kod Allaha moć".

## Značenje u svakodnevnom govoru 
U svakodnevnom govoru, nevezanom uz islam, često se sreće upotreba ove riječi, kada se želi opisati pozitivno stanje nečega ili nekoga, bez obaziranja na uzrok samog tog stanja. U tom slučaju se umjesto izraza u vjerskom kontekstu: "Mašala! Dijete mi je živo i zdravo." – kaže: "Dijete mi je: mašala.". U prvom slučaju termin predstavlja zahvalu Allahu jer je dijete učinio zdravim i živim, dok se u drugom slučaju korištenjem ove riječi želi prikazati ili opisati stanje tog djeteta.

Korištena van konteksta vjere, ova riječ sumira pozitivne osobine i epitete koji se o datom mogu kazati.

## Također pogledajte 
* Inšallah

Kategorija:Islamska terminologija