Srčani ciklus

thumb|right|400px| Funkcijski  događaji u srčanom ciklusu.Ilustrirana su dva ciklusa.
**Srčani  ciklus** obuhvata kompletan otkucaj srca od njegovog  generiranja  do početka narednog, a uključuje faze pod nazivom
* dijastola, 
*sistola, i 
*interventna pauza.

Učestalost srčanog ciklusa je opisana od kao otkucaj srca, koji se obično izražava kao broj otkucaja u minuti. Svaki otkucaj srca uključuje pet glavnih faza. Prve dvije faze, često se smatra zajedno kao faza  "ventrikularnog punjenja"  (komore), uključuju kretanje krvi iz pretkomore u komore. Naredne tri faze uključuju kretanje krvi iz komora u plućne arterije (u slučaju desne komore) i aortu (u slučaju lijeve komore).

Prva  faza, "dijastola" nastaje kada su AV (AV) zalisci (mitralni zalisci i trikuspidne ventil) otvoreni i cijelo  srce  opušteno. Druga faza, "pretkomorska  sistola," je kada se  pretkomora kontzrtahira, a krv teče pretkomore  u komoru. Treća faza, "izovolumna kontrakcija"  je onda kada se komora počne kontrahirati, u u neposrednoj blizini AV i semilunarnih zalistaka i  čuje se prvi zvuk srca, a nema promjene u volumenu. U četvrtoj  fazi ("ventrikularno  ili komorsko izbacivanje")  komore se kontrahiraju  i prazne, pri čemu su polumjesečasti (semilunarni) zalisci otvoreni. Tokom pete faze, "izovolumenskog vremena opuštanja", pritisak pada, nema ulaska  krvi u komore, komora prestaje da se kontrahira i počinje da se opušta, blizu  semilunarnih zalistaka zbog pritiska krvi u aorti.

Tokom srčanog ciklusa, krvni pritisak se povećava i smanjuje. Srčani ciklusa koordinira niz električnih impulsa koje  proizvede  specijalizirane pacemakerske ćelije  koje se nalaze  u sinoatrijskom i AV čvoru. Srčanog mišić se sastoji od miocita koje iniciraju svoje kontrakcije bez pomoći vanjskih  nerava (sa izuzetkom modifikacije srčane stope zbog  metaboličke potražnje).  U normalnim okolnostima, svaki ciklus traje  0,6666 sekundi.

## Fiziologija
Srce je četverokomorni  organ koji se sastoji od desne i lijeve polovine. Gornje dvije komore, lijeve i desne pretkomora (atriji), su ulazne tačke u srce, dok  su donje dvije, lijeva i desna komora (ventrikule), odgovorne za kontrakcije koje upumpavaju  krv u cirkulaciju. Cirkulacija je podijeljena u plućnu i sistemsku. Uloga desne komore je da  pumpa deoksigeniziranu (beskisičnu)  krvi u pluća kroz plućno stablo i plućne arterije. Uloga lijeve komore je da pumpa novu oksigeniziranu (obogaćenu  kisikom)  krv u tijelo kroz aortu.
;Osnovni fiziološki pokazatelji funkcije srca

## Ritmično provođenje
### Provodni sistem srca
Srčani mišić ima automatizam, što znači da je samopodražljiv. Mišićne kontrakcije su miogene ili generirane samim mišićnim ćelijama. To je u suprotnosti sa  djelovanjem skeletnih mišića, kojima su za ekscitaciju neophodni nervni podražaji (bilo svjesni ili refleksni) . Ritmičke kontrakcije srca javljaju se spontano, iako se stopa kontrakcija može promijeniti nervnim ili hormonskim uticajima. Naprimjer, simpatički živac ubrzava rad srca, a vagus usporava njegovbe otkucaje.

Ritmičke sekvence kontrakcija (sinusni ritam), koordiniraju sinoatrijski (SA) i AV (AV) čvorovi. Sinoatrijalni čvor, često poznat i kao *pejsmejker*,  nalazi se u gornjem zidu desne pretkomore i odgovoran je za val električne stimulacije koja inicira pretkomorske  kontrakcije stvaranjem akcijskog potencijala. Kada talas dostigne AV čvor, koji se nalazi u donjem desnom atriju, ima  kašnjenje prije nego što se provodi kroz *His* snopove  i kopiju purkinjeovih vlakana, što  dovodi do kontrakcije komore. Kašnjenje u AV čvoru omogućava dovoljno vremena da  se sve krvi u pretkomori pređe  popuno u odgovarajuću komoru. U slučaju teške patologije, AV čvor može djelovati kao pejsmejker; ovo obično nije slučaj jer je stopa spontanih paljenja  je znatno niže nego u SA čvoru i stoga se može zanemariti.

## Faze 
U nastavku je sažetak srčanog ciklusa:

## Pretkomorska sistola 
**Pretkomorska sistola** je kontrakcija pretkomorskog sincicija  ćelija  lijeve i desne  pretkomore srčanog mišića, nakon električne stimulacije. Ovo provođenje odvija se  preko  opriključka za povezivanje umetnuzih diskova. Normalno, obje pretkomore kontrahiraju u isto vrijeme. Izraz *sistola* je sinonim za kontrakcije (pokret ili skraćivanje) mišića. *Električna sistola* je električna aktivnost koja stimulira srčani mišić komore za kontrakciju. Zatim uskoro  slijedi  *mehanička sistola*, koja je mehanička kontrakcija srca.

Kako se pretkomore kontrahiraju, krvni pritisak u obje se povećava, zbog čega forsira dodatnu krv u komore. Dodatni protok krvi se zove **komorski  udar**.

Oko 80% toka  krvi pasivno  ulazi u komore, tako da pretkomore nemaju tako mnogo kontrakcija.

Pretkomorski udar je odsutan ako postoji gubitak normalne električne provodljivosti u srcu, kao što je za vrijeme pretkomorske fibrilacije, pretkomorskog treperenje i potpune blokade srca. Atrijski (pretkomorski)  udar ima drugačiji karakter u zavisnosti od stanja srca, kao što je ukočenost srca kod bolesnika s dijastolnom disfunkcijom.

Za atrijske  sistole, također su poznate kao aurikularne sistole,  zbog kontrakcije dvije srčane aurikule, potrebno je oko 0,1 sekunde.

Grafikon aortnog pritiska tokom srčanog ciklusa pokazuje mali pad (*incisura*, usjek ili *dikrotski zarez*) što se poklapa sa zatvaranjem aortnog zaliska. Pad u grafikonu je odmah iza kratkog uspona ("dikrotski talas"), a zatim postepeno opada. Baš kao kada  komora uđe u dijastolu, kratak preokret toka iz aorte natrag prema lijevoj komori uzrokuje zatvaranje aortnih valvula. To dovodi do blagog povećanja aortnog pritiska, uzrokovanog elastičnim trzajem semilunarnih valvula  i aorte.

Ukupni volumen krvi koji ostaje u komori samo na kraju ventrikularne kontrakcije zove se  *završni sistolni volumen* ili krajnja sistolna zapremina  (ESV).

Pod pretpostavkom da  puls  ima  72 otkucaja u minuti, komorna  sistola za kompletiranje  traje 0,3 sekunde.

### Otkrivanje
#### Srčani šumovi
Zatvaranja mitralnog  i trikuspidnog  (trokvržičnog) ventila (poznati zajedno kao * AV zsalistak*) na početku ventrikularne sistole uzrokuje  prvi dio  (lubb) u "lubb-dubb"  zvuku koje je otkucava. Formalno, ovaj zvuk je poznat kao *prvi zvuk srca* ili S. Ovaj prvi srčani šum nastaje zatvaranjem mitralnog i trikuspidnog zaliska (valvule), a zapravo ima dvije komponente zvuka, M1, T1.
Drugi dio (dubb)  "lubb-dubb" (*srugi srčani šum* ili S2), uzrokovan je zatvaranjem aortne i plućne valvule (zalistaka) na kraju ventrikularne sistole. Kako se lijeva  komora prazni, njen  pritisak pada  ispod onog  u aorti, a aortnin zalistak se zatvara. Slično, kako pritisak u desnoj komori pada ispod pritiska u plućnoj arteriji, plućni zalistak se zatvara. Drugi srčani zvuk ima također dvije komponente, A2 i P2. Aortne valvule zatvaraju se  ranije od plućnih  i one su zvučno odvojene jedne od drugih, drugi srčani ton. Ovo "razdvajanje" od S2 je zvučno samo tokom udisanja. Međutim, neke srčane abnormalnosti u provodljivosti,  kao što je blok lijeve grane (BLG),  omogućavaju P2 zvuk koji se čuje prije nego zvuk A2 tokom trajanja. Sa LBBB, udisanje donosi A2 i P2 međusobno bliže, gdje se ne mogu zvučno razlikovati.
 
#### Elektrokardiogram
[thumb|Dijelovi [komple QRS|kompleksa QRS. Komorska sistola počinje na QRS,  a pretkomorska na P]]

U elektrokardiogramu, električna sistola  ventrikula počinje na početku kompleksa QRS.

## Dijastola
thumb|right|180px|Srčana dijastola
Srčana  dijastola  je vremenski period kada se srce opušta nakon kontrakcije u pripremi za  ponovno punjenje cirkulacijkom  krvljju. Ventrikularna (komorska)  dijastola je kada su  komore  u opuštanja, a atrijska  dijastola je kada se opuštaju pretkomore. Zajedno su poznate kao kompletna srčana dijastola.
Tokom ventrikularne dijastole, pritisak u (lijevoj i desnoj) komori pada sa vrha da dođe u sistolu. Kada pritisak u lijevoj komori padne ispod pritiska u lijevom atriju, otvara mitralne valvule (zaliske), a lijeva komora se puni krvlju koja se akumulira u lijevoj pretkomori. Vrijeme izovolumenske relaksacije (IVRT) je interval od aortne komponente drugog  srčanog šuma, koji nastaje zatvaranjem aortne valvule, do početka punjenja otvaranjem  mitralnih zalistaka. Isto tako, kada pritisak u desnoj komori padne ispod onog  u desnoj pretkomori, otvaraju se trikuspidne valvule i desna komoru puni krvlju koja je akumulirana  u desnoj pretkomori.

Tokom dijastole,  pritisak unutar lijeve komore je niži nego u aorti, omogućavajući da krv cirkulira u samom srcu preko koronarnih, odnosno srčanih arterija.

## Također pogledajte
*Krvni pritisak
*Srčani akcijski potencijal
*Minutni volumen
*Elektrokardiogram

## Reference
## Vanjski linkovi
*Interactive cardiac cycle.  *Interactivephysiology.com*
*Cardiac cycle.  *University of Utah School of Medicine*
*Heart sounds .  *UCLA School of Medicine*