open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nada Mamula

**Nada Mamula** (Beograd, 1927 - Beograd, 2001.) bila je bosanskohercegovačka i srbijanska izvođačica sevdalinki.
 
Svoju karijeru započinje u Radio Beogradu, gdje kao Nada Vukićević (djevojačko ime) polaže audiciju 1946. godine. Ubrzo nakon udaje za Nikolu Mamulu prelazi u Sarajevo.

Na Radio Sarajevu odmah je primaju. Prva sevdalinka koju je otpjevala bila je "Ah, meraka u večeri rane". U arhivama Radio Beograda, Radio Novog Sada i Radio Sarajeva ostavila je preko 150 interpretacija sevdalinki, kao i tradicionalnih pjesama s prostora Srbije. Bila je jedan od najpopularnijih pjevača Jugoslavije.

Bila je gotovo 4 decenije nezamjenjiva na muzičkoj sceni i svojom pjesmom godinama punila koncertne dvorane i srca mnogobrojne publike. Njen prijatni alt prepoznatljiv je, a zauvijek će biti pamćena po nenadmašnim interpretacijama pjesama: "U đul bašti", "Mujo kuje konja po mjesecu", "Bosno moja", "Omer-beže", "Negdje u daljine", "Bere cura plav jorgovan", "Na teferič pošla nana", "Ah, meraka u večeri rane", "Djevojka sokolu zulum učinila" i "Kad ja pođoh na Bembasu".

Njena diskografska zaostavština nije velika (izuzimajući trajne snimke u arhivama radiostanica): 2 velike LP-ploče izdane za diskografsku kuću "Jugoton" iz Zagreba, četiri LP-ja izdata u SAD-u, Kanadi, Nizozemskoj i Bugarskoj, te desetak singl-ploča. Umrla je u Beogradu 2001. godine.

## Najpoznatije interpretacije 
* "U đul-bašti"
* "Mujo kuje konja po mjesecu"
* "Bosno moja, divna, mila"
* "Omer-beže na kuli sjeđaše"
* "Negdje u daljine"
* "Bere cura plav jorgovan"
* "Na teferič pošla nana"
* "Ah, meraka u večeri rane"
* "Sa Igmana pogledat' je lijepo"
* "Smederevo, grade od starina"
* "Sarajevo, behara ti tvoga"
* "Kafu mi, draga, ispeci"

## Diskografija 
*2012 - Folk zvijezda zauvijek - Nada Mamula (kompilacija)

## Izvori 
Kategorija:Rođeni 1927.
Kategorija:Umrli 2001.
Kategorija:Bosanskohercegovačke pjevačice
Kategorija:Srbijanske pjevačice
Kategorija:Sevdalije
Kategorija:Biografije, Beograd
Ludwig Wittgenstein

170px|right|thumb|Ludwig Wittgenstein (1930)
**Ludwig Josef Johann Wittgenstein** (*Ludvig Vitgenštajn*; 26. april 1889 – 29. april 1951) bio je austrijski i britanski filozof.

Ludwig Josef Johann Wittgenstein dao je doprinos u mnogim područjima moderne filozofije, najviše u logici i filozofiji jezika. Priznat je kao jedan od najuticajnijih filozofa 20. vijeka.

Njegova filozofija se često dijeli na rani period, primjerom *Tractatusa*, i kasniji period, artikuliran prvenstveno u *Filozofskim istraživanjima*. "Rani Vitgenštajn" se bavio logičkim odnosom između propozicija i svijeta, i vjerovao je da je davanjem prikaza logike koja leži u osnovi ovog odnosa riješio sve filozofske probleme. "Kasniji Wittgenstein", međutim, odbacio je mnoge pretpostavke *Tractatusa*, tvrdeći da se značenje riječi najbolje razumije kao njihova upotreba unutar date jezičke igre

Za svoga života izdao je samo jednu knjigu – *Tractatus Logico-Philosophicus* 1921. Knjiga je imala veliki utjecaj na Bečki krug pozitivista, no Wittgenstein se nikada nije smatrao dijelom te škole i smatrao je da su pozitivisti krivo interpretirali njegov rad. Godine 1929. dobija doktorat za Tractatus i mjesto predavača na Cambridgeu. koja je objavljena posthumno.

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Savremena filozofija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Cambridge Wittgenstein Archive

Kategorija:Rođeni 1889.
Kategorija:Umrli 1951.
Kategorija:Biografije, Beč
Kategorija:Austrijski filozofi
Spisak djedova Crkve bosanske

mini|398x398piksel|Batalovo evanđelje iz 14. stoljeća. Na ovoj stranici Batalovog evanđelja nalazi se spisak djedova crkve bosanske.
**Poglavar crkve bosanske** tradicionalno je nazivan djed. Najvažniji historijski izvor koji govori o poglavarima bosanske crkve jest "Popis bogumilskih vladara", koji se nalazi u evanđelju bosanskog tepačije Batala iz 1393. U spisku su navedeni bogumilski poglavari od sredine 11. stoljeća do 1393. U Batalovom spisku nalazi se 28 imena bogumilskih djedova, koja su podijeljena u dvije grupe, prema dvjema glavnim epohama iz života crkve bosanskih bogumila. Tih 28 djedova upravljalo je bosanskom bogumilskom crkvom od 11. vijeka, pa sve do djeda Ratka, koji je upravljao krajem 14. stoljeća.

## Prva Batalova lista djedova 
*Jeremija (1010–1024)
*Azarija (1024–1038)
*Kukleč (1038–1052)
*Ivan (1052–1066)
*Godin (1066–1080)
*Tišemir (1080–1094)
*Didodrag (1094–1108)
*Bučina (1108–1122)
*Krač (1122–1136) 
*Bratič (1136–1150)
*Budislav (1150–1164)
*Dragoš (1164–1181)
*Dragič (1182–1205)
*Ljubin (1205–1215)
*Dražeta (1215–1220)
*Tomiša (1220–1223)
 
Napomena: u zagradama je pretpostavljeno vrijeme upravljanja crkvom.

## Druga Batalova lista djedova 
*Rastudije (1228–1230)
*Radoje (1230–1244)
*Radovan I (1244–1258)
*Radovan II (1258–1272)
*Hlapoje (1272–1286)
*Dragost (1286–1300)
*Povržen (1300–1314) 
*Radoslav I (1314–1328)
*Radoslav II (1328–1342) 
*Miroslav Humski (1342–1356)
*Boleslav (1356–1370)
*Ratko I (1370–1393)

Napomena: u zagradama je pretpostavljeno vrijeme upravljanja crkvom.

## Treća lista djedova poznata iz savremenih izvora 
*Radomir (1400–1414)
*Mirohna (1414–1430)
*Miloje (1430–1450)
*Ratko II (1450–1465)
*Nepoznati djed (1465–1480)

Napomena: u zagradama je pretpostavljeno vrijeme upravljanja crkvom.
    
## Također pogledajte 
* Bilinopoljska izjava
* Crkva bosanska
* Hijerarhija Crkve bosanske

Kategorija:Crkva bosanska
B
Kategorija:Vjerski odnosi u srednjovjekovnoj Bosni
Kategorija:Spiskovi vezani za Bosnu i Hercegovinu
Alfred North Whitehead

**Alfred North Whitehead** (fon. *Alfred Nort Vajthed*; Ramsgate, Kent, Velika Britanija. 15. februar 1861 - Cambridge, MA 30. decembar 1947), bio je britansko - američki filozof, fizičar i matematičar.

Radio je na polju logičke, matematičke i filozofske nauke, te metafizike. Najpoznatiji je po svom radu na *Principa Matematica* koju je napisao u saradnji sa Bertrandom Russellom. Matematikom se pretežno bavio tokom boravka u Cambridgeu, a nakon što 1924. odlazi na Harvard započeo je sa razvojem procesne filozofije. Godine 1927. održao je niz predavanja na Edinburškom univerzitetu iz kojih je nastalo njegovo djelo "Proces i Stvarnost" (*Process and Reality*). Uprkos tome što je djelovao na mnogim naučnim poljima i u njima ostavio svoj trag, Whitehead je vjerovatno jedan od najzanemarivanijih mislilaca dvadesetog vijeka.

## Također pogledajte 
* Savremena filozofija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* članak u Stanfordovskoj enciklopediji filozofije
* Vajthedov princip relativnosti- predavanja J. L. Synge-a na *arXiv.org*

Kategorija:Rođeni 1861.
Kategorija:Umrli 1947.
Kategorija:Biografije, Ramsgate
Kategorija:Američki filozofi
Kategorija:Američki fizičari
Kategorija:Američki matematičari
Kategorija:Britanski filozofi
Kategorija:Britanski fizičari
Kategorija:Britanski matematičari
Kategorija:Dobitnici Sylvesterove medalje
Manchester United FC

**Manchester United** je profesionalni nogometni klub iz Manchestera, Engleska. Trenutno nastupa u Premijer ligi, prvom rangu engleskog nogometa. Jedan je od najtrofejnijih i najpoznatijih engleskih i evropskih nogometnih klubova.

Klub je osnovan 1878. godine kao *Newton Heath*. Prvobitno je nastupao u Football Alliance. Član Football League postaje 1892. godine. Sadašnje ime usvaja 1902. godine. Manchester United je prvi engleski klub koji je osvojio Evropski kup. Prvu diviziju je osvajao 20 puta, FA kup 13 puta, te Liga kup 6 puta. Najuspješniji period u historiji kluba je bio pod vodstvom Alexa Fergusona. Domaće utakmice igra na Old Traffordu od 1910. godine.

## Historija 
Klub je osnovan 1878. godine pod imenom *Newton Heath LYR Football Club* od strane radnika *Lancashire* i *Yorkshire* želježnica u Newton Heathu. Klub je tada igrao utakmice protiv drugih odjeljenja i željezničkih kompanija. Igrači su tada nosili zeleno-zlatne dresove. Petnaest godina je igrao na malom igralištu, pored buduće željezničke postaje *Manchester Piccadilly*, prije nego što se 1893. godine preselio na *Bank Street* u obližnjem gradu Claytonu. Godinu dana ranije klub se počeo takmičiti u nogometnoj ligi, te je raskinuo veze sa željeznicom. Postao je nezavisno preduzeće, te je skratio ime u *Newton Heath FC*.

1888. godine postaje član Combination lige. Naredne godine postaje jedan od osnivača Football Alliance. U sezoni 1892-93. je igrao u Football League First Division, da bi dvije godine kasnije ispao u Second Division.

1902. godine klub je bio na rubu bankrota, sa dugom od 2.500 funti. To je rezultiralo zatvaranjem stadiona. Upravo u vrijeme kad je klub trebao biti ugašen, John Henry Davies, predsjednik firme *Manchester Breweries* je odlučio uložiti novac u klub i tako ga spasio od gašenja. Ubrzo je na sastanku uprave odlučeno da klub promijeni ime. Među prijedlozima su bili *Manchester Central* i *Manchester Celtic*, ali je na kraju, na prijedlog italijanskog imigranta *Loisa Rocce*, odlučeno da se klub zove *Manchester United*. Tako je Manchester United počeo službeno postojati 26. aprila 1902. godine. Za nove boje kluba su izabrane crvena i bijela.

## Trenutni sastav 
*Posljednja izmjena: 2. septembar 2025.*

 (C)

## Uspjesi 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Manchester United na Soccerbase
* Manchester United na zvaničnoj stranici UEFA-e

Kategorija:Nogometni klubovi u Engleskoj
Manchester United
*
Kategorija:Sport u Manchesteru
Kategorija:Klubovi osvajači UEFA Evropske lige
Kategorija:Klubovi osvajači UEFA Lige prvaka
Kategorija:Klubovi osvajači Kupa evropskih šampiona
Kategorija:Klubovi osvajači FIFA Svjetskog klupskog prvenstva
Karl Jaspers

thumb|desno|240px|Karl Jaspers
**Karl Jaspers** (Oldenburg, 23. februar 1883 – Basel, 26. februar 1969) bio je njemački filozof i psihijatar.

Bio je univerzitetski profesor u Heidelbergu, a 1937. je kao protivnik nacizma penzionisan. U njegovoj filozofiji egzistencije posebno je naglašena briga za integritet ljudske ličnosti.

*Ne treba s filozofijom brkati baš sve što nosi njeno ime.* - Karl Jaspers

## Biografija 
Rođen 23. februara 1883. u Oldenburgu u bankarskoj porodici. Po očevoj želji, poslije mature najprije studira pravo u Freiburgu i Münchenu; u to vrijeme ljekari mu otkrivaju neizlječivo oboljenje pluća i srca, zbog čega će Jaspers čitavog života morati da se kloni svakog fizičkog napora.

1902–09 studira medicinu u Berlinu, Götingenu i Heidelbergu, polaže državni ispit; 1909. brani disertaciju na temu Nostalgija i zločin.

1909–15 naučni saradnik na psihijatrijskoj klinici u Hajdelbergu; sklapa prijateljstvo sa sociologom Maxom Weberom. Habilituje se 1913. iz psihologije kod V. Vindelbanda raspravom Opća psihopatologija. Od 1916. je vanredni profesor na Katedri za psihologiju u Heidelbergu, a od
1921. redovni profesor na Katedri za filozofiju u Haeielbergu; među njegovim tamošnjim studentima je i Hannah Arendt.

Jaspersovo nezadovoljstvo popularnim shvaćanjem mentalnih bolesti navelo ga je da dovede u pitanje i dijagnostičke kriterije i metode kliničke psihijatrije. Objavio je rad 1910. u kojem se bavi problemom da li je paranoja aspekt ličnosti ili rezultat bioloških promjena. Iako nije iznio nove ideje, ovaj članak je uveo prilično neobičnu metodu proučavanja, barem prema normama koje su tada prevladavale. Za razliku od Freuda, Jaspers je detaljno proučavao pacijente, dajući biografske podatke o pacijentima, kao i bilješke o tome kako su se sami pacijenti osjećali u vezi sa svojim simptomima. Ovo je postalo poznato kao *biografska metoda* i sada čini oslonac psihijatrijske i prije svega psihoterapeutske prakse.

Tokom vlasti nacionalsocijalista, Jaspers je izložen čestom šikaniranju zbog toga što mu je žena Jevrejka; od 1943. zabranjeno mu je da objavljuje.

U poslijeratnom dobu bitno doprinosi obnovi Univerziteta u Hajdelbergu; 1948. prihvata poziv na Katedru za filozofiju u Baselu. Godine 1958. dobija Nagradu za mir (dodjeljuje Udruženje nemačkih knjižara). Umro je u Baselu 26. februara 1969.

### Djela 
* "Opća psihologija" 
* "Um i egzistencija" 
* "Filozofija egzistencije" 
* "Istina i nauka"

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Savremena filozofija

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1883.
Kategorija:Umrli 1969.
Kategorija:Njemački filozofi
Kategorija:Dobitnici Goetheove nagrade
Beg

**Beg**  (; arapskim slovima piše se *bek*), u turkofonim zemljama i u Osmanskom Carstvu, naslov je za gospodina, gospodara, vladara, titulara veće nadarbine, a u kasnijem periodu osmanske vladavine u Bosni, za pripadnika nasljednog plemstva. Tim se naslovom iz poštovanja moglo oslovljavati i neplemenitog sagovornika. U starijem su periodu begovi najčešće bili zapovjednici sandžaka, kapetani velikih kapetanija na rijekama te zaimi, uživatelji zeameta – srednjih nadarbina. Naziv je ponekad u upotrebi i za bogatog i uglednog nemuslimana, a u službenoj korespondenciji može označivati prvake vazalne ili strane države (dubrovački begovi).

Beg je naslov koji se tradicionalno koristio za vođe manjih turskih plemenskih grupa. U historijskim analima mnogi turske i perzijske vođe imale su titule *bey*, *beg* ili *beigh*. Sve tri su istog značenja: "lider". Regija, provincija ili vilajet (na turskom, *vilayet*), u kojem je beg vladao, nazivao se *beylik*, odnosno "begovina", što u grubim crtama odgovara "emiratu" ili "kneževini".

Prva tri vladara Osmanskog Carstva imali titule su *bega*, a ne sultana. Murat I dobio je pravo zvanja "sultana" od halife u Kairu 1383. Otad se "beg" odnosi na guvernera osmanskog vilajeta (pokrajine). Uslijed labave osmanske strukture, važnije pokrajine bile su sklone autonomiji i samoodrživosti. U sljedećem vijeku vladari gradova Bursa i Edirne imali su titule "bega". Kasnije je titula vladara suverene države Tunisa bila "beg".

Krajem 19. stoljeća naziv "beg" reduciran je na počasni naziv, nešto što otpilike odgovara engleskoj tituli "sir". U današnjoj Turskoj i Azerbejdžanu "beg" ima značenje "gospodin".

Varijacijski oblici *beg* ili *Baig* još se koriste u prezimenima u južnoj i srednjoj Aziji, kao i na Balkanu. U slavenskim imenima postoji spoj sa slavenskim *-(ov)ić* dodatkom, kao u prezimenima Izetbegović, Avdibegović, Smailbegović i slično.

## Također pogledajte 
* Begler-beg

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Encyclopaedia of the Orient* 

Kategorija:Osmansko Carstvo
Kategorija:Titule
Arapski brojevi

mini|desno|350px|Arapski brojevi
**Arapski brojevi**, još nazivani i Hindu-arapski brojevi, su brojevi koji obuhvataju sljedećih deset cifara: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 i 9, zasnovanih na Hindo-arapskom brojevnom sistemu. To je danas najčešće korišteni sistem za simboličan prikaz brojeva u svijetu. U ovom sistemu, niz cifara, kao npr: "1234" se čita kao jedan broj, koristeći položaj svake cifre u nizu kako bi se istoj dodijelila odgovarajuća vrijednost. Simbol za nulu (*0*) je ključ za efikasnost ovog sistema, koji je razvijen od strane antičkih matematičara Indijskog potkontinenta u periodu oko 500. godine.

Sistem je usvojen od strane perzijskih i arapskih matematičara u Bagdadu a preko Arapa je prenesen dalje na zapad. Postoje neki dokazi koji ukazuju da su brojevi u svom sadašnjem obliku razvijeni iz arapskog pisma u Magrebu, zapadnom području arapskog svijeta.

Trenutna forma brojeva razvijena je u Sjevernoj Africi i razlikuje se u formi od indijskih i istočnoarapskih brojeva. Italijanski naučnik Fibonacci se u sjevernoafričkom gradu Bejaia prvi put susreo sa brojevima te je njegov rad bio presudan u tome što su brojevi postali poznati širom Evrope. Nakon toga, Evropljani su ih dalje proširili širom svijeta. Upotreba arapskih brojeva širom svijeta omogućena je posredstvom evropske trgovine, kolonijalizma, korištenjem evropske literature i sl.

U brojevnom sistemu sa bazom 10, s tih deset oznaka se može predstaviti bilo koji željeni broj. Nula označava prazan skup, jedan - jediničnu količinu, a svaki sljedeći broj je za jedan veći od prethodnog. Dakle: 1 + 1 = 2, 2 + 1 = 3, 3 + 1 = 4, itd.

## Historija 
### Nastanak 
Decimalni Hindo-arapski brojevni sistem je nastao u Indiji oko 700. godine. Sistem je razvijan postepeno, u rasponu od  nekoliko vijekova. Smatra se da je odlučujući korak u razvoju ovog sistema postavio indijski matematičar Brahmagupta kada je uvrstio i formulirao nulu kao broj, 628. godine. Sistem je postao revolucionaran uključivanjem nule u poziciono označavanje, čime se ograničio broj pojedinačnih cifara na njih deset. Taj potez se smatra kao važna prekretnica u razvoju matematike. Može se uočiti razlika između ovog pozicijskog sistema, koji je identičan kroz cijeli sistem i glifova, tj. simbola koji su se koristili za pisanje brojeva a koji su varirali od regije do regije.

### Prilagođavanje sistema u Evropi 
Perzijski matematičar Abu Abdullah Muhammad bin Musa al-Khwarizmi je 825. godine napisao traktat *Računanje sa hindu brojevima* koji je sačuvan samo kao latinski prijevod *Algoritmi de numero Indorum* iz 12. vijeka. Termin algoritmi, što je bila prevodilačeva interpretacija al-Khwarizmijevog imena, postao je termin koji se i dan danas koristi u matematici.

## Također pogledajte 
* Broj
* Dekadni numerički sistem
* Brojevni sistem
* Rimski brojevi

## Reference 
Kategorija:Brojke
Donja Vidovska

**Donja Vidovska** je naseljeno mjesto u općini Velika Kladuša, Bosna i Hercegovina. Naselje Donja Vidovska se nalazi oko 10 kilometara istočno od Velike Kladuše na pravcu između Bihaća i Velike Kladuše. Graniči sa: Gornjom Vidovskom, Johovicom, Beglukom i Gredarom u Republici Hrvatskoj.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Velika Kladuša
Elektromagnetna indukcija

**Elektromagnetna indukcija** je djelovanje magnetnog polja na provodnik kroz koji protiče električna struja.
Jedinica za magnetnu indukciju je 1 Tesla (N/Am). Naziv je dobila u čast Nikole Tesle, zasluženog za razvoj nauke o elektromagnetizmu i njenu primjenu.

Dakle, magnetno polje B ima indukciju od 1T ako na žicu od 1m kroz koju prolazi struja od 1 ampera djeluje sila od 1N.
Magnetna indukcija predstavlja jačinu magnetnog polja, a vektor magnetne indukcije se poklapa sa tangentom u datoj tački linije sile magnetnog polja.
Magnetna indukcija je vektorska fizička veličina što znači da je određena pravcem, smjerom i intenzitetom.

**B=Fs/q*v**

## Također pogledajte 
* Induktivitet
* Vektorski kalkulus

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Elektromagnetizam
Kategorija:Elektrotehnika
Kategorija:Fizikalni fenomeni
Kategorija:Elektrodinamika
791.

Godina **791.** (**DCCXCI**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. Oznaka 791. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
### Evropa 
* Avari, paganska azijska nomadska horda koja se nastanila na području današnje Mađarske, napadaju Furlaniju i Bavarsku. Kralj Karlo Veliki okuplja franačku vojsku i kreće niz reku Dunav da opustoši avarsku teritoriju. Franačko-langobardska ekspedicijska snaga, pod njegovim sinom Pepinom, (kralj Langobarda) upada u dolinu Drave i pustoši Panoniju.
* ljeto – Karlo Veliki gubi većinu svojih konja za jahanje i nošenje prtljaga tokom epidemijske bolesti koja zahvata konje .
* 14. septembar – Alfonso II, sin bivšeg kralja Fruele I, postaje vladar Asturije (Sjeverna Španija). On seli glavni grad u Oviedo, trgovački centar regije.
* Eginhard je upućen u palaču Karla Velikog da završi svoje obrazovanje oko 791-792. Nije mu trebalo dugo da se istakne raznolikošću i obimom svog znanja. Karlo Veliki mu je povjerio organizaciju izgradnje katedrale u palači Aix-la-Chapelle (794).

### Britanija 
* Prinčevi Ælf i Ælfwine od Northumbrije, sinovi bivšeg kralja Ælfwalda I, nagovoreni su da napuste svoje utočište u Jork Minsteru i odmah bivaju nasilno utopljeni u Wonwaldremereu, po nalogu kralja Æthelreda I.

### Afrika 
* Emir Idris I, osnivač dinastije Idrisid i kraljevine Maroko, otrovan je po naređenju halife Haruna er-Rašida . Naslijedio ga je sin Idris II (star samo dva mjeseca), kojeg njegova majka Kenza odgaja među Berberima iz Volubilisa.

### Azija 
* U Japanu, general Sakanoue no Tamuramaro (758-811) vodio je rat na sjeverozapadnim teritorijama glavnog otoka gdje je bilo naseljeno arhaično društvo koje je živjelo kao u Jômon periodu .

## 791. u temama 
### Religija 
* 7. februar: osnivanje opatije Cormery od strane Ithiera, opata Saint-Martin-de-Toursa .

## Rođeni 
* Idris II, muslimanski emir Maroka (um. 828.)
* Pei Xiu, kancelar dinastije Tang (um. 864.)

## Umrli 
* Artgal mac Cathail, kralj Connachta (Irska)
* Idris I, emir i osnivač dinastije Idrisid (r. 745.)
* Wermad, biskup Triera
* Zhang Xiaozhong, general dinastije Tang (r. 730.)

## Reference 
## Vanjski linkovi
Poremećaji svijesti

**Poremećaji svijesti** su medicinska stanja koja inhibiraju svijest. Neki definišu poremećaje svijesti kao svaku promjenu od potpune samosvijesti do inhibirane ili odsutne samosvijesti i uzbuđenja. Ova kategorija općenito uključuje stanje minimalne svijesti i perzistentno vegetativno stanje, ali ponekad uključuje i manje teški sindrom zaključavanja i težu, ali rijetku hroničnu komu. Diferencijalna dijagnoza ovih poremećaja je aktivno područje biomedicinskih istraživanja. Konačno, moždana smrt dovodi do nepovratnog poremećaja svijesti. Dok druga stanja mogu uzrokovati umjereno pogoršanje (npr. demencija i delirij) ili prolazni prekid (npr. grand mal i sitni napadi ) svijesti, oni nisu uključeni u ovu kategoriju.
*Kvantitativni poremećaji svijesti
**Somnolencija
**Sopor
**Semikoma
**Koma
*Kvalitativni poremećaji svijesti
**Konfuzno-oneroidno stanje
**Delirantno stanje
**Sumračno stanje
**Somnambulizam
**Fuge
**Hipnotičko stanje
**Automatizmi i automatska ponašanja
*Orijentacija i njeni poremećaji
**Orijentacija prema sebi (Autopsihička orijentacija)
**Orijentacija prema drugim osobama (Alopsihička orijentacija)
**Orijentacija u vremenu (Temporalna orijentacija)
**Orijentacija u prostoru (Spacijalna orijentacija)

## Reference 
Kategorija:Psihijatrija
Poremećaji pamćenja

**Pamćenje** je proces u kojem su sadržana četiri procesa sposobnosti: zadržavanje, reprodukcija, prepoznavanje i ušteda pri ponovnom učenju. Postoje dvije vrste pamćenja, i to:

*mentalno - zadržavanje i obnavljanje intelektualnih doživljaja; i
*motorno - zadržavanje i obnavljanje naučenih pokreta

## Poremećaji pamćenja 
Svaki čovjek se susreće u životu sa velikim brojem problema; on različito reaguje na neki problem i različito ga doživljava. U takvim situacijama čovjek se osjeća nesigurnim, neodlučnim i neraspoloženim. Sve ove sitacije izazivaju psihičke teškoće koje su uglavnom povremene i čovjek ih je u stanju savladati.
O poremećajima govorimo kada pojedinac za duže vrijeme ili trajno pokazuje poremećaje koje ne možemo smatrati korisnim i normalnim. Poremećaji mogu biti lakši (neuroze i psihoneuroze) teži (psihoze ili duševne bolesti) a treću grupu čine karakterni poremećaji i psihopatije, a razlikujemo ih po stepenu svijesti pojedinca o sopstvenim smetnjama.

*Neurotska ličnost* nije samo žrtva nekog neugodnog psihičkog doživljaja iz ranog djetinstva, nego je to ličnost koja nije imala mogućnosti rješavati sukobe svojih motiva. Moderna definicija neuroze kao poremećaja glasi: poremećaj koji predstavlja neprimjetno riješavanje dugotrajnih konfliktnih i frustrirajućih sitacija, čiji se uzroci najčešće pronalaze u djetinstvu. Terapija neuroze govori o tome da se ljudima pomogne kako bi oni sami sebi mogli pomoći.
Oblici neuroza:

* prisilna neuroza – ovakvi tipovi se ne mogu oslobositi npr. Imena, ritmova, melodija, ili neke normalne radnje izvode nenormalno često.
* neuroza straha – o strahu govorimo kada je vidljiv osjećaj tjeskobe i mučnog uzbuđenja. Svaki neurotičar pati od straha, a ako stah potpuno ovladava osobom govorimo o anksioznoj neurozi. Ako se javlja strah od određenih objekata ili sitacija, koje inače ne izazivaju strah, onda govorimo o fobijama.
* konverzivna neuroza – potisnuti sukobi, traume izražavaju se u tjelesnim simptomima npr. Paralliza, povraćanje, sljepilo. Sa vremenom mogu prerasti u organska oboljenja. Hipohondri je poseban oblik konvertivne neuroze (ličnosti kod kojih je naglašen strah od bolesti i mišljenje im je usmjereno na bolest koju kod sebe naslućuju).
* Psihovegetativni sindrom iscrpljenosti- psihičkog porijekla i obuhvata (iscrpljenost, brzo zamaranje, razdražljivost, glavobolja, lupanje i bolovi srca, proljevi, vrtoglavica, promjene raspoloženja isl).

Sve dok poremećenoj ličnosti uslovljen sukobom dopušta da se kontakt da vanjskim svijetom održi, govorimo o neuroti, čim se prekida taj kontakt govorimo o *psihozi*. Ona potpuno zahvata čovjeka. Psihotičar ima bolesno "ja". Pokazalo se da je šizofrenija moguća samo uz uslov poremećenog djetinjstva.
Ako u fazi odrastanja dođe do dodatnih opterećenja kod osobe, koja je imala naizgled stabilan život, a ne može da riješi konfliktne situacije dolazi do raspadanja cjelokupne ličnosti.
## Također pogledajte 
*Opažanje (percepcija) i poremećaji opažanja
*Mišljenje i poremećaji mišljenja
* Volja i poremećaji volje i voljne djelatnosti

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Psihologija
Kategorija:Neurologija
Mišljenje i poremećaji mišljenja

*Poremećaji mišljenja po formi
**Bolesna opširnost
**Viskozno (ljepljivo) mišljenje
**Usporeni (zakočeni) misaoni tok
**Ubrzani misaoni tok
**Blok misaonog toka
**Neologizmi
**Perseveracija
**Verbigeracija
**Inkoherentno mišljenje
**Disocirano mišljenje
**Tangencijalnost misli
**Salata od riječi
**Rasulo pojmova
**Bujica ideja ili bekstvo misli

*Poremećaji mišljenja po sadržaju
**Precijenjene ideje
**Prisilne ideje
**Sumanute ideje
***Paranoidne sumanute ideje (sumanute ideje proganjanja, persekucije)
***Sumanute ideje odnosa
***Sumanute ideje ljubomore
***Sumanute ideje krivice i samooptuživanja
***Sumanute ideje tjelesnog propadanja
***Sumanute ideje ekonomske propasti
***Sumanute ideje uticaja
***Interpretativne sumanute ideje
***Erotomanija
***Nihilističke sumanute ideje
***Sumanute ideje pronalazaštva
***Hipohondrijske sumanute ideje
***Sumanute ideje veličine, visokog porijekla i bogatstva (megalomanske, ekspanzivne sumanute ideje)
***Religiozne sumanute ideje
***Sumanute ideje da je kontrolisan
***Sumanute ideje emitovanja misli
***Sumanute ideje umetanja misli i ideja

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Psihologija
Građansko pravo

**Građansko pravo** u objektivnom smislu je skup pravnih pravila kojim se uređuju oni imovinski odnosi u koje ljudi ulaze povodom stvari (kupiti neku stvar) činidaba (sklopiti neki ugovor) ili imovine. Faktični odnos postaje pravni onog treunutka kad mu objektivno pravo priznaje svojstvo pravnog odnosa stvarajući na taj način građansko pravni odnos. 

Načela građanskog prava su dispozitivnost (pravo stranaka da ugovaraju sve što nije suprotno pozitivnim propisima), stranačke ravnopravnosti (stranke su u odnosu ravnopravne) , prenosivost (prenijeti na nekoga subjektivno pravo vlasništva) i imovinska sankcija (da se povredom preuzete obveze odgovara svojom imovinom). 

Građansko pravo se sastoji od općeg dijela- sadrži skup pravila i načela koja su zajednička svim dijelovima građanskog prava. 

* Stvarno pravo - uređuje odnose u koje ljudi ulaze povodom stvari. 
* Obvezno pravo - uređuje one odnose u kojima je jedna strane vjerovnik a druga dužnik (ugovori). 
* Nasljedno pravo - skup pravila kojima se uređuje za slućaj smrti prijelaz imovine sa jednog subjekta na drugi.

## Također pogledajte 
* Krivično pravo
* Međunarodno pravo

Kategorija:Građansko pravo
Bošnjaci na Kosovu

mini|Bošnjaci na Kosovu po naseljima prema popisu iz 2011.
Bošnjaci su na Kosovu nakon Albanaca i Srba najbrojnija etnička grupa. Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2011. na Kosovu je živjelo 27.533 Bošnjaka, što čini 1,58% ukupnog broja stanovnika. Najveći broj Bošnjaka zabilježen je u općini Prizren (16.896), dok su u općinama Dragaš, Peć, Istok i Kosovska Mitrovica poimenično zabilježeni brojevi od 4.100, 3.786, 1.142 i 416.

Prema popisu iz 2011. Bošnjaci su rangirani kao drugi po brojnosti narod na Kosovu, odmah iza Albanaca. Međutim, potpuna demografska slika nije dostupna jer popis nije proveden u općinama s većinskim srpskim stanovništvom (Leposavić, Zubin Potok i Zvečan).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Bošnjaci
Kategorija:Bošnjaci Kosova
Kategorija:Etničke grupe Kosova
Furlanija-Julijska krajina

**Furlanija-Julijska krajina** () jedna je od 20 regija u Italiji i jedna od pet autonomnih regija sa specijalnim statusom. Glavni grad je Trst.

## Geografija 
Najsjeveroistočnija je italijanska regija. Prostire sa na površini od 7.858&nbsp;km2 te je peta najmanja regija u državi a dom je za približno 1,2 miliona stanovnika. Graniči sa Slovenijom na istoku, Austrijom na sjeveru i talijanskom regijom Veneto na zapadu. Na jugu regija izlazi na obalu Jadranskog mora. Klima regije je raznolika, od mediteranske, koja vlada na jugu, do planinsko kontinentalne, koja vlada na sjeveru.
Veliki dio površine regije, uglavnom na sjeveru, zauzima planinski teren (približno 42,5% površine), otprilike 19,3% jest brdoviti teren, koji je uglavnom na jugoistoku, a ostalih 38,2% otpada na ravničarski teren.

## Privreda 
Jedna je od privredno najrazvijenijih italijanskih regija s privredom baziranom na malim i srednjim preduzećima ("Sjeveroistočni model"), specijaliziranoj poljoprivredi i kvalitetnoj turističkoj ponudi sa sklonostima ka izvozu.

Poljoprivreda i uzgoja na farmama održavaju bitnu ekonomsku moć regije s približno 95.000 zaposlenih osoba u ovom sektoru, prema podacima iz 2001. Visokokvalitetni proizvodi regije distribuiraju se ne samo u zemlji nego se izvoze i u države Evrope (voće, povrće, sir), ali su postali poznati i širom svijeta po kvalitetu. Bitno je napomenuti i proizvodnju soje, po čemu je regija treći proizvođač u Italiji sa zasadima na više od 37.000 hektara (2000), te preradu drveta u Carniji.

Od kvalitetnih proizvoda lokalne izrade mogu se izdvojiti tekstil, rezbareni namještaj, drvene skulpture, umjetnička keramika, mozaici, kovano željezo i bakar, žičani instrumenti i tipične tradicionalne nošnje.

Turizam je razvijen zahvaljujući kombinaciji mora (Lignano, Grado, Monfalcone i Trst), planina, na kojima postoje mnogobrojna skijališta i zimski centri (skijališta na furlanskim Dolomitima, Karnijskim i Julijskim Alpama), kao i bogatoj gastronomskoj ponudi.

Luka u Trstu danas je najvažniji centar u svijetu za trgovinu kafom i predstavlja strateški važnu luku za trgovinsku razmjenu sa sjevernom i istočnom Evropom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt 
* Zvanični sajt turističke zajednice regije
Regije Italije

Republika Italija svojim Ustavom iz 1948. predviđa unutrašnje državno uređenje, kojeg čini 20 **regija** (it: Sg. *regione*; Pl. *regioni*) ili pokrajina, koje su osnovane na osnovu različitih historijskih, geografskih, kulturnih i privrednih kriterija. Italijanskim regijama Ustavom je zagarantovana određeni stepen samostalnosti, pri čemu se neke od regija toga i pridržavaju. Pet regija imaju poseban status samostalnosti, a tu spadaju regije: Furlanija-Julijska Krajina, Sardinija, Sicilija, Trentino-Južni Tirol i Valle d'Aosta. 
Posljednjih godina su se na italijanskoj političkoj sceni pojavile određene tenzije za još većom samostalnosti regija, pa čak i odvajanjem od države. Jedna od političkih partija koja se najglasnije zauzima za to je nacionalistička Lega Nord italijanskog političara Umberta Bossija. 

Trentino-Južni Tirol ima dva glavna grada: Trento za dio regije Trentino naseljen većinskim italijanskim stanovništvom i Bocen za Južni Tirol sa većinskim stanovništvom njemačkog govornog područja. Svaka od italijanskih regija ima svoj parlament i vladu (*Giunta Regionale*) na čijem čelu se nalazi predsjednik.

desno|350p|Administrativna podjela Italije na regije

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Geografija Italije
Kategorija:Administrativne podjele po državama
Kategorija:Administrativna podjela Italije
Basilicata

mini|desno|Lokacija regije na karti Italije
**Basilicata** je regija na jugu Italije, a smještena je između regija Kampanija, Apulija i Kalabrija (u pravcu kazaljke na satu). Glavni grad je Potenza. Basilicata zauzima površinu od oko 9.992&nbsp;km2, na kojoj živi oko 600.000 stanovnika. Sastoji se od provincija Potenza i Matera.

Na jugu, između Kampanju i Kalabrije, manjom dužinom izlazi na obale Tirenskog mora dok na jugoistoku, njene obale zapljuskuju vode iz Tarantskog zaliva.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Basilicata Tourist Office 
* Photo gallery made by a UNESCO photographer

* Zvanični sajt
Kalabrija

mini|desno|Lokacija regije na karti Italije
**Kalabrija** () najjužnija je regija u Italiji, koja leži na kontinentu. Kalabrija na sjeveru graniči s regijom Basilicata, na zapadu sa Tirenskim morem, a na istoku s Jonskim morem. Glavni grad regije je Catanzaro dok je najmnogoljudniji grad i sjedište vijeća regije Reggio Calabria. Kalabrija zauzima površinu od oko 15.080 km2, na kojoj živi oko 2.050.000 stanovnika.

Od Sicilije je odvojena Mesinskim prolazom, koji je na najužem dijelu širok 3,2km.

## Također pogledajte 
* Radio Studio 54 Network
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica regije
Apulija

mini|desno|Lokacija regije na karti Italije|243x243piksel
**Apulija** () jest regija u Italiji. Apulija se nalazi na jugoistoku Italije i zauzima površinu od oko 19.000&nbsp;km2, na kojoj živi oko 4 miliona stanovnika. Poluostrvo Salento na samom jugu Italije čini "petu" italijanske "čizme".

Graniči sa regijama Molise na sjeveru, Kampanija na zapadu i Basilicata na jugozapadu. Osim toga, na istoku izlazi na Jadransko more, na jugoistoku na Jonsko more, dok se Otrantska vrata i Tarantski zaliv nalaze na jugu.

Glavni grad je Bari.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
* https://www.lonelyplanet.com/italy/puglia
* https://www.treccani.it/enciclopedia/popoli-e-culture-dell-italia-preromana-gli-iapigi-gli-apuli-e-i-dauni_(Il-Mondo-dell'Archeologia)/,%20https://www.treccani.it/enciclopedia/popoli-e-culture-dell-italia-preromana-gli-iapigi-gli-apuli-e-i-dauni_(Il-Mondo-dell'Archeologia)/
* http://www.lonelyplanet.com/italy/puglia/introduction
Kampanija

mini|desno|Lokacija regije na karti Italije|239x239piksel
**Kampanija** () jest regija u Italiji, smještena na južnoj obali obali Tirenskog mora. Na sjeverozapadu regija graniči sa regijom Lacio, na istoku je Apulija, a jugoistočno Basilicata. Glavni grad regije je Napulj. Kampanija zauzima površinu od oko 13.595 km2, na kojoj živi oko 6 miliona stanovnika, koji uglavnom nastanjuju područje oko grada Napulja. Sastoji se od provincija Avellino, Benevento, Caserta, Napulj i Salerno.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
Lazio

mini|desno|Lokacija regije na karti Italije
**Lazio** je regija u Italiji, smještena u središnjem dijelu Italije, na centralnoj rivijeri Tirenskog mora. Najvažniji i glavni grad regije je Rim. Tokom antike pod pojmom "Lazio" podrazumijevao se tek pravougaoni prostor između rijeke Tiber, Sabinjanskih brda, Sinuesse i Tirenskog mora. Regija Lazio danas se proteže od sjeverozapada ka jugoistoku zemlje. Na sjeveru Lazio graniči s regijama Toskana, Umbrija i Marche, na istoku su Abruzzo i Molise, a na jugu Kampanija. Lazio zauzima površinu od oko 17.203 km2, na kojoj živi oko 5.100.000 stanovnika, koji uglavnom nastanjuju područje grada Rima i okolicu. Regija se sastoji od provincija Frosinone, Latina, Rieti, Rim i Viterbo.

## Također pogledajte 
* Italijanske regije
* Latinska Dolina

## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
Ligurija

**Ligurija** () jest primorska regija u Italiji, smještena na sjeverozapadu zemlje. Pripada najmanjim italijanskim regijama. Na zapadu graniči sa Francuskom, na sjeveru sa regijama Piemont i Emilia-Romagna, te na istoku sa regijom Toskana. Na jugozapadu se nalazi Ligursko more, a zapravo zaljev Tirenskog mora. Glavni grad regije je Genova, a ostali važniji gradovi su: San Remo, Ventimiglia, Alassio, Imperia i Rapallo. Regija se sastoji od provincija: Genova, La Spezia, Imperia i Savona, a zauzima površinu od oko 5.410 km2, na kojoj živi oko 1,76 miliona stanovnika. 

## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
Emilia-Romagna

mini|desno|Lokacija regije na karti Italije
**Emilia-Romagna** je regija u Italiji, smještena na sjeveru zemlje. Sastoji se od dvije historijske regije Emilia i Romagna. Granice regije određuje Jadransko more na istoku, rijeka Po na sjeveru i planinski lanac Apenina na jugu. Glavni grad regije je Bologna, historijsko, kulturno i privredno središte nacionalnog značaja. Regija se sastoji od provincija: Parma, Piacenza, Reggio Emilia, Modena, Rimini, Ferrara, Forlì, Cesena i Ravenna, a zauzima površinu od oko 22,123 km2, na kojoj živi oko 4.275.843 stanovnika. Emilia-Romagna jedna je od najrazvijenijih regija u Italiji, jer ima veoma razvijenu industriju, posebno prehrambenu (industrija mlijeka Parmalat) i automobilsku (Ferrari, motori Ducati), te turizam uz Jadransku obalu. Regija je poznata je i po svojoj karakterističnoj kuhinji.

## Etimologija 
Ime "Emilia-Romangna" ima korijene u starom Rimu. "Emilia" vuče korijen riječi od "via Emilia", važnog puta koji je povezivao Rim i sjever Italije. "Romagna" je iskrivljeni oblik od "Romània", kada je Ravenna bila glavni grad italijanskog dijela bizantskog imperija. Langobardi su po službenom nazivu carstva nazvali i okolno područje.

## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
Toskana

**Toskana** () jest regija u središnjoj Italiji s površinom od oko 23.000 kvadratnih kilometara i populacijom od oko 3,8 miliona. Glavni grad regije je Firenca.

Toskana je poznata po svojim pejzažima, historiji, umjetničkom nasljeđu i uticaju na visoku kulturu. Smatra se rodnim mjestom italijanske renesanse i temeljima italijanskog jezika. Prestiž koji je toskanski dijalekt stekao upotrebom u književnosti Dantea Alighierija, Petrarke, Giovannija Boccaccia, Niccola Machiavellija i Francesca Guicciardinija doveo je do njegovog kasnijeg uspostavljanja kao kulturnog jezika širom Italije. Bio je dom mnogim ličnostima koje su imale uticaj na historiju umjetnosti i nauke, a dom je i poznatih muzeja kao što su Uffizi i Palazzo Pitti. Toskana je poznata i po svojim vinima kao što su Chianti, Vino Nobile di Montepulciano, Morellino di Scansano, Brunello di Montalcino i bijelo Vernaccia di San Gimignano. Ima snažan jezički i kulturni identitet, zbog čega se ponekad smatra "nacijom u naciji".

Toskana je druga najpopularnija italijanska regija za putnike u Italiji nakon Veneta. Glavna turistička mjesta su Firenca, Castiglione della Pescaia, Pisa, San Gimignano, Lucca, Grosseto i Siena. Grad Castiglione della Pescaia je najposjećenija primorska destinacija u regiji, budući da primorski turizam čini oko 40% svih dolazaka turista. Regija Maremma, Siena, Lucca, regija Chianti, Versilia i Val d'Orcia su također međunarodno poznate i posebno popularne među putnicima.

Osam toskanskih lokaliteta uvršteno je na listu svjetske baštine, a postoji više od 120 zaštićenih rezervata prirode, što Toskanu i njenu prijestolnicu Firencu čini popularnim turističkim odredištima. U 2018. samo je Firenca imala više od 5 miliona dolazaka, što je čini 51. najposjećenijim gradom na svijetu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
RK Sloga Gornji Vakuf-Uskoplje

**RK Sloga Gornji Vakuf Uskoplje** je rukometni klub iz Gornjeg Vakufa-Uskoplja, Bosna i Hercegovina. Takmiči se u Premijer ligi, prvom rangu bosanskohercegovačkog rukometa.

## Historija
Muški rukometni klub „Sloga“ Gornji Vakuf-Uskoplje osnovan je 1956. na incijativu pokojnog Hrčana Đure. Klub je nastupao pod imenom RK „Partizan“, a kasnije 1970. godine mjenja ime u RK „Rudar“, da bi 1978. se pridružio porodici koja nosi naziv „Sloga“. Najveći prijeratni uspjeh kluba je ulazak među 16 najboljih ekipa Jugoslavenskog kupa.U poslije ratnom periodu klub bilježi historijski uspjeh plasirajući se u Premijer ligu BiH.

Kroz 62. godine postojanja za veći iskorak, kako za klub, tako i općinu, bila je neophodna sportska dvorana koja je najveći faktor rukometnog sporta. Sve do 2017. domaće utakmice igrali smo u susjednom Bugojnu, a izgradnjom navedenog sportskog objekta Gornji Vakuf-Uskoplje postao je središte sportskih manifestacija u gornjevrbaskoj regiji.

Najveći rival kluba je Iskra iz Bugojna. Navijači RK Sloge nazivaju se "Red Union". U sezoni 2017/18. Sloga je izborila plasman u Premijer ligu BiH.

## Uspjesi
* **Premijer liga BiH**
** **8.mjesto:** 2018/19
** ***4.mjesto:*** *2019/20**1***
***Prva liga FBiH - Jug**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 2017/18.
***Kup BiH**
****1/4:** 2018/19
*****1/2:*** *2019/20**2***
***Kup Jugoslavije**
****1/8**

1: pozicija nakon polusezone

2: rezultat je još aktivan

## Reference
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica 

Kategorija:Rukometni klubovi osnovani 1956.
Kategorija:Rukometni klubovi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Sport u Gornjem Vakufu-Uskoplju
Intel

desno|160px|mini|Logotip kompanije
**Intel** je multinacionalna kompanija koja je pionir računarstva, te je najviše poznata po proizvodnji procesora (Pentium i Celeron su najpoznatija imena njihovih procesora). Osim procesora Intel se bavi proizvodnjom matičnih ploča, čipseta, mrežnih kartica, modema, i ostalih računarskih komponenti. Intel je osnovan 1968. od strane Gordon E. Moore-a (hemičar i fizičar) i Roberta Noyce-a (fizičar koji je radio na izumu integrisanog kola), obojica su napustila Fairchild Semiconductor da bi osnovali Intel. Isti slučaj se desio sa osnivanjem AMD jer su njegovi osnivači upravo radili u Fairchild-u.

## Zasluge Intel-a 
Intel je začetnik modernih procesora, bili su prvi koji su napravili procesor na jednom čipu (1971. godine), procesor se zvao **Intel 4004**. Iako je mogućnostima bio siromašan i u to vrijeme, bio je revolucionaran jer je sve sadržavao u jednom čipu, te je bio veoma malen. Prvi proizvodi koje je Intel pravio su bile RAM memorije. Intel je zaslužan i za x86 arhitekturu procesora na kojoj se danas temelji većina procesora, između ostalog i AMD, dok još postoje i IBM, NEC, Transmeta i VIA procesori.

## Najpoznatiji procesori 
mini|lijevo|150p|8086 procesor, začetnik x86 procesora
mini|Intel - Core 2 Duo
Do pojave Pentium marke procesora (što je ustvari samo marketinško ime) procesori su se obilježavali brojevima, a sve je počelo od prvog x86 temeljenog procesora 8086 (1978. godine), te su se kasnije dodavali brojevi ispred 86, od čega i potiče ime arhitekture x86. Prije Pentiuma najpoznatiji procesori su bili 80286, 80386 te 80486, da bi Intel uveo novo ime (mnogo jednostavnije i privlačnije) Pentium, koji slovi za najpoznatiju marku procesora ikad, osim njega imamo Celeron, praktično oslabljenu verziju Pentiuma.

## Procesori 
Lista najpoznatijih Intel-ovih procesora:
* Intel 4004
* Intel 8086
* Intel 80286
* Intel 80386
* Intel 80486
* Intel Pentium (I,II,III,IV)
** Oslabljene verzije Pentiuma - Celeron
* Intel Celeron Dual Core
* Intel Pentium Dual Core
* Intel Core 2 Duo, Quad, Extreme 
* Itanium
* Xeon

## Također pogledajte 
* AMD

## Vanjski linkovi
* Intel službeni website
* 
* Intel Software Network

Kategorija:Multinacionalne kompanije sa sjedištem u SAD-u
Kategorija:Računarska preduzeća u SAD-u
NVIDIA

desno|mini|200p|NVIDIA logo
**NVIDIA** je američka multinacionalna kompanija sa sjedištem u Santa Clari u Kaliforniji. Kompanija je koja dizajnira grafičke procesore, aplikativne programske interfejse za primjenu na polju nauke o podacima i visokoperformansno računarstvo kao i sisteme na čipu za mobilno računarstvo i automobilsku industriju. Dominanti je snabdjevač hardvera i softvera za umjetnu inteligenciju. Profesionalna linija grafičkih procesora koristi su radnim stanicama i nalazi svoju primjenu u poljima kao što su arhitektura, inženjerstvo, građevinarstvo, multimedija i naučno istraživanje. Njena platforma CUDA omogućila je stvaranje masovno paralelnih programa, i koriste se superračunarima širom svijeta.

## Historija 
Jen-Hsun Huang, Chris Malachowsky i Curtis Priem su osnovali nVidia kompaniju u januaru 1993, ali je tek 1997. počela aktivno učestvovati kada je na tržište izbacila **RIVA** grafičke procesore.

## Također pogledajte 
* GeForce
* Grafički procesor

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

Kategorija:Računarske kompanije
Lokalna računarska mreža

**Lokalna računarska mreža** () računarska mreža je namijenjena za lične računare. LAN može imati jedan ili nekoliko stotina čvorova (praktično umreženih računara). Računari se najčešće umrežuju specijaliziranim kablovima koji imaju veliku propusnost podataka (npr. UTP kabal) koji se priključuju na hub ili switch. Komunikacija se odvija preko TCP/IP protokola.

Najčešće umrežava radne stanice, računare, printere, servere i ostale uređaje. LAN omogućava dijeljenje podataka, uređaja kao i programa. LAN radi na najniža dva sloja OSI modela. Najčešći standardi koji se koriste su Ethernet, Token Ring te FDDI.

## Tehnički aspekti 
### Half-duplex 
U mrežama koje koriste CSMA/CD (*carrier sense multiple access collision detect*) tehnologiju kao što je Ethernet, slanje podataka se vrši tako što mrežni uređaj koji treba da šalje podatak prvo nadgleda ima li drugih uređaja u mreži koji šalju podatak. Ako to nije slučaj, uređaj počinje slanje podataka. Dva uređaja ne mogu slati podatke istovremeno, ako se to desi uređaj čeka određeno vrijeme za ponovno slanje podataka, što obični korisnik i ne primjeti. Što je više uređaja u LAN-u to je veća šansa da se "sudar" podataka desi, i to je razlog što se sposobnosti Ethernet mreže narušavaju ako se broj uređaja na jednoj mreži poveća. CSMA/CD mreže ne mogu u isto vrijeme slati i primati podatke.

### Full-duplex 
Switchevi su omogućili istovremeno slanje i primanje podataka, takozvani full-duplex mod. Sa Switchevima mogućnosti i brzina Ethernet LAN mreže je povećana i unaprijeđena. 100 Mbps Ethernet mreža može prebacivati 200 Mbps podataka, no samo 100 Mbps može ići u jednom smjeru.

Prijenos podataka u LAN mreži se dijeli na tri klase: *Unicast*, *multicast* i *broadcast*.
* Kod *unicast* prijenosa jedan paket je poslat od izvora do odredišta na mreži. Izvorni čvor adresira paket koristeći adresu koja će biti na odredištu, potom se paket šalje na mrežu, i konačno na odredište.
* *Multicast* prijenos podataka se sadrži od jednog paketa podataka koji se kopira i šalje na specifične podskupove uređaja na mreži. Izvor adresira paket koristeći multicast adresu, te potom kopira paket i šalje kopije svakom čvoru (korisniku) koji je dio multicast adrese. 
* *Broadcast* prijenos podatak se sadrži od jednog paketa podataka koji se kopira te šalje svim čvorovima koji se nalaze u mreži. Tada se koristi broadcast adresa, te se potom kopira paket koji se šalje svim korisnicima na mreži.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Personal Area Network (PAN) - lične mreže
* Metropolitan Area Network (MAN) - gradske mreže
* Wide Area Network (WAN) - širokopojasne mreže

Kategorija:Računarske mreže
Mohačka bitka

250px|mini|Mohačka bitka na jednoj osmanskoj minijaturi
Na Mohačkom polju, koje predstavlja mađarski dio Baranje u blizini Drave, odigrala se  29. augusta 1526. bitka između ugarske i osmanlijske vojske. Tursku vojsku  predvodio je  sultan Sulejman I Veličanstveni, koji je vladao od 1520 – 1566, a ugarsku kralj Ludovik II.

U ovoj bici na ugarskoj strani učestvovalo je oko 30.000, a na osmanlijskoj oko 100.000  vojnika. Osmanlije su bile bolje naoružane topovima  kojih je bilo oko 160, dok su Mađari imali oko 85. Pobijedile su osmanlijske snage i to prema nekim izvorima za nepuna tri sata. Gubici Mađara bili su prema osmanlijskim analima 28.000, a prema mađarskim 20.000 vojnika i 7 konjičkih odreda. Ovom bitkom propala je vladavina ugarske dinastije Jagelovića. Nakon ovog poraza, Osmansko Carstvo osvojilo je velik dio Ugarske, te dio Like, Dalmacije i Slavonije. Tek kasnije, osmanlijskim porazom kod Siska 1593, došlo je do stabiliziranja granice, a neka hrvatska područja postepeno su vraćena pod vrhovnu austrijsku vlast.

Pobjedom kod Mohača, Osmanlije ipak nisu uspjeli pokoriti čitavu Ugarsku. Iako su provalili u Budim, ubrzo su se morali povući i nisu ga osvojili sve do 1541. Ipak, ova bitka je označila kraj moći Ugarsko-hrvatskog kraljevstva. Borbe su nastavljene kroz sljedeća dva vijeka što je osiromašilo kraljevstvo. Stanovništvo se selilo prema zapadu, a kasnije je sve dovelo do miješanja stanovništva u opustošenim krajevima.

Kategorija:Vojna historija Hrvatske
Kategorija:Vojna historija Mađarske
Kategorija:Osmansko Carstvo
Kategorija:1526.
Kategorija:Bitke Osmanskog Carstva