Zemljina atmosfera

**Atmosfera** je plinoviti omotač oko Zemlje.
[mini| Planeta [Mars ima atmosferu sastavljenu od tankih slojeva gasova.]]
[mini| Atmosferski gasovi oko Zemlje [Rayleighovo rasijanje|raspršuju plavu svjetlost (kraće talasne dužine) više od svjetlosti prema crvenom kraju (duže talasne dužine) vidljivog spektra ; tako, plavi sjaj iznad horizonta se vidi kada se Zemlja posmatra iz svemira.]]
mini|Dijagram slojeva **Zemljine atmosfere**
**Atmosfera** (starogrčki ἀτμός (atmós) 'para', i σφαῖρα (sphaîra) 'sfera' ) je sloj plina ili slojeva plinova koji obavija planetu, a drži se na mjestu gravitacijom planetarnog tijela. Planeta zadržava atmosferu kada je gravitacija velika, a temperatura atmosfere niska. Zvjezdana atmosfera je vanjski dio zvijezde, koji uključuje slojeve iznad neprozirne fotosfere ; zvijezde niske temperature mogu imati vanjsku atmosferu koja sadrži složene molekule.

**Atmosfera Zemlje** se sastoji od azota (78%), kiseonika (21%), argona (0,9%), ugljen-dioksida (0,04%) i gasova u tragovima. Većina organizama koristi kiseonik za disanje ; munje i bakterije vrše fiksaciju dušika kako bi proizveli amonijak koji se koristi za proizvodnju nukleotida i aminokiselina ; biljke, alge i cijanobakterije koriste ugljični dioksid za fotosintezu . Slojeviti sastav atmosfere minimizira štetne efekte sunčeve svjetlosti, ultraljubičastog zračenja, sunčevog vjetra i kosmičkih zraka kako bi zaštitili organizme od genetskih oštećenja. Trenutni sastav Zemljine atmosfere proizvod je milijardi godina biohemijske modifikacije paleoatmosfere od strane živih organizama. https://globalchange.umich.edu/globalchange1/current/lectures/Perry_Samson_lectures/evolution_atm/ 
## Hemijski sastav 
Prosječan hemijski sastav atmosfere je: oko 78% dušika, oko 21% kisika, oko 0,93 vol.% argona, oko 0,003% ugljik dioksida, dok ostatak čine: neon, helij, kripton, metan i vodik, dok su amonijak, ugljik (II) oksid, vodik sulfid i ozon u primjesama i vrlo promjenjivog sadržaja.

## Slojevi Zemljine atmosfere 
Atmosfera predstavlja vazdušni omotač oko Zemlje. Život u atmosferi se može uporediti  sa životom u hidrosferi. Temperatura i  pritisak atmosfere se mijenjaju s porastom visine od površine zemlje. Prvi sloj atmosfere (do visine od 12&nbsp;km) se zove *troposfera* i temperatura u tom sloju se snižava do -60&nbsp;°C u odnosu na prosječnu temperaturu površine zemlje od 20&nbsp;°C. Iznad troposfere, sa porastom visine, temperatura ponovno raste i dostiže maksimalnu vrijednost na visini od oko 50&nbsp;km. Taj sloj atmosfere se zove *stratosfera*. Daljim povećanjem **visine**, temperatura se ponovo smanjuje i dostiže minimum na visini od 85&nbsp;km u sloju koji se zove *mezosfera*. Na većoj visini  se nalazi omotač sljedeći sloj - *termosfera*, u kome temperatura ponovo raste. Dijelovi atmosfere u kojima temperatura dostiže maksimalne ili minimalne vrijednosti se zovu *pauze* (*tropopauza, stratopauza, mezopauza*), a slojevi između pauza zovu se *sfere* (*troposfera, stratosfera, mezosfera, termosfera*).
### Egzosfera 
Egzosfera predstavlja najviši sloj Zemljine atmosfere sa potpuno razrijeđenim zrakom na visinama iznad 800&nbsp;km. Donji sloj se graniči s termosferom.
### Termosfera 
Termosfera (gr. thermos – toplo, sphaira – kugla) je sloj Zemljine atmosfere koji se proteže od 80-800 km. Iznad 800&nbsp;km se graniči sa egzosferom.
### Mezosfera 
Mezosfera (gr.: mesos (sredina) und sphaira (kugla))je na visinama atmosfere od oko 45 do 80&nbsp;km. Vazduh u njoj je razrjeđeniji i lakši. Zbog rijetkog vazduha i nedostatka ozona temperature zraka se snižavaju i do -80&nbsp;°C, a posebna karakteristika su snažni vjetrovi brzina i preko 250&nbsp;km/h.
### Stratosfera 
Stratosfera (gr. stratum: strop, sphaira: kugla )je sloj zemljine atmosfere koji se nastavlja na troposferu, na visini od 150&nbsp;km visine i tankog sloja zvanog tropopauza.Ovdje sa nalazi i ozonski omotač.
### Troposfera 
**Troposfera** (gr. trope (okretaj, promjena)) je prvi sloj zemljine atmosfere koji se nastavlja na tropopauzi.U troposferi se stalno razmjenjuju topli i hladni slojevi vazduha, odatle joj i naziv. Voda koja isparava zadržava se u troposferi a i većina vremenskih nepogoda odvija se upravo ovdje 

## Također pogledajte 
* Avijacija
* Biosfera
* Protokol iz Kjota
* Litosfera

## Reference 

Kategorija:Atmosferska termodinamika
Kategorija:Klima