Srednji mozak

**Srednji mozak** (lat. *mesencephalon* (od grč. *mesos* = srednji + *enkephalos* = mozak) je dio centralnog nervnog sistema koji je povezan sa vidom, sluhom, motornom kontrolom , spavanjem/budnošću, uzbuđenjem (budnosti) i regulacijom temperature.
## Struktura
mini|desno
Srednji mozak se sastoji od četverogube kvržice (tektum ili *corpora quadrigemina*), tegmentuma, moždanog akvadukta (ili ventrikulska *mesocoelia* ), kao i drške malog mozga te nekoliko jezgri i fajlova. Zanjim krajem se srednji mozak nadovezuje na zadnji mozak (*metencephalon*, (most i mali mozak); dok se naprijed nadovezuje međumozak (*diencephalon*) (talamus, hipotalamus, itd). Srednji mozak se nalazi ispod moždane kore (korteksa), a iznad zadnjeg mozga, koji je u centra mozga.

Naime, srednji mozak sastoji se, kako slijedi:
* četveroguba kvržica
** Donji kolikuli
** Gornji kolikuli
* moždano stablo
** tegmentuma srednjeg mozga
** *crus cerebri*
** *substantia nigra*.

### Četverokvržična tijela
Četverokvržična tijela (*corpora quadrigemina*) su četiri tvrda režnja na leđnoj strani moždanog akvadukta, gdje natkrivaju zadnji par gornjih kolikula, kao i zadnji par, koji se zove i donji kolikuli.

Četiri čvrsta režnja pomažu da se razmjenaki ukrsti nekoliko vlakna vidnog živca. Međutim, neka vlakna imaju istostrani aranžman, tj. djeluju paralelno na istoj strani bez ukrštanja. 
Nadređeni kolikulus je uključen u slobodne pokrete očiju, dok je donji sinapsna tačka za zvučne informacije. Iz zadnjeg dijela površine srednjeg mozga izlazi trohlearni nerv , ispod donjeg kolikulusa.

### Moždano stablo
Moždano stablo čini uparena struktura, na ventralnoj strani moždanog akvadukta, a oni dalje nose tegmentum na leđnoj strani i greben ili pes na trbušnoj, a oba su smještena u vlakna moždano-moždinskog trakta, iz unutrašnjr kapsule (tj. rastući + opadajući trakt = uzdužni trakt). Središnjem moždano stablo nosi *substantia nigra* (doslovno crna supstanca), koja je jedna vrsta baznih jezgara. To je jedini dio mozga koji ima melaninske pigmente.

Između grana je interpedundikulska jama, koja je cisterna puna likvora. Između grana izlazi okulomotorni nerv, a trohleus vidljivo omotava oko izvan grana. Okulomotorni je odgovoran za (parasimpatičko) suženje zjenica i određene pokrete očiju.

### Anatomske osobenosti poprečnog presjeka 
mini|right|Poprečni presjek srednjeg mozga na razini gornjeg kolikula
mini|right|Poprečni presjek srednjeg mozga na razini donjeg kolikula
mini|right
Uo bičajeno je da se poprečni presjek srednjeg mozga pravi na razini gornjih i donjih kolikula. a]]
*Vodoravni (poprečni) presjek na razini gornjeg kolikula ispoljava crveno jezgro, jezgro okulomotornog živca (i povezuje Edinger-Westphal jezgro), moždanim granama ili *crus cerebri* i *substantia nigra*.
*Vodoravni (poprečni) presjek na razini donjeg kolikula dalje pokazuje crnu supstancu (*substantia nigra*). Također je očigledno da su jzgra trohleusa ukrštena iznad pretpostavljenih grana malog mozga . 
* Oba presjeka pokazuju moždani akvadukt, koji povezuje treću i četvrta komora i periakvaduktsku sivu masu.

Može se primijetiti da strukture presjeka srednjeg mozga uključujuči i vizualizacijski mezencefalon, podsjećaju na naopako medvjeđe lice. Dva crvena jezgra su oči medvjeda, moždana izduženja su uši. Tektum je brada i cerebralne grane su lice i uši.

### Razvoj 
Tokom embrionskog razvoja, srednji mozak proizlazi iz drugog moždanog primarnog mjehura, poznatog kao mezencefalon, u nervnoj cijevi. Za razliku od druga dva mjehura, prednjeg i zadnjeg, srednji mozak ostaje nepodijeljen u ostatku razvoja nervnog sistema. Preciznije, ne podijeli se na druga područja mozga, dok se prednjeg mozak, naprimjer, dijeli u veliki mozak (telencefalon) i međumozak (dijencefalon). 
Tokom embrionalnog razvoja, ćelije unutar srednjeg mozga se stalno umnožavaju i kompresiju i dalje formiraju moždani akvadukt. Parcijalna ili potpuna opstrukcija moždanog akvadukta, tokom razvoja može dovesti do urođenih hidrocefalusa.

## Funkcija 
Smatra se da je srednji mozak dio moždanog stabla. Njegova crna supstanca (*substantia nigra* ) je usko povezana sa sistemom motornik puteva u baznim ganglijama. Ljudski mezencefalon je arhipalijumskog porijekla, što znači da je njegova opća arhitektura potiče od najstarijih kičmenjaka.

Dopamin koji je proizveden u substantia nigra i ventralnom tegmentnom području ima ulogu u pobudi, motivaciji i kohabitaciji vrsta, od ljudi do najelementarnijih životinja, kao što su insekti. Laboratorijski miševi linija koje su selektivno uzgajajane za visoku dobrovoljnost za trčanje po pokretnim kotačima, imali su uvećan srednji mozak. Srednji mozak pomaže u prenesu informacija za vid i sluh.

## Također pogledajte
*Mozak
*Spisak regija u ljudskom mozgu

## Reference
## Vanjski linkovi
* High-Resolution Cytoarchitectural Primate Brain Atlases
*http://braininfo.rprc.washington.edu/ View information on various brain regions: images, name in seven languages, location, etc

Kategorija:Srednji mozak