Alfa 1 protein međućelijske veze

**Međuprostorni spojni protein** alfa-1 (**GJA1**), poznat i kao **koneksin 43**'  (**GJA1**) i **Cx43**, jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **GJA1**  sa hromosoma 6. Kao koneksin, GJA1 je komponenta uskih veza, koje omogućavaju spajanje praznina međićeliskih komunikacija (GJIC) između ćelija za regulaciju ćelijske smrti, proliferacije i diferencijacije. Kao rezultat svoje funkcije, GJA1 je uključen u mnoge biološke procese, uključujući kontrakciju mišića, embrionnski razvoj, upale i spermatogenezu, kao i bolesti, uključujući okulodentodigitalnu displaziju (ODDD), srčane malformacije i karcinom.
 
## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je  of 382 aminokiseline, a molekulska težina  43  kDa. GJA1 sadrži dugi C-terminalni rep, [N-kraj|[N-terminalni]] domen i višestruke transmembranske domene. Protein prolazi kroz fosfolipidni dvosloj četiri puta, ostavljajući njegove C- i N-terminale izložene citoplazmi. C-terminalni rep sastoji se od 50 aminokiselina i uključuje posttranslacijski mosificirana mjesta, kao i mjesta vezivanja za transkripcijski faktor, citoskeletne elemente i ostale proteine. Kao posljedica toga, C-terminalni rep je centralan za funkcije kao što su regulacija pH vrijednosti i sklapanje kanala. Značajno je da je DNK regija "GJA1" gena koji kodira ovaj rep visoko konzervirana, što ukazuje da je ili otporan na mutacije ili postaje smrtonosan kada mutira. U međuvremenu, N-terminalni domen je uključen u prilazkanala i oligomerizaciju i stoga može kontrolirati prebacivanje između otvorenog i zatvorenog stanja kanala. Transmembranski domeni formiraju kanal spajanja jaza, dok vanćelijske petlje olakšavaju pravilno spajanje kanala. Štaviše, dvije vanćelijske petlje formiraju disulfidne veze koje stupaju u interakciju sa dva heksamera kako bi formirale potpuni kanal za spajanje mdeđuprostora.

## Funkcija 
[thumb| Distribucija koneksina 43 u miokardu pacova (spojnice između [kardiomiocita)]]
Kao član porodice koneksina, GJA1 je komponenta uski spojevi, koji su međućelijski kanali koji povezuju susjedne ćelije, kako bi omogućili razmjenu molekula niske molekulske težine, kao što su mali ioni i sekundarni glasnici, za održavanje homeostaze.
 
GJA1 je najrašireniji koneksin i detektuje se u većini tipova ćelija. Bilo je i nekoliko slučajeva prijavljenih gubitaka sluha i kožnih poremećaja koji nisu povezani sa ODDD-om.
 
Značajno je da je ekspresija GJA1  povezana sa širokim spektrom karcinoma, uključujući rak nazofarinksa, meningiom, hemangiopericitom, tumor jetre, rak debelog crijeva, rak jednjaka, rak dojke, mezoteliom, glioblastom, rak pluća, adrenokorteksni tumor, rak bubrežnih ćelija, cerviksni karcinom, rak jajnika, rak endometrija, rak prostate, rak štitnjače i karcinom testisa.
 
Do sada, samo rotigaptid, antiaritmički lijek na bazi peptida, i njegovi derivat, kao što je danegaptid, su dosegli klinička ispitivanja za liječenje srčanih patologija povećanjem ekspresije GJA1. Alternativno, lijekovi mogu ciljati komplementarne koneksine, kao što je Cx40, koji funkcionišu slično kao GJA1. Međutim, oba pristupa i dalje zahtijevaju sistem za ciljanje oboljelog tkiva, kako bi se izbjeglo izazivanje razvojnih abnormalnosti na drugom mjestu.
*Kav-1,
*Protein čvrstog spoja 1
*CSNK1D, i
*PTPmu (PTPRM).
 
## Također pogledajte 
* Koneksin
* Hipoplazijski sindrom lijevog srca
 
## Reference 
## Dopunska literatura 
*
* 

 
## Vanjski linkovi
* 
 

Kategorija:Cis-regulatorni elementi RNK
Kategorija:Koneksini
Kategorija:Geni na hromosomu 6
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika