Glasinac

**Glasinac** je visoravan u istočnom dijelu Bosne i Hercegovine na planini Romaniji, sa prostranim Glasinačkim poljem površine od 22&nbsp;km2, dužine 7&nbsp;km, na nadmorskoj visini iznad 800 metara. Visoravan se sastoji od prostranih livada i pašnjaka, karakterističnim za istočni dio Bosne, čije je dno mahom od tvrdih nepropustljivih stijena. Glasinačka visoravan okružena je četinarskim šumama i vrhovima Romanije, Bogovićke planine, Gradine, Rabra, Crnog vrha, Kopita, Kratelja. Sokolac se nalazi u samom središtu Glasinca, i broji oko 3.500 stanovnika u mjestu.

## Arheologija 
Glasinac je poznato arheološko nalazište u Bosni i Hercegovoni sa ostacima još iz vremena neolita, ali prvenstveno iz bronzanog i željeznog doba. To je vrijeme Ilira, odnosno šire ilirskoj etničke zajednice, u kojoj su se isticali Autarijati
## Gradine na Glasincu 
**Gradine na Glasincu** su svjedočanstvo o naseljenosti i Glasinačkoj kulturi. Prvi popis gradina napravio je Ćiro Truhelka, a kasnije spisak proširivan je novim otkrićima.

**Gradina na Ilijaku** je je bila centar jednog velikog naseobinskog kompleksa sa dugim  kontinuitetom  naseljavanja,  a  svoj  vrhunac  je  doživila  u  starijem  željeznom  dobu. Njeno postojanje i nalazi koji su otkriveni i iz samog gradinskog  naselja, i  njegove najbliže okoline, su do danas  najvažniji izvorni materijal  glasinačke kulture starijeg željeznog doba. Bila je sjedište jednog od snažnijih  rodova  na  Glasincu čije   postojanje  dokazuju kneževske nekropole Ilijak i Rajino-brdo. Otkrivena je 1893, a iskopavana 1893 i 1981.

Smještena je na prostranom zaobljenom stjenovitom vrhu brda, koje dominira nad prostranom okolinom u današnjem naselju Donja Vinča. Zaštićena je prirodnim  položajem,  i bedemom dugim 356 metara. Od  svih evidentiranih, najveća je i zauzimala je ukupnu površinu od 16000 m2.

**Klisura-Kadića brdo** je arheološki lokalitet u naselju Kadića Brdo sa gradinom iz ranog željeznog doba, polukružnog oblika 77x32 m. Otkrivena je 1880, kada je prvi put istraživana. Tokom 1980 i 1988 ponovo je istraživana. Ovdje je pronađen znatan broj dobro očuvanih arheozooloških nalaza prikupljenih tokom iskopavanja 1988. god, pa se ostaci životinjskih kostiju mogu iskoristiti za rekonstrukciju prethistorijske ekonomike ovog naselja.
 
Udio divljači procentualno je zanemarljiv. Iznenađujući su nalazi koji ukazuju na postojanje ribolova u ovom visinskom naselju. Svrha uzgoja domaćih životinja razlikovala su od vrste do vrste.
 
Važnost proizvodnje vune i mlijeka potvrđuje veliki broj pronađenih pršljenova za tkanje (različitih veličina i oblika). Njihova prisutnost ukazuje na proces predenja i tkanja vune. Neki od keramičkih oblika (kao što su sita – cjediljke ) su vjerovatno korišteni u proizvodnji mliječnih proizvoda. Sitna stoka uzgajana je nomadski. Ove životinje su tokom zime preseljavane u mjesta nizinskih ispaša koja su bila zaštićena od oštrih vremenskih uslova ovog visinskog kraja. Ostale gradine su:

Girsko brdo 2 – Borovac 3 – Ilijak-Zagrađe 4 – Križevac - Berkovići – Bukovik – Liješće – Pediše – Bijela voda – Šahinski Grad – Vitez - Pohovac (otkrivena 1890, iskopavana 1977) – Pliješ – Bjelosavljevići – Velika gradina Novoseoci (otkrivena (1890) – Mala gradina Novoseoci – Buljukovina – Vitanj – Loznik (otkrivena 1893, iskopavana 1979.) – Miošići – Ilijak-Vinogradi – Prisoje I – Prisoje II – Zidina Košutica – Vjetrenik Košutica – Margetići – Sokolac – Staro selo – Šuke-Kusače – Kusače I – Kusače II -  Dolovi –Amovići – Hreljin Grad – Mlađ – Šenkovići I – Šenkovići II – Vrbarje – Vrlazije (otkrivena 1894, iskopavana 1978) – Kramer selo – Vuškovići – Golubovići I – Golubovići II – Kovanje – Gulija – Kopljevići – Gradina Dumanjići – Pračšići – Laznica – Ilijak-Sjeversko – Gradac-Osovo – Kik-Osovo – Ilića kuća-Osovo - Rujnik

## Tumuli na Glasincu 
Ukupno u XIX vijeku iskopano je 1234 humki, oko 250 praznih. Kod tih priloga radi se pretežno o domaćim proizvodima, sa lokalnim karakteristikama.
### Lokalitet Ilijak 
**Tumuli na Ilijaku** su skupina tumula pored ilirske gradine Ilijak, udaljene 3&nbsp;km, od Hrenovice, općina Pale (FBiH), Bosna i Hercegovina. Naziv Ilijak se koristi u stručnoj literaturi, dok lokalno stanovništvo koristi naziv Vinograd-Gornja Vinča u naselju Donja Vinča.

Sve veća upotreba željeza ubrzava društveni razvitak autarijatskih zajednica tokom VIII. i posebno u VII. st. p. n. e. Dolazi do socijalne diferencijacije i jačanja moći i stabilizaciji položaja i pojedinih lokalnih, *kneževskih dinastija*, koje nameću svoj autoritet na pojedinim područjima. O tom procesu najbolje svjedočanstvo pružaju u nauci poznati kneževski grobovi, sa bogatim i raznovrsnim materijalom pronađenim u njima.

### Istraživanja 
Tokom 1893. i 1894. godine Franjo Fiala je u okolini Ilijaka i na Rajinom Brdu, istražio 36 tumula, od kojih su neki bili kneževski grobovi.

## Srednji vijek 
Glasinac se spominje u više navrata tokom 15. vijeka. Ti spomeni pokazuju da se radi o karavanskoj stanici koja se razvila kao prometno mjesto između primorskih i hercegovačkih područja sa unutrašnjošću srednjovjekovne bosanske države, prije svega sa područjem srednje Bosne (Olova) i srednjeg Podrinja (Srebrenice). Podatak iz juna 1428. godine pokazuje da je na području Glasinca tokom 15. vijeka postojala i crkva. Vlah Radosav Milićiević se obavezao dubrovačkom plemiću Ivanu Saraki i njegovim kompanjonima da će prevesti 17 tovara njihove robe od Dubrovnika do Glasinca /kod crkve/. Cijena ugovorenog prijevoza bila je 5,5 perpera dubrovačkih dinara.

## Također pogledajte 
*Autarijati

## Literatura 
*
*
## Reference 
Kategorija:Geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Ilirski arheološki lokaliteti u Bosni i Hercegovini
Glasinac
Kategorija:Pale (Republika Srpska)
Kategorija:Rogatica
Kategorija:Pale (Federacija Bosne i Hercegovine)
Kategorija:Sokolac
Kategorija:Glasinačka kultura