open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carlos Alcaraz

**Carlos Alcaraz** španski je teniser. Najmlađi je teniser koji je bio broj 1 i jedini kome je to uspjelo kao tinejdžeru. Pobjedom na Australian Openu 2026. postao je i najmlađi teniser koji je osvojio sva četiri Grand Slam turnira. Na Olimpijskim igrama 2024. u Parizu osvojio je srebrnu medalju, izgubivši u finalu od Novaka Đokovića.

## Rane godine 
Rođen je u El Palmaru, u Regiji Murcia u porodici Carlosa i Virginije Alcaraz. Ima troje braće i sestara.

## Karijera 
### 2020: Debi na ATP-turnirima 
Prvi nastup na nekom ATP-turniru imao je u februaru na Rio Open, porazivši zemljaka Alberta Ramosa Viñolasa nakon što je dobio pozivnicu za turnir.

### 2021: Prvi uspjesi 
Na početku sezone kvalificirao se u glavni žrijeb Australian Opena, gdje je bio najmlađi učesnik u muškom singlu. U svom prvom nastupu na nekom Grand slam turniru savladao je još jednog kvalifikanta, Botica van de Zandschulpa, bez izgubljenog seta, ali ga je u drugom kolu pobijedio Mikael Ymer.

Na Madrid Mastersu, gdje je također igrao s pozivnicom, postao je najmlađi pobjednik meča u historiji tog turnira nadigravši Adriana Mannarina i srušivši rekord tada 18-godišnjeg Rafaela Nadala iz 2004. U drugom kolu izgubio je upravo od Nadala, na svoj 18. rođendan. Osvojivši čelendžer u Oeirasu, dotad najveći turnir u karijeri, ušao je među 100 najboljih kao najmlađi igrač 24. maja.

Na Roland Garrosu prvi je put došao do trećeg kola na nekom Grand Slam turniru savladavši Nikoloza Basilašvilija, ali ga je tu zaustavio Jan-Lennard Struff.

U julu se u Umagu plasirao u prvo ATP-finale u karijeri savladavši ponovo Ramosa Viñolasa, da bi zatim osvojio i prvu titulu uvjerljivom pobjedom protiv Richarda Gasqueta. Time je postao najmlađi osvajač nekog ATP-turnira od titule tada 18-godišnjeg Keija Nishikorija u Delray Beachu 2008. te najmlađi Španac koji je osvojio ATP-titulu nakon Nadalovog prvijenca u karijeri u Sopotu 2004.

Na Wimbledonu je izgubio u drugom kolu od Danila Medvedeva. U Winston-Salemu došao je do polufinala, gdje ga je pobijedio Mikael Ymer.

### 2022. 
### 2023. 
U Queen's Clubu osvojio je svoju prvu titulu na travi, pobijedivši Alexa de Minaura u dva seta u finalu. Ta pobjeda vratila ga je na broj 1 ATP-liste.

Na Wimbledonu, kao prvi nosilac, stigao je do finala pobjedama nad Jérémyjem Chardyjem, Alexandreom Mullerom, Nicolásom Jarryjem, Matteom Berrettinijem, Holgerom Runeom i Danilom Medvedevom, da bi u finalu savladao i Novaka Đokovića sa 1:6, 7:6, 6:1, 3:6, 6:4, čime je postao treći najmlađi pobjednik u All England Clubu u Open Eri, nakon Borisa Beckera i Björna Borga.

## Statistike 
### Grand Slam turniri 
*Nakon Australian Opena 2026.*

## Važnija finala 
### Grand Slam 
#### Singl: 8 (7–1) 
### Masters 1000 
#### Singl: 9 (8–1) 
### Olimpijske igre 
#### Singl: 1 (0–1) 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* ATP-profil
* ITF-profil
* Davis Cup profil

Kategorija:Rođeni 2003.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Murcia
Kategorija:Španski teniseri
Kategorija:Španski olimpijci
Kategorija:Teniseri na Olimpijskim igrama 2024.
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Španija)
Balade (Zdravko Čolić)

***Balade*** je šesti po redu kompilacijski album Zdravka Čolića. Objavio ga je Hi-Fi Centar iz Beograda u dvostrukom CD izdanju 1997. godine. Album sadrži osamnaest pjesama, koje predstavljaju pregled nekih od njegovih značajnijih radova snimljenih tokom njegove dugogodišnje pjevačke karijere. Kao što i sam naziv ovog kompilacijskog albuma kaže, sastavljen je od laganih pjesama - balada, koje su uvijek bile dio pjevačkog repertoara Zdravka Čolića. Album *"Balade"* objavljen je iste godine nakon studijskog albuma pod nazivom *Kad bi moja bila*.

## Spisak pjesama 
# Ljubav je samo riječ	3:51
# April u Beogradu	4:12
# Jedna zima sa Kristinom	5:30
# Stanica Podlugovi	4:26
# Pjesmo moja	6:15
# Loše vino	2:57
# Sonata	3:46
# Balerina	3:55
# Ti si bila	4:28
# Ti si mi u krvi	5:01
#Ne mogu biti tvoj	4:51
# Sinoć nisi bila tu	4:04
# Zbogom Ivana	2:59
# Oktobar je, počinje sezona kiša	2:53
# Tvoje oči	3:18
# Odvešću te	4:16
# Juče još	4:05
#Hej, suzo 

## Izvori 
Kategorija:Albumi Zdravka Čolića
Kategorija:Albumi iz 1997.
KID KIBLA

alt=Logo KIBLA multimedijski centar|mini|KID KIBLA logo
**KID KIBLA** je slovenska i međunarodna instutucija koja djeluje na području kreativnih industrija, interdisciplinarnih, intermedijskih, multimedijskih, vizualnih, muzičkih i audio-vizualnih umjetnosti, kulture i neformalnog obrazovanja. Predstavlja, organizira, podučava, koproducira, dokumentira i arhivira kulturno-umjetničke projekte te elektronička i štampana izdanja u zbirci TOX (od 1995.) i časopisu Folio (od 2009.)

Osnovana je 1996. u Mariboru kao multimedijalni centar Narodnog centra Maribor, koji je nudio računarsku obuku i pristup Internetu. Od 1998. ima status samostalnog kulturno-obrazovnog društva. Tokom svog višedecenijskog djelovanja KIBLA se razvila u središnje urbano, regionalno, nacionalno i međunarodno mjesto za suvremenu umjetnost i kulturu, neformalno obrazovanje, kreativno korištenje novih informacijsko-komunikacijskih tehnologija i interdisciplinarne prakse. Pored sjedišta u Narodnom centru Maribor, od 2002. godine u Rotovškoj kući u Mariboru uspostavljena je Komunikacijsko-informacijska točka KIT (od 2014. s promijenjenom namjenom ARTKIT), a 2012. godine KIBLA PORTAL u staroj industrijskoj hali od dvije hiljade kvadratnih metara. ARTKIT  je namijenjen oživljavanju starog dijela grada, gdje umjetnici, dizajneri i obrtnici mogu kreativno razvijati ideje tradicionalnih zanatskih vještina, nadograđenih informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, te uspostavljati saradnje s preduzećima koja bi ove ideje mogle realizirati. Dio prostora KIBLA zauzima KiBela, umjetnički prostor i cyber caffe Kibar s besplatnim širokopojasnim pristupom Internetu. Iza kulisa su administrativni, proizvodni i izdavački prostori s grafičkim studijem, internetskom knjižarom "Zamisel", skladišta i uredi.

U KiBeli, prostoru umjetnosti, od 1999. godine održane su stotine izložbi, performansa, prezentacija i drugih umjetničkih događanja, postavljenih klasično ili kao visokotehnološke instalacije. Program uključuje izložbe, performanse, koncerte, festivale, pozorišne predstave, predavanja, simpozije, sajmove i radionice. Fokusira se na savremene obrazovne, kulturne i umjetničke prakse. Od 2012. godine, kada je Maribor zajedno s partnerskim gradovima bio Europska prijestolnica kulture, program vizualne i intermedijalne umjetnosti proširen je na KIBLA PORTAL kao višenamjenski prostor za događanja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Osnivanja u 1996.
Kategorija:Kultura u Mariboru
Branka Likić

**Branka Likić "Seka"** nekadašnja je bosanskohercegovačka i jugoslavenska pjevačica. Najpoznatija je kao pjevačica u sarajevskoj pop-rok grupi Rezonansa. S bratom Branom, koji je ujedno bio i vođa te grupe, napisala je neke od njihovih pjesama. Tokom 1970-ih i 1980-ih nastupala je s Rezonansom na prostorima bivše Jugoslavije i u inozemstvu na Međunarodnom festivalu revolucionarnih pjesama u Istočnom Berlinu. Živi i radi u Švedskoj, gdje predaje na Univerzitetu u Uppsali.

## Reference 
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovačke pjevačice
Kategorija:Jugoslavenske pjevačice
Kategorija:Živi ljudi
Zauvijek

***Zauvijek*** je treći po redu kompilacijski album Zdravka Čolića. Objavio ga je Hi-Fi Centar iz Beograda u CD izdanju 1997. godine. Album sadrži dvadeset pjesama, koje predstavljaju pregled nekih od njegovih značajnijih radova snimljenih tokom njegove dugogodišnje pjevačke karijere. Ovaj kompilacijski album sastavljen je od kombinacije plesnih i laganih pjesama - balada, koje su uvijek bile dio pjevačkog repertoara Zdravka Čolića. Album *"Zauvijek"* objavljen je iste godine nakon studijskog albuma pod nazivom *Kad bi moja bila* i kompilacijskog *"Balade"*.  

## Spisak pjesama 
# Ljubav je samo riječ	3:51
# Bling blinge bling	4:28
# Zvao sam je Emili 	3:42
# Živiš u oblacima mala	 3:59
# Gori vatra	 3:00
# Dome moj	3:18
# Ona spava	4:17
# Sinoć nisi bila tu	4:05
# Ljubav ima lažni sjaj	3:47
# Loš glas 	3:20
# Ti si bila	4:28
# Balerina	 3:55
# Julija 2:58
# Sonata	3:46
# April u Beogradu	 4:12
# Ne mogu biti tvoj 	4:52
# Loše vino 	2:58
# Zagrli me  3:52
# Jedina 3:26
# Zbogom Ivana	 2:59 

## Izvori 
Kategorija:Albumi Zdravka Čolića
Kategorija:Albumi iz 1997.
Bikovi (kamene gromade)

**Bikovi** kamene gromade, su geološki spomenik prirode od državnog značaja u Bjelorusiji. Sastoje se od dva bloka crvenog, grubozrnatog granita. Nalazi se 4&nbsp;km sjeverno od sela Ikani u Borisovskom rejonu Minska oblast, zapadno od puta Zembin — Begomlj. Ovi kameni blokovi su dovezeni iz Skandinavije prije 200 hiljada godina. Dužina sjevernog bloka je 3 m, širina 1,8 m, južnog — 2,5 i 1,4 m. Visina je do 2,1 m, obim 14,3 m. Zapremina je 17 m3, težina oko 50 t. Na površini ovih kamenih gromada "Bikovi", rastu 21 vrsta lišaja i 8 vrsta lisnate mahovine, od kojih su neke rijetke. Naziv "Bikovi" povezan je s legendom, prema kojoj je Bog pretvorio u kamenje bikove i orača, koji je orao njivu za vrijeme Uskrsa.

## Literatura 
* 

Kategorija:Borisovski rejon (Minska oblast)
Kategorija:Geološki spomenici u prirodi
Kategorija:Spomenici prirode u Bjelorusiji
Despina (satelit)

**Despina** , također poznata kao **Neptun&nbsp;V**, je treći najbliži unutrašnji mjesec (satelit) Neptuna . Ime je dobila po grčkom mitološkom liku Despoini, nimfi koja je bila kćerka Posejdona i Demetere .

## Otkriće 
Despina je otkrivena krajem jula 1989. godine na slikama koje je napravila sonda *Voyager 2* . Dobila je privremenu oznaku **S/1989&nbsp;N&nbsp;3** .  Otkriće je objavljeno (IAUC 4824) 2. augusta 1989. i spominje "10 kadrova snimljenih tokom 5 dana", što implicira da je datum otkrića bio negdje prije 28. jula. Ime je dato 16. septembra 1991. godine .

## Fizičke karakteristike 
Despinin prečnik je otprilike 152 kilometra . Despina je nepravilnog oblika i ne pokazuje znakove bilo kakve geološke modifikacije. Vjerovatno se radi o hrpi ostataka ponovno nakupljenoj od fragmenata originalnih Neptunovih satelita, koji su bili poremećeni perturbacijama iz Tritona ubrzo nakon što je taj mjesec uhvaćen u vrlo ekscentričnu početnu orbitu .

## Orbita 
Despinina orbita leži blizu, ali izvan orbite Talase i tik unutar Le Verrierovog prstena i djeluje kao njen pastir mjesec  Kako je također ispod radijusa Neptunove sinhrone orbite, polako se spiralno vrti prema unutra zbog plimnog usporavanja i na kraju može uticati na atmosferu Neptuna ili se raspasti u planetarni prsten nakon što pređu Rocheovu granicu zbog rastezanja plime i oseke.
[lijevo|mini| Simulirani pogled na Despinu koja kruži oko [Neptuna]]

## Bilješke 
* Površinska gravitacija izvedena iz mase m, gravitacione konstante *G* i poluprečnika *r*: *Gm/r*
* Brzina bijega izvedena iz mase *m*, gravitacijske konstante *G* i polumjera *r*: *√2Gm/r*.

## Izvori 
## Vanjski linkovi 
* Despina profil od NASA-inog istraživanja Sunčevog sistema
* Neptunovi poznati sateliti (autor Scott S. Sheppard )
* NASA Astronomy Picture of the Day: Despina and its shadow transiting Neptune (3 September 2009)

Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 1989.
Kategorija:Neptun
Kategorija:Prirodni sateliti
Vilenica (pećina)

Jama Vilenica ili **pećina Vilenica na Lokvi** () je najstarija izložbena pećina u Evropi. Prvi turisti u pećini zabilježeni su 1633. godine. Nalazi se pored sela Lokev u općini Sežana na Kraškoj visoravni u jugozapadnoj Sloveniji.

## Prirodno okruženje 
Pećina Vilenica duga je više od 1300 metara, sa dubinom od 180 metara, ali turistima je dozvoljen ulaz samo u prvih 450 metara pećine.

## Historija 
Do sredine 19. stoljeća bila je poznata kao najveća, najljepša i najposjećenija pećina klasičnog krša. Kasnije ju je nadmašila Postojnska jama.

Od 1986. godine u pećini i okolini održava se godišnji Međunarodni književni festival Vilenica. Događaj se najčešće dešava početkom septembra. Centralni dio festivala je dodjela Nagrade za književnost Vilenica od strane Društva slovenskih književnika. Nagrada autoru iz srednje Evrope za njegova ili njena dostignuća u pisanju književnosti i eseja dodjeljuje se u pećinskoj dvorani Plesna ()

## Reference 
Kategorija:Sežana
Kategorija:Pećine u Sloveniji
Michel Eugène Chevreul

**Michel Eugène Chevreul** (31. august 1786. – 9. april 1889.)  je bio francuski hemičar čiji je rad uticao na nekoliko oblasti nauke, medicine i umjetnosti. Njegov rani rad sa životinjskim mastima  revolucionirao je proizvodnju sapuna i svijeća i doveo do njegove izolacije heptadekanske (margarne), stearinske i oleinske masne kiseline. U oblasti medicine, prvi je pokazao da dijabetičari izlučuju glukozu u urinu  i izolovao kreatin. Doživio je 102 godine i bio je pionir na polju gerontologije. Njegove teorije o boji "dale su naučnu osnovu za impresionističko i neoimpresionističko slikarstvo."  On je jedan od 72 francuska naučnika, matematičara i inženjera čija su imena ispisana na Ajfelovom tornju; od njih 72, Chevreul je bio jedan od samo dvojice koji su još bili živi kada je Gustave Eiffel posadio francuski trobojnik na vrhu tornja 31. marta 1889. (drugi je bio Hippolyte Fizeau).
lijevo|mini| Chevreul u svojim mlađim godinama
Chevreul je rođen u gradu Angersu u Francuskoj, gdje mu je otac bio ljekar. Chevreulov izvod iz matične knjige rođenih, koji se čuva u matičnoj knjizi Angersa, nosi potpis njegovog oca, djeda i pra-strica, koji su svi bili hirurzi.

Otprilike sa sedamnaest godina Chevreul je otišao u Pariz i ušao u hemijsku laboratoriju LN Vauquelina, nakon čega je postao njegov asistent u Muséum national d'histoire naturelle (Nacionalni muzej prirodne istorije) u *Jardin des Plantes*. Godine 1813. Chevreul je postavljen za profesora hemije na Liceju Karla Velikog, a potom je preuzeo i direktor Gobelinsovih tapiserija, gdje je provodio svoja istraživanja kontrasta boja. (1839. objavio je rezultate svog istraživanja pod naslovom *De la loi du kontraste simultané des couleurs;* Prevedeno je na engleski i objavljeno 1854. pod naslovom *The Principles of Harmony and Contrast of Colors (Principi harmonije i kontrasta boja).* Novi prijevod  pod naslovom *O zakonu istovremenog kontrasta boja,* s komentarima, dodatnim poglavljima i grafikama u boji od Dana Margulisa, pojavio se 2020. godine.) Godine 1826. Chevreul je postao član Akademije nauka, a iste godine je izabran za stranog člana Kraljevskog društva u Londonu, čiju je Copley medalju dobio 1857. godine. Godine 1829. izabran je za stranog člana Kraljevske švedske akademije nauka i za stranog počasnog člana Američke akademije nauka i umjetnosti 1868.
[lijevo|mini|239x239piksel| Chevreul 1886. od [Nadar (umjetnik)|Nadara]]
desno|mini| Prezentacija načina definisanja i imenovanja boja, Chevreul, 1861

## Bilješke 
## Reference 
* 

Kategorija:Rođeni 1786.
Kategorija:Umrli 1889.
Kategorija:Biografije, Angers
Kategorija:Francuski hemičari
Kategorija:Stogodišnjaci
Kategorija:Članovi Francuske akademije nauka
Kategorija:Inozemni članovi Kraljevskog društva
Jantik

**Jantik**, tigiz jantik, ajaklik-čiberek (, ) su pogačice od beskvasnog tijesta sa ovčijim ili goveđim mljevenim mesom i ljutim začinima, pržene u tavi, za razliku od čebureka, bez masnoće. Jedno od osnovnih jela krimskotatarske kuhinje.

## Priprema 
Od brašna, vode i soli zamiješa se čvrsto tijesto, ostavi da odstoji 30&nbsp;minuta i razvalja se na debljinu od 2&nbsp;mm. Iz tijesta se režu krugovi, premažu se jajetom, a na sredinu se stavlja nadjev od mljevenog mesa. Jedan se kraj presavije, dajući pogačici oblik polumjeseca. Za nadjev masna ovčetina se očisti od kostiju i tetiva, zatim zajedno sa prženim lukom samelje na mašini za meso, dodajući sol, biber, vodu i sve se dobro izmiješa. Pogačice se peku bez masnoće. Gotov jantik, još vruć, premaže se maslacom sa obje strane.

Jantik se poslužuje bez pribora za jelo.

## Pogledati također 
* Gezlema
* Burek
* Čeburek

## Literatura 
* *В. П. Дюлічев*. Крым: история в очерках // РуБин, 2005, 484 c. — c. 211
* Полная чаша / Сергей Цигаль. – М.: Астрель, 2009. – С.117
* *Євген Клопотенко*. Янтык — чебурек без фритюра

## Izvori 
* 

Kategorija:Tatarska kuhinja
Kategorija:Turska kuhinja
Kategorija:Jela od mesa
Kategorija:Jela sa ovčetinom
Kantara

**Zamak Kantara** (, ) je zamak na Kipru. To je najistočniji dvorac na otoku i nalazi se na padinama Kirinejskih planina Sjevernog Kipra. Kako se nalazi se na nadmorskoj visini od 630&nbsp;m, davao je dobre prilike za kontrolu kretanja na poluotoku Karpas i ravnice Mesaorija.

Pretpostavlja se da je zamak izgradila Bizantija u 10. vijeku kao zaštitu od napada Arapa. Kao i  
zamak Svetog Ilariona, tvrđava Kantara je izgrađena na mjestu pravoslavnog manastira "Panagija Kantarotisa" "Presveta (Djevica Marija) Kantarska", o čemu svjedoči kapelica sačuvana na vrhu planine.

U povijesnoj kronici, dvorac se prvi put spominje u vezi sa zauzimanjem otoka Kipar od Ričarda Lavljeg Srca, 1191. godine. Dvorac je tih godina služio kao utočište bizantskom uzurpatoru otoka Izaku Komnenu.

1228. zamak je jako nastradao u  opsadi Lombardijaca, i praktički trebalo ga je potpuno obnoviti. Kasnije, izgubivši stratešku važnost, lokalno plemstvo ga je koristilo kao mjesto boravka  tijekom lova na divlje koze i leoparde.

## Literatura 
*  
* 
* 
* 
* Замок Кантара. Фрагмент из книги: *Коровина А. К., Сидорова Η. А.* Города Кипра. Города и музеи мира., Искусство, 1973

## Vanjski linkovi 
* Fotografije zamka Kantara 

Kategorija:Turističke atrakcije na Kipru
Kategorija:Tvrđave na Kipru
Eduard Peričić

**Eduard Peričić** (31. decembar 1935 – 8. mart 2018) bio je hrvatski crkveni historičar, svećenik i doktor humanističkih znanosti.

## Biografija
Eduard Peričić, rođen je u Sukošanu 31. decembra 1935. od oca Branimira i majke Anke rođene Dijan. Zaređen je u Zadru 29. juna 1963, mladu misu održao je u matičnoj crkvi svetog Kasijana. Godine 1965. diplomirao je historiju na Filozofskom fakultetu u Zadru, 1979. doktorirao humanističke nauke iz područja historije na Filozofskom fakultetu u Zadru.

Sukošanskom župniku don Andriji Raspoviću prvotno je dvije godine bio pomoćnik. Potom je tri godine poslužitelj Murvice. U međuvremenu je i profesor društvenih nauka u Nadbiskupskoj srednjoj školi u Zadru. Dvadeset devet godina bio je upravitelj Petrčana, od 1968. do 1997. Godine 1972. postaje članom Međunarodnog društva skotista; 1985. redoviti član Međunarodne papinske Marijanske akademije; 1985. pročelnik Dijecezanskog vijeća za kulturu; 1999. iz zdravstvenih razloga umirovljen. Od 1992. do 2009. predavač crkvene historije na Visokoj teološko katehetskoj školi u Zadru; 2002. kapelan pape. Umro je 8. marta 2018. u Zadru.

## Značajnija djela 
* *Sclavorum regnum Grgura Barskog (Ljetopis popa Dukljanina)* (1991)
* *Starohrvatski grad Nin* (1994)
* *Hrvatski kraljevi: zlatno doba hrvatske povijesti* (1999)
* *Čudesnost marijanskih hodočašća: povijesni i liturgijski vodič kroz hrvatska marijanska svetišta* (koautor B. Škunca, 2001)
* *U Međugorju Gospa: uz 20. obljetnicu ukazanja* (2002)
* *Pape i Hrvati* (2003)
* *Povijest i vjera roda moga hrvatskoga* (2003)
* *Gospina prisutnost u Međugorju* (2004)
* *Sveta Stošija: uz 1700. godišnjicu njezina mučeništva* (2005)
* *Crkveni pastiri o Međugorju* (2007)

Priredio: 

* *Zadarski sveci zaštitnici i bogata spomenička baština*

## Reference 
* Ines Grbić: Knjige. Zadarska baština, *Glas Koncila*, Božić 2013, str. 32.

Kategorija:Hrvatski historičari
Kategorija:Biografije, Sukošan
Kategorija:Rođeni 1935.
Kategorija:Umrli 2018.
Sviraj, gitaro moja / Još juče bili smo sretni

**Sviraj, gitaro moja / Još juče bili smo sretni** je debitantska singl ploča sarajevskog kantautora Kemala Montena. Objavila ga je 1969. godine nekadašnja izdavačka kuća Jugoton iz Zagreba. 
Za naslovnu pjesmu "Sviraj, gitaro moja" muziku je komponirao Kemal Monteno, koji je ujedno i pisac teksta, a muzički aranžman uradio je Đorđe Novković. Pjevanje Kemala Montena prati Zabavni orkestar i Vokalni kvartet "Admira" pod dirigentskom palicom Pere Gotovca. Pjesma započinje u živahnijem ritmu valcera uz pratnju violina, kojima se potom pridružuju trube i na kraju akustična gitara, pri čemu melodija podsjeća na meksičku narodnu muziku. Već u svojoj prvoj snimljenoj pjesmi Kemal Monteno je zahvaljujući svom prepoznatljivom glasu i pjevanju u stilu francuske šansone i italijanske canzone, odabrao muzički pravac koji će slijediti tokom cijele njegove muzičke karijere. Tu je i diskretna pjevačka pratnja Vokalnog kvarteta "Admira", koja obogaćuje zvuk u pjesmi i zajedno sa kratkim solo dionicama na akustičnoj gitari daje joj mediteransku muzičku atmosferu.     
Na B strani singl ploče je  pjesma pod nazivom "Još juče bili smo sretni" za koju je muziku, tekst i muzički aranžman napisao Đorđe Novković. Muzički gledano, ova sjetna ljubavna pjesma veoma je slična naslovnoj pjesmi *"Sviraj, gitaro moja"*. Dizajn za omot singl ploče *"Sviraj, gitaro moja / Još juče bili smo sretni"* uradio je Ivan Ivezić.

## Muzički primjeri 
* gitaro moja" (3:32)
* juče bili smo sretni" (3:24)

## Izvori 
Kategorija:Singlovi iz 1969.
Kategorija:Singlovi "Kemala Montena"
Kategorija:Singlovi u izdanju Jugotona
Krok

**Krok** je bio legendarni vladar Čeha, njegov prethodnik na ovom mjestu bio je Čeh. Prvi put se spominje u Hronici Kuzme Praškog, koja je bila napisana početkom 12.vijeka. Tamo je predstavljen, ne samo kao Čehov nasljednik, već i kao utemeljitelj monarhije i tvorac prvog skupa zakona.

Po legendi, poslije smrti Čeha, posjed njegovih zemalja ponuđen je njegovom bratu Lehu, ali on se odrekao vladavine u korist Kroka, koji je bio glava jednog od klanova. Krok je prihvatio prijedlog i prešao u Budeč.

Krok je bio čarobnjak i znao je govoriti sa bogovima. Kada je tražio bezopasno mjesto za osnivanje grada, počeo je moliti bogove i uskoro je našao to mjesto na desnoj strani rijeke Vltave u gustoj šumi. Tamo, na visokoj stijeni on je osnovao grad i tvrđavu Vyšehrad.

Krok se može smatrati jednim od "osnivača zakonika" koji imaju i drugi Slavenski narodi: Poljaci Krak, Rusi Kij, Srbi Klukas.

## Porodica 
[desno|mini|300x300piksel|[Josef Mathauser — Knez Krok i kćeri.]]
Krok je imao tri kćerke:
* Kazi — najstarija, vračarka i liječnik.
* Tetka — srednja, svećenica.
* Libuše — najmlađa, mudra i pametna. Poslije smrti Kroka postala je vladarica Čeha.

## Bilješke 
* Vaclav Gajek iz Libočana pretpostavljao je da je Krok umro 709. godine.
* Jan Dlugoš poistovjećivao je Kroka sa poljskim Krakom.
* František Palacki vjerovao je da je lik Kroka nastao pod utjecajem povijesne ličnosti Samo.

## Literatura 
* Strzelczyk Jerz. Mity, podania i wierzenia dawnych Słowian. Rebis. Poznań. 2007. 978-83-7301-973-7
* Alois Jirásek, Staré pověsti české. Ilustrace Mikoláš Aleš. Praha : Cesty, 1999. Kapitola O Krokovi a jeho dcerách, s. 14-18.
* HÁJEK Z LIBOČAN, Václav. Pověsti o počátcích českého národu a o českých pohanských knížatech. Příprava vydání Jan Kočí. Praha : Kočí, 1917. — kapitola Krok a jeho dcery, s. 12-28.
* KOSMAS. Kosmova kronika česká. Překlad Karel Hrdina a Marie Bláhová. Praha : Svoboda, 1972. — kapitola III. a IV., s. 14-25.

## Pogledati također 
* Slavenski kraljevi

Kategorija:Historija Češke
Kategorija:Češka kultura
Kategorija:Heroji slavenskih mitova
Kategorija:Legendarni vladari Češke
Kategorija:Eponimi
Kategorija:Přemislovići
Zauvijek 2

***Zauvijek 2*** je četvrti po redu kompilacijski album Zdravka Čolića. Objavio ga je Hi-Fi Centar iz Beograda u CD izdanju 2001. godine. Album sadrži šesnaest pjesama, koje predstavljaju pregled nekih od njegovih značajnijih radova snimljenih tokom njegove dugogodišnje pjevačke karijere. Ovaj kompilacijski album sastavljen je od kombinacije plesnih i laganih pjesama - balada, koje su uvijek bile dio pjevačkog repertoara Zdravka Čolića. Album *"Zauvijek 2"* objavljen je godinu dana nakon studijskog albuma pod nazivom *Okano*.  

## Spisak pjesama 
# Ruška	
# Vagabund
# Ti možeš sve al' jedno ne
# Oj, djevojko selen velen
# Ljubomora
# Igra
# Rodi me majko sretnog
# Igraš se vatrom
# Pjevaću za svoju dušu živjeću za prave stvari
# Tvoje oči
# Hej, suzo
# A sad sam ja na redu
# Život je lijep Helen Marie
# Bar jedan ples
# Poslije raskoši i sjaja
# Ti si svjetlo, ja sam tama 

## Izvori 
Kategorija:Albumi Zdravka Čolića
Kategorija:Albumi iz 2001.
Posljednji i prvi

***Posljednji i prvi*** je drugi po redu kompilacijski album Zdravka Čolića. Objavio ga je izdavačka kuća *Komuna* iz Beograda u dvostrukom LP i CD izdanju 1994. godine. Album sadrži dvadeset i dvije pjesme, koje predstavljaju pregled nekih od njegovih značajnijih radova snimljenih tokom njegove dugogodišnje pjevačke karijere. Ovaj kompilacijski album sastavljen je od kombinacije plesnih i laganih pjesama - balada, koje su uvijek bile dio pjevačkog repertoara Zdravka Čolića. Album *"Posljednji i prvi"* objavljen je četiri godine nakon studijskog albuma pod nazivom *"Da ti kažem šta mi je"*.  

## Spisak pjesama 
# Glavo luda	
# Stanica Podlugovi
# Ti si mi u krvi
# Pjevam danju pjevam noću
# Ruška
# Jedina
# Ti možeš sve, al' jedno ne
# April u Beogradu
# Pusti, pusti modu
# Šta mi radiš
# Produži dalje
# Jedna zima s Kristinom
# Pjesmo moja
# Madžarica
# Pisaću joj pisma duga
# Oktobar je počinje sezona kiša
# Loše vino
# Tvoje oči
# Prava stvar
# Zagrli me 

## Izvori 
Kategorija:Albumi Zdravka Čolića
Kategorija:Albumi iz 1994.
Mahmut Ferović

**Mahmut Ferović "Paša"** je sarajevski muzički producent i nekadašnji muzičar. Jedna je od ključnih ličnosti tokom nastanka sarajevske pop rok škole, koji je na direktan i indirektan način utjecao na nastanak najpopularnijih sarajevskih rok grupa kao što su “Bijelo dugme“, “Zabranjeno pušenje“ i druge.

## Muzička i producentska karijera 
Početak njegove muzičke karijere vezuje se za sarajevske rok grupe "Čičci" i "Pauci" u kojima je svirao električnu gitaru.
Sa ovim muzičkim sastavima u kojima je nastupao tokom 1960-ih ostvario je veliki ugled u tadašnjim lokalnim muzičkim krugovima. Bio je uzor mnogim mladima, koji su željeli da nauče svirati poput Mahmuta Ferovića "Paše". U razgovoru sa novinarima Zoran Redžić je jednom prilikom izjavio: 
Početkom 1970-ih počeo se baviti muzičkim produciranjem, a u tu svrhu postao je vlasnik prvog privatnog muzičkog studija u Sarajevu, koji se nalazio u blizini sarajevske katedrale. Time je postao pionir studijsko-producentskog posla i radio je najbolje u bivšoj Jugoslaviji. 
Najveće muzičke zvijezde čekale su u redu da nove pjesme i albume snime kod Ferovića. Goran Bregović, Halid Bešlić, Zdravko Čolić i mnogi drugi, čekali su sedmicama i mjesecima da dobiju termin za snimanje kod "Paše".
U jednom razgovoru sa novinarima Mahmut Ferović je govoreći o sebi i o tadašnjoj sarajevskoj i jugoslavenskoj muzičkoj sceni izjavio:  
O ugledu ovog sarajevskog muzičkog producenta i nekadašnjeg muzičara govori se i u popularnoj televizijskoj seriji "Lud, zbunjen, normalan", gdje se često pominje vlasnik muzičkog studija "Paša".

## Izvori 
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački gitaristi
Robert Golob

**Robert Golob** (rođen 23. januara 1967) slovenski je biznismen i političar, aktuelni je premijer Slovenije. On je predsjednik stranke Pokret Sloboda koja je na nacionalnim izborima u aprilu 2022. pobijedila Slovensku demokratsku stranku koju je predvodio premijer Janez Janša.

## Rani život i obrazovanje
Golob je doktorirao elektrotehniku na Univerzitetu u Ljubljani 1994. Nakon studija, bio je postdoktorski Fulbright stipendist u Sjedinjenim Državama na Tehnološkom institutu Georgia u Atlanti.

## Poslovna karijera
Godine 2004. Golob je suosnovao kompaniju za trgovinu energijom GEN-I, koja je pod kontrolom države, i gdje je ostao predsjednik do 2021.

## Politička karijera
Između maja 1999. i juna 2000. Golob je bio državni sekretar u Ministarstvu ekonomije u vladi koju je predvodio premijer Janez Drnovšek iz Liberalno-demokratske partije. Godine 2002. izabran je u Gradsko vijeće Nove Gorice, na kojoj je dužnosti od tada. Golob se 2011. godine pridružio stranci Pozitivna Slovenija koju je osnovao gradonačelnik Ljubljane Zoran Janković. U periodu 2013–14., uz rastuće tenzije unutar stranke između njenog osnivača i predsjednika Zorana Jankovića i premijerke Alenke Bratušek, Golob je igrao posredničku ulogu između dvije frakcije. Konačnim raskidom unutar stranke u aprilu 2014. godine ulazi u otcijepljenu Stranku Alenke Bratušek (SAB), postajući jedan od njenih potpredsjednika. Nakon lošeg učinka SAB-a na kasnijim izborima 2014. godine, osvojivši samo četiri mandata, udaljio se od politike na nacionalnom nivou, ostajući aktivan samo na lokalnom nivou u općini Nova Gorica; predsjedavao je kvartovskom skupštinom Kromberk - Loke između 2010. i 2014. godine, ostajući jedan od njenih članova do 2022.

Kada mu je 2021. prestao mandat predsjednika GEN-I, a nakon što nije dobio još jedan, Golob je odlučio da se ponovo aktivno uključi u politiku. U januaru 2022. godine postao je predsjednik vanparlamentarne stranke zelenih Z.Dej i preimenovao stranku u Pokret Sloboda.

Dana 24. aprila 2022. godine, na slovenskim parlamentarnim izborima 2022, Pokret Sloboda je dobio najviše glasova i, prema nezvaničnim rezultatima, osvojio 41 mjesto u Narodnoj skupštini od 90 mjesta.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* 
* *Recite Al Jazeeri*: Robert Golob, Al Jazeera Balkans, 21. 3. 2023.

Kategorija:Rođeni 1967.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Šempeter pri Gorici
Kategorija:Slovenski političari
Kategorija:Slovenski premijeri
Topola

mini|Topola
**Topola** (lat. *Populus*) je biljni rod iz porodice vrbovki ili *Salicaceae*.

Stablo topole može narasti u visinu do 35 m, a u promjeru deblo može imati i do 3 m. Raste na vlažnim i svijetlim staništima s dovoljno vode i mineralnih soli. Cvjeta prije listanja.

Jednodomna je biljka. U junu mjesecu vjetar raznosi sjemenke, a može se razmnožavati putem reznica. Njeno drvo koristi se za proizvodnju namještaja i celuloznih vlakana. Oplemenjene vrste topole koriste se za pošumljavanje vlažnih staništa, a uzgaja se plantažno. Dokazano je da topola izlučuje neke tvari koje uništavaju štetne mikroorganizme u zraku, pa je često drvo u parkovima.

**Vrste topola**

# *Populus × acuminata* Rydb.
# *Populus adenopoda* Maxim.
# *Populus alba* L.
# *Populus angustifolia* E.James
# *Populus balsamifera* L.
# *Populus berkarensis* Poljakov
# *Populus × berolinensis* K.Koch
# *Populus brandegeei* C.K.Schneid.
# *Populus × brayshawii* B.Boivin
# *Populus × candicans* Aiton
# *Populus × canescens* (Aiton) Sm.
# *Populus caspica* (Bornm.) Bornm.
# *Populus cataractii* Kom.
# *Populus cathayana* Rehder
# *Populus ciliata* Wall. ex Royle
# *Populus deltoides* W.Bartram ex Marshall
# *Populus euphratica* Olivier
# *Populus fremontii* S.Watson
# *Populus × generosa* A.Henry
# *Populus glauca* Haines
# *Populus grandidentata* Michx.
# *Populus guzmanantlensis* A.Vázquez & R.Cuevas
# *Populus × hastata* Dode
# *Populus × heimburgeri* B.Boivin
# *Populus heterophylla* L.
# *Populus × hinckleyana* Correll
# *Populus × hopeiensis* Hu & H.F.Chow
# *Populus × hybrida* M.Bieb.
# *Populus ilicifolia* (Engl.) Rouleau
# *Populus × inopina* Eckenw.
# *Populus × jackii* Sarg.
# *Populus kanjilaliana* Dode
# *Populus laurifolia* Ledeb.
# *Populus macrocarpa* (Schrenk) Pavlov & Lipsch.
# *Populus mexicana* Wesm.
# *Populus × moscoviensis* R.I.Schröd. ex Wolkenst.
# *Populus nigra* L.
# *Populus × ningshanica* Z.Wang & S.L.Tung
# *Populus × odorata* R.I.Schröd. ex Wolkenst.
# *Populus × parryi* Sarg.
# *Populus × petrovskoe* R.I.Schröd. ex Wolkenst.
# *Populus × petrovskoe-rasumovskoe* R.I.Schröd. ex Wolkenst.
# *Populus pilosa* Rehder
# *Populus pruinosa* Schrenk
# *Populus pseudosimonii* Kitag.
# *Populus × rasumovskoe* R.I.Schröd. ex Wolkenst.
# *Populus × rollandii* Rouleau
# *Populus × rouleauana* B.Boivin
# *Populus simaroa* Rzed.
# *Populus simonii* Carrière
# *Populus × smithii* B.Boivin
# *Populus suaveolens* Fisch. ex Poiteau & A.Vilm.
# *Populus tadshikistanica* Kom.
# *Populus × tomentosa* Carrière
# *Populus tremula* L.
# *Populus tremuloides* Michx.
# *Populus trichocarpa* Torr. & A.Gray ex Ho

**Slično**

* Crna topola
* Bijela topola
* Jablan

## Reference 
Kategorija:Vrbovke

Kategorija:Malpighiales
Crna topola

mini|Crna topola
**Crna topola** (lat. *Populus nigra*) - listopadna vrsta drveća. Raste do visine od oko 35 metara, a može živjeti i do nekoliko stoljeća. Raste uz riječne doline u srednjoj i južnoj Europi, u zapadnoj i srednjoj Aziji te u sjevernoj Africi.

Dvodomna je, i brzorastuća vrsta. Raste do maksimalno 2–3 m promjera. Ima široku, granatu i rahlu krošnju. Lišće je oko 5–9&nbsp;cm dugo, izmjenično raspoređeno na izbojku s dugom peteljkom. Ima oblik romba. Cvjetovi su u obliku resa, narastu do duljine oko 5&nbsp;cm. Rese su valjkaste, vise, imaju ljubičasto-crvenim prašnike. Ženske rese su vitkije, zelene, sa žutim tučkom. Crna topola cvjeta u martu i aprilu. Sjeme dozrijeva u junu.

Plod je tobolac, koji je debeo, zašiljen, zelenkasto-smeđi i gol. Kada je zreo, otvara se. Sjeme je svjetlo smeđe sa snježno-bijelim nitima (kunadra). Razmnožava se vjetrom, koji ga raznosi u velikim količinama, tako da vrijeme sazrijevanja može izgledati, kao da je napao svježi snijeg. Pupovi su spiralno, veliki, smeđi, ušiljeni i ljepljivi.

Drvo je meko, svijetlo smeđe boje jezgre. Kora je sivo-bijela u mladosti, a kasnije postaje smeđe-siva. Starije grančice su sivosmeđe s velikim natečenim lenticelama. Korijenski sustav je jak, plitak s par jakih žila. Ima dobru sposobnost klijanja iz panja, ali i iz korijena. Moguće je razmnožavanje izbojcima. Smatra se jednom od brzo rastućih vrsta drveća.

Najbolje uspijeva na svježim humusnim tlima. Javlja se u povremeno poplavljenom tlu (poplavne šume), u vlažnim šumama, na obalama rijeka i potoka. Na suhim mjestima previše je sklona bolesti i oštećivanju vrhova. Voli svjetla mjesta.

Ima jako velik broj podvrsta i kultivara. Uzgajaju se na plantažama. Najpoznatiji kultivar je jablan (lat. *Populus nigra var. pyramidalis*).

**LJekovita svojstva**

Crna topola ljekovita je biljka. Koriste se listovi ,kora i proljetni lisni pupovi.

Zbog širokog spektra djelovanja, pupoljci se koriste za liječenje akutnih upalnih procesa respiratornog trakta i kroničnog bronhitisa. U 19. stoljeću dobivao se tekući ekstrakt iz pupova i listova crne topole, koji je korišten za prekomjerno seksualno uzbuđenje, posebno za spermatoreju. U narodnoj medicini mnogih zemalja topola se najčešće koristi u bolestima mokraćnih organa, cistitis, urinarne inkontinencije, bolno mokrenje (posebice nakon operacije), bolesti bubrega, spermatoreju, hipertrofiju i druge bolesti prostate te kao afrodizijak.

Pupovi sadrže smolu,eterično ulje ( do 0,7 %),fenolglikozide, tanin,flavonoide, jabučnu, askorbinsku i galnu kiselinu, leukoantocijane, masno ulje.

## Reference
Jednostavne mašine

mini|250x250piksel| Šest klasičnih jednostavnih mašina: poluga, točak i osovina, kotur, kosa ravan, klin, šaraf
**Jednostavna mašina** je mehanički uređaj koji mijenja smjer ili veličinu sile. Općenito, oni se mogu definirati kao najjednostavniji mehanizmi koji koriste mehaničku prednost (koja se također naziva poluga) za umnožavanje sile. Obično se termin odnosi na šest klasičnih jednostavnih mašina koje su definisali renesansni naučnici:

* Poluga
* Točak i osovina
* Remenica
* Kosa ravnina
* Klin
* Vijak

Jednostavna mašina koristi jednu primijenjenu silu da izvrši rad protiv jedne sile opterećenja. Zanemarujući gubitke zbog trenja, rad na teretu jednak je radu primijenjene sile. Mašina može povećati količinu izlazne sile, po cijenu proporcionalnog smanjenja udaljenosti koju pomiče teret. Omjer izlazne i primijenjene sile naziva se *mehanička prednost* .

Jednostavne mašine se mogu smatrati elementarnim "građevinskim blokovima" od kojih su sastavljene sve komplikovanije mašine (ponekad nazvane "složene mašine" ). Na primjer, točkovi, poluge i remenice se koriste u mehanizmu bicikla. Mehanička prednost složene mašine samo je proizvod mehaničkih prednosti jednostavnih mašina od kojih se sastoji.

Iako su i dalje od velike važnosti u mehanici i primijenjenoj nauci, moderna mehanika je pomaknula dalje od pogleda na jednostavne mašine kao krajnje građevne blokove od kojih se sve mašine sastoje, a koje su nastale u renesansi kao neoklasično pojačanje starogrčkih tekstova. . Velika raznolikost i sofisticiranost modernih mašinskih veza, koje su nastale tokom industrijske revolucije, neadekvatno je opisana u ovih šest jednostavnih kategorija. Različiti post-renesansni autori su sastavili proširene liste "jednostavnih mašina", često koristeći termine kao što su *osnovne mašine*, je identifikovao stotine mašinskih elemenata, nazivajući ih *jednostavnim mašinama*. Moderna teorija mašina analizira mašine kao kinematičke lance sastavljene od elementarnih veza koje se nazivaju kinematičkim parovima.

## Reference 
Kategorija:Mašinstvo
Jugoslavistika

[mini|[Enciklopedija Jugoslavije (prvo izdanje)]]
**Jugoslavistika** (slovenski: *Jugoslovanske študije*; makedonski: Југословенски студии; albanski: *Studime Jugosllave*; njemački: *Jugoslawistik*; latinski: *Iugoslavistica*) višeznačna je naučna disciplina koja je u svom historijskom obliku korištena kao krovni termin za posebne slavističke studije sa područja bivše Jugoslavije (kroatistika, srbistika, makedonistika, montenegristika, slovenistika i bosnistika) dok se danas koristi u užem smislu interdisciplinarnog izučavanja nastanka ideje jugoslavenstva, jugoslavenske države, njezine historije, nestanka kao i određenih postjugoslavenskih društvenih fenomena.

Raspad jugoslavenske države početkom 1990-ih doveo je samo postojanje discipline u pitanje dok su brojne institucije promijenile nazive, preusmjerile se na emancipaciju zasebnih uže definiranih nacionalnih studija ili su zatvarene. Taj proces stvorio je potrebu za dubinskom redefinicijom discipline u odnosu na blisko srodnu južnoslavistiku (*koja uz postjugoslavenski prostor uključuje i Bugarsku*) i serbokroatistiku (koja se dalje diferencirala na kroatistiku, srbistiku, montenegristiku i bosnistiku). U svom eseju „*Fantom jugoslavistike*“ iz 1993. godine (njemački: *Das Phantom der Jugoslavistik*) njemački slavist Reinhard Lauer izjavio je cijela disciplina utemeljena na istorijskoj koincidenciji postojanja jugoslavenske države i na „*isključivanju bugarskih komponenti i interesa*" zaključujući da bi južnoslavistika trebala zauzeti njezino mjesto. Zbog tih je ratova jugoslavistika tijekom 1990-ih bila usko povezana sa sigurnosnim studijima. Danas se ovo područje izučavanja u znatno suženom i preciznije definiranom obliku bavi interdisciplinarnom analizom raznih jugoslavenskih i postjugoslavenskih fenomena, društvenih odnosa i praksi.

## Vanjske veze
* Jugoslavistička sekcija biblioteke . Bošnjački institut

## Izori
Kategorija:Historija nauke
Kategorija:Jugoslavenska kultura
Kategorija:Historija Jugoslavije
Kategorija:Studije kulture
Kategorija:Nauka i tehnologija u Jugoslaviji
Sakib Mahmuljin

mini|**Sakib Mahmuljin**
**Sakib Mahmuljin** (Kozarac, 13. oktobar 1952) bosanskohercegovački je političar i bivši brigadni general Armije Republike Bosne i Hercegovine (ARBiH) i zamjenik ministra odbrane u Federaciji Bosne i Hercegovine, visoki dužnosnik Stranke demokratske akcije (SDA). Nakon rata osuđen je na osam godina zatvora za ratne zločine nad srpskim zarobljenicima.

Tokom rata u BiH Mahmuljin je služio u Armiji Republike Bosne i Hercegovine (ARBiH), a od septembra 1994. godine bio je komandant 3. korpusa. Tvrdi se da Mahmuljin nije imao nadležnosti nad Mudžahedinima, s obzirom da su Mudžahedini bila autonomna grupa nad kojom Armija RBiH nije imala kontrolu. Također je putovao u inostranstvo kako bi ojačao odbrambene veze sa zemljama kao što je Pakistan.

## Suđenje 
Mahmuljin je optužen za ratne zločine za nesprečavanje i nekažnjavanje stranih islamističkih boraca  koji su u periodu od jula do oktobra 1995. godine, na području Vozuće, mučili i ubili oko 50 ratnih zarobljenika Srba. Uhapšen je 8. decembra 2015. godine, Mahmuljin je pušten narednog dana. U februaru 2016. izjasnio se da nije kriv. U januaru 2021. Mahmuljin je prvostepeno osuđen na 10 godina, a prvostepena presuda je u drugom stepenu smanjena na 8 godina u aprilu 2022.

## Reference
Kategorija:Političari Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Rođeni 1952.
Kategorija:Biografije, Prijedor
Kategorija:Oficiri Armije Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Ratni zločinci u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Političari Stranke demokratske akcije
Kategorija:Generali Armije Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bošnjaci osuđeni za ratne zločine
Hokejaška liga Bosne i Hercegovine

**Hokejaška liga Bosne i Hercegovine** (BHL) je najviša liga u hokeju na ledu u Bosni i Hercegovini. Organizirana je od strane Hokejaškog saveza Bosne i Hercegovine.

## Historija 
Hokej se u Bosni i Hercegovini sporo razvijao, i bio je skoncentrisan jedino u Sarajevu. Do kasnijih 1980-ih, jedan tim, HK Bosna, izborio je plasman u Jugoslovensku hokejašku ligu . Krajem Jugoslavije i dolaskom rata, došao je i kraj hokeja u zemlji, na neko vrijeme. Rat i ekonomske poteškoće su neko vrijeme spriječile organizaciju/formiranje lige. Prva sezona lige održana je 2002-03, sa četiri tima. Nakon sezone tri tima jednostavno nisu mogla ostati aktivna. Njihovim raspadom, liga je otišla u pauzu na šest godina do sezone 2009–10. Liga je u ovom trenutku striktno amaterska sa niskim/razvijenim nivoom igre bez provjere tijela.

Sve hokejaške utakmice u BiH igraju se u najvećem i glavnom gradu zemlje, Sarajevu, u Olimpijskoj dvorani Zetra . Drugo klizalište na Skenderiji koje je dotrajalo nije bilo spremno za sezonu 2009. godine. Rekonstrukcija je počela u februaru 2010. Trenutno nijedan drugi grad nema klizalište propisane veličine. Na početku sezone 2011–12 objavljeno je da je HK Bosna istupila iz lige kako bi mogla nastupiti u novoformiranom Otvorenom prvenstvu Bosne i Hercegovine, međunarodnoj ligi sa timovima iz Bugarske, Grčke i Republike Makedonije . Liga je također promijenila skraćenicu iz "BHL" u "BHHL", a HK Ilidža 2010 promijenio je naziv u HK Ajkule Ilidža 2010.

## Timovi 
U sezoni 2002/03 takmičila su se četiri tima — HK Bosna, HK Ilidža 2010, HK Jahorina i HK Šampion . Međutim, nakon završetka sezone HK Jahorina i HK Šampion su odustali i liga je završila. Kada se liga vratila u sezonu 2009/10, dvije nove ekipe, HK Stari Grad i HK Alfa, pridružile su se ligi sa HK Bosna. Sezona 2010–11 ima četiri tima koji se takmiče u Sarajevu sa tri ekipe iz prethodne sezone i povratka HK Ilidža 2010. Sezona 2011–12 smanjena je na tri tima nakon što je HK Bosna napustila ligu, vraćajući se u kasnijim sezonama.

## Reference 
Kategorija:CS1 Bosnian-language sources (bs)
Kategorija:Sportske lige u Bosni i Hercegovini
Ja prošetah čaršijom

**Ja prošetah čaršijom** jeste treća po redu singl ploča interpretatorke bosanskohercegovačke sevdalinke Zehre Deović. Objavila ga je 1963. godine nekadašnja zagrebačka izdavačka kuća Jugoton, a sadrži dvije pjesme, koje je napisao Jozo Penava. Zehru Deović na ovom muzičkom izdanju prati *Narodni ansambl* Ismeta Alajbegovića "Šerbe". Singl ploča započinje sa pjesmom *"Ja prošetah čaršijom"*, čiji tekst govori o prvim ljubavnim iskustvima mlade djevojke i njenim dijalogom s majkom koja pokušava da je upozori da pazi šta čini. Muzički gledano, ova jednostavna i lijepa sevdalinka zanimljiva je ne samo po kvalitetnoj pjevačkoj izvedbi Zehre Deović, nego i po istaknutoj ulozi tamburica, violina i harmonike, koju je na ovom tonskom snimku odsvirao doajen sevdalinke Ismet Alajbegović "Šerbo". Nakon svakog otpjevanog stiha slijedi solo na jednom ili više već navedenih muzičkih instrumenata odsviranih u ritmu bosanskog narodnog kola. Na B strani singl ploče je pjesma pod nazivom *"Znaš kad sam ti ljubav darivala"*, koja je odsvirana u laganijem ritmu i gdje glavnu ulogu ima harmonika uz diskretnu pratnju na tamburicama. Zanimljiv je solo na harmonici u kojem se ponavlja pjevačka melodijska linija Zehre Deović, dok nakon drugog stiha Ismet Alajbegović "Šerbo" svira isti solo, ali za oktavu više. Obje navedene pjesme koje je komponirao Jozo Penava, do danas su postale obavezan dio tradicionalnog repertoara bosanske sevdalinke.
Prepoznatljivo pjevanje Zehre Deović uz lijepe muzičke aranžmane daje poseban pečat pjesmama na ovom muzičkom izdanju, koje također spada u red antologijskih ostvarenja bosanske sevdalinke objavljenih u Sarajevu tokom ranih 1960-ih. 

## Muzički primjeri 
* "Ja prošetah čaršijom"
* "Znaš kad sam ti ljubav darivala"

## Izvori 
Kategorija:Albumi Zehre Deović
Kategorija:Singlovi iz 1963.
Kategorija:Sevdalinka
Folk zvijezda zauvijek

**Folk zvijezda zauvijek** jeste četvrta kompilacijski album bosanskohercegovačke interpretatorke sevdalinke Zehre Deović. Objavila ga je u dvostrukom CD izdanju zagrebačka izdavačka kuća Croatia Records 2012. godine. Album sadrži dvadesetosam pjesama i predstavljaju pregled nekih od najuspješnijih pjesama koje je Zehra Deović otpjevala tokom njene dugogodišnje muzičke karijere. Većinu pjesama napisali su Jozo Penava i Zaim Imamović, koje je Zehra Deović otpjevala uz pratnju *Narodnog ansamba* Ismeta Alajbegovića "Šerbe". Zahvaljujući kvalitetnoj pjevačkoj izvedbi Zehre Deović kao i kvalitetu samih pjesama, one su danas postale obavezan dio tradicionalnog repertoara bosanske sevdalinke.
Njeno prepoznatljivo pjevanje uz lijepe muzičke aranžmane daju poseban pečat pjesmama koje spadaju u red antologijskih ostvarenja bosanske sevdalinke objavljenih u Sarajevu tokom 1960-ih i 1970-ih.

## Spisak pjesama 
# Da sam ptica
# Snijeg pade na behar na voće
# Tamburalo momče u tamburu
# Akšam mrače moj prvi rođače
# Pšeničice sitno sjeme
# Rumena mi ruža procvala
# Blago suncu i mjesecu
# Dvije su se vode zavadile
# Djevojka je zelen bor sadila
# Moščanice vodo plemenita
# Oj Prijedore, pun si mi sevdaha
# Lastavice, lasto
# Gdje si dragi živa željo moja
# Oj, Igmane
# Ah, moj Aljo
# Sarajevo, behara ti tvoga
# Tebi majko misli lete
# Okreni se niz đul baštu
# Razbolje se Zarka
# Izmamilo sunce
# U Stambolu na Bosforu
# Zarobljeno srce moje
# Pokraj puta rodila jabuka
# Muharem i Bahra
# Aj, sinoć meni prođe ašiklija
# Rumen cvijet
# Slavuj pjeva na beharli grani
# Uzalud se mi voljesmo 

## Izvori 
Kategorija:Albumi Zehre Deović
Kategorija:Albumi iz 2012.
Kategorija:Sevdalinka
Kategorija:Albumi u izdanju Croatia Recordsa
Finansijska matematika

**Finansijska matematika** je primjenjena matematika čiji je predmet proučavanja složeni interes i njegova primjena uglavnom u ekonomiji, bankarstvu, osiguranju i drugim srodnim oblastima. Metode proučavanja su uglavnom matematičke, kao što su: analiza i sinteza; indukcija i dedukcija; implikacija i ekvivalencija; komparacija, modeliranje, eskontovanje i diskontovanje vremenskih tokova kapitala. Veličine uvedene u finansijsku matematiku  su uglavnom povezane matematičkim relacijama i formulama. Izračunavanja, tabelarna i grafička predstavljanja u primjerima za današnje potrebe, izrađeni su primjenom Excela, u formi modela koji uključuju neograničeni broj kalkulacija sa iznosima ulaznih veličina. Iznose pomoćnih i izlaznih veličina Excel izvršava automatski. Kalkulacije služe za vježbu pri učenju gradiva, provjeravanje regularnosti modela i usavršavanje modela.

Upotreba Excel-a u izradi primjera i zadataka za vježbu izbacila je iz upotrebe finansijske, logaritamske i druge tablice kao zastario radni materijal.

Izvršena je inovacija, aktuelizacija i racionalizacija dosadašnjeg računa srednjeg i zajedničkog roka odgođenih plaćanja primjenom konformne kamatne stope. Uvedene su formule za izračune interkalarnih kamata složenih i prostih kapitalizacija. Dokazano je da  interkalarne kamate nisu kamate odgođene otplate zajmova. Dokazana je neregularnost dosadašnje formule kontinuiranog ukamaćivanja.

**Literatura**
* Alastair Day, Mastering Financial Mathematics in Microsoft Excel 2013
* Simon Benninga, Tal Mofkadi, Principles of Finance with Excel 3rd Edition
* Klaus Renger, Finanzmathematik mit Excel
* Delić Akif, Mešanović Salih, Privredna matematika I, „Off-set" Tuzla 2006. godine
* Mešanović Salih, Delić Akif, Privredna matematika II, „Off-set" Tuzla 2006. godine
* Mešanović Salih, Delić Akif, Finansijska matematika, „Off-set" Tuzla 2006. godine
* Sead Rešić, Salih Mešanović, Uvod u finansijsku matematiku, „ Papir-Karton" Tuzla 2017. godine
* Sead Rešić, Salih Mešanović, Husnija Bibuljica, Uvod u finansijsku matematiku - drugo dopunjeno izdanje, „ Papir-Karton" Tuzla 2018. godine


Kategorija:Polja primjene statistike