Bosanski krstaški rat

**Bosanski krstaški rat** je vođen protiv heretika u Bosni od 1235. do 1241. To je u suštini bio mađarski osvajački rat protiv Bosanske banovine pod plaštom krstaškog rata.

Vođeni mađarskim hercegom Kolomanom, krstaši su uspjeli osvojiti samo periferne dijelove zemlje. Krstaški rat se brzo završio kada su Mađare napali Tatari. I poslije su pape pozivali na krstaške ratove protiv Bosne, ali se nisu dogodili. Neuspjeli rat koji su Mađari započeli je doveo do velikog nepovjerenja i mržnje prema njima, koje će trajati vijekovima.

## Pozadina 
Prvi krstaški rat je spriječen u aprilu 1203. godine, kada su Bosanci pod Ban Kulinom na Bilinom polju obećali da će kršćanstvo prakticirati prema rimokatoličkom obredu i prepoznati duhovnu nadmoć pape. Kulin je također potvrdio sekularnu nadmoć mađarskih kraljeva nad Bosnom. U stvarnosti, nezavisnost i bosanske crkve i bosanske banovine je rasla.

Na vrhuncu Albigenškog krstaškog rata protiv francuskih katara 1220-ih, pojavile su se glasine da je vođa Katara, zvani Nicetas, boravio u Bosni. Nije sigurno da je Nicetas postojao, ali susjedni Mađari su iskoristili širenje glasina da bi povratili sizerenstvo nad Bosnom, koja je postajala sve nezavisnija. Godine 1221. zabrinutost je na kraju potakla papu Honorija III da propovijeda krstaški rat protiv bosanskih heretika. To je ponovio 1225. godine, ali Mađari nisu mogli da odgovore na njegov poziv.

Nasljednik Honorija III, papa Grgur IX, optužio je bosanskog biskupa za skrivanje heretika. Kasnije je 1233. zamijenjen njemačkim dominikanskim prelatom, Ivanom Wildeshausenom, prvim bosanskim biskupom koji nije bio Bosanac. Iste godine, Ban Matej Ninoslav je tvrdio da nema ništa se hereticima, ali to nije zadovoljilo Grgura.

## Rat 
Godine 1234. papa Grgur IX je objavio još jedan poziv za krstaški rat, a ovaj put se Mađarska odazvala. Iako je moguće da Bosanci nisu uskladili Crkvu bosansku sa onim što je Rim tražio, Mađarima je to bio savršen izgovor da započnu rat. Grgur je obećao popustljivost potencijalnim krstašima i povjerio Kolomanu, mlađem sinu Andriji II i bratu Beli IV, komandovanje krstašima Koloman i njegovi sljedbenici stavljeni su pod zaštitu Svete Stolice. U augustu 1236. papa Grgur je naredio krstašima da ne gnjave rođaka Mateja Ninoslava, Sibislava, kneza Usore, ili njegove majke, oboje "dobrih katolika" među heretičkim plemstvom. Tatari su opljačkali Dalmaciju, Hrvatsku, Zetu, Srbiju i Bugarsku. Njihov napad pokazao se katastrofalnim za cijeli Balkan, jedino je Bosna bila pošteđena koja će vratiti okupirane teritorije i zadržati svoj nivo nezavisnosti.

## Posljedice  
Opasnost od novog vjerskog progona u Bosni se pojavila ponovo. Papa Inocent IV počeo je poticati Mađare da poduzmu još jedan krstaški rat krajem 1246. i 1247, i oni su se pokazali voljnim. Matej Ninoslav je tvrdio da se povezuje s hereticima samo da brani Bosnu od mađarskih osvajača. Čini se da je uvjerio Inocenta,

Krstaški rat protiv Bosne ponovo je propovijedan između 1337–38 i 1367, od strane Benedikta XII i Urbana V, ali u drastično različitim političkim okolnostima. Mađarskom je vladala nova dinastija, Anjoui, koji su podržavali Kotromanićeve vladare Bosne. Kralj Karlo Robert je izjavio da će se svaki Mađar koji napadne Bosnu, kojim je vladao njegov prijatelj Stjepan II, smatrati izdajnikom. Posljednja dva pokušaja pokretanja rata protiv Bosne pod plaštom krstaških ratova vezana su za kralja Sigismunda Luksemburškog. Prvi pokušaj je bio 1391, ali je tada Bosna bila na vrhuncu svoje moći, a posljednji 1408, za vrijeme vladavine kralja Tvrtka II, no i ovaj put bez uspjeha.

Jedini ishod ovoga rata i kasnijih pokušaja je bila još veća mržnja prema Mađarima među Bosancima, što će se ispostaviti kao glavni faktor koji će doprinijeti osmanlijskom osvajanju Bosne 1463, a po svemu sudeći, to je trajalo i daleko poslije dolaska Osmanlija

## Također pogledajte 
* Bosansko-ugarski ratovi
* Crkva bosanska

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Između politike i religije. Križari u pohodu na srednjovjekovnu Bosnu (Novo vrijeme, 6. 12. 2013)

Kategorija:13. vijek u Bosni
Kategorija:Bitke s učešćem Bosanske Banovine
Kategorija:Crkva bosanska
Kategorija:Katarstvo
Kategorija:Krstaški ratovi
Kategorija:Rimokatolička crkva u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Srednjovjekovna Bosna
Kategorija:Pages with unreviewed translations
Kategorija:Ratovi s učešćem Mađarske