Neolitska umjetnost

[mini|300px|[Stonehenge u Engleskoj, oko 2000. p. n. e.]] 
**Neolitik** (**Neolit, Mlađe kameno doba ili Zemljano doba**) je prahistorijsko razdoblje od 8000. do 2000. p. n. e. koje je imalo bogatu likovnu produkciju.

## Pojava i razvoj 
[mini|lijevo|Vrč iz pećine *La Sarsa* u [Valencia (grad)|Valenciji, Španija]] Prijelaz iz paleolita u neolit trajao je više hiljada godina, a počeo je na Bliskom istoku oko 8000. U neolitiku se uz lovca i stočara (pripitomljavanje životinja) pojavljuje i zemljoradnik kao glavno zanimanje. To je vrijeme oslobađanja čovjeka ovisnosti o prirodi (lovac prati životinje, a stočar ih uzgaja uza se; nomad skuplja plodove tamo gdje rastu, a zemljoradnik primorava prirodu da rodi tamo gdje se nastanio). Kamen je još uvijek glavni materijal od kojega se izrađuje alat i oružje, ali sa više pažnje – uglačana perfekcija oblika koji je u skladu sa funkcijom. Zbog toga ovo razdoblje često nazivaju mlađim kamenim dobom, ali zbog važnosti zemlje u zemljoradnji, gradnji i lončarstvu, primjereniji je naziv – **zemljano doba**. U ovom razdoblju po prvi puta javlja se lončarstvo, predenje i tkanje, te građenje.

## Neolitsko selo 
[mini|250px|Kuća od slaganog kamena, *Skara Brae*, [Škotska, 3100.-2500. p. n. e. Najbolje očuvano neolitsko selo u Evropi.]] **Lončarstvo** se javlja iz potrebe za posudom za tekućinu i očuvanje hrane. Prve posude su jednostavni i nepravilni glineni vrčevi. Umjesto upotrebe prirodnih skloništa (pećina) ljudi grade nastambe, gradi se prema uvjetima tla: zemunice, sojenice, kolibe od pruća ili brvnara, bunja od kamena. Dakle materijali su: drvo, kamen, šiblje, trska i zemlja. Zavisno o materijalu nastambe su okruglog i četvrtastog tlocrta. Zbog prelaska iz nomadskog života lovaca, zemljoradnici osnivaju trajne zajednice okupljene u prvobitnim neolitskim naseljima, selima. Ta sela su nagomilane kuće bez pravilnih odnosa među njima.

## Megalitska umjetnost 
[mini|lijevo|Megalit **Div Manio** iz Carnac-a, [Bretanja, Francuska, 4500.-3000. pr. n. e.]] Te promjene pratile su i promjene u ljudskom duhu. Monističko shvaćanje koje je obilježavalo paleolitsko razdoblje zamjenjuje dualističko, koje vjeruje u svijet duhova, paralelan običnom svijetu. Priroda se doživljava kao skup moćnih sila – duša. Otuda naziv za vjerovanje neolita – **animizam** (lat. *anima* = duša). 

Čovjek nakon smrti ne nestaje; on mijenja način postojanja. Tako nastaje "kult mrtvih", koji nalaže da tijela budu pažljivo sahranjena. **Kult mrtvih** pokrenuo je izgradnju kultnih objekata. Grobna jama, u početku okrugla sa kraćim ili dužim prilazom, postupeno se proširuje u monumentalnu grobnu komoru sa prilazom građenim od kamenih ploča, teških i do 45 tona. 

[mini|250px|[Dolmen **Roch-Feutet** iz Carnac-a.]] **Megalitskom civilizacijom** nazivamo ona područja u Evropi gdje su ljudi gradili ogromna grobna ili sveta mjesta od neklesanog uspravnog kamena – **menhira**, koja se smatra pretečom spomenika. Ova vrsta spomenika je posrednik između čovjeka i svijeta. Odvajajući ga od prirode i  dajući mu određenu formu, čovjek mu daje novi smisao – čini ga simbolom. Često su antropomorfni, na Sardiniji to su ženski likovi sa oblim grudima a na Korzici ratnici s rogatim kacigama. Postupeno menhiri poprimaju geometričnu šemu. 

**Dolmeni** su napravljeni od dvije ili više stijena koje pokriva treća stijena (*trilit*). Prema groblju ili svetištu vodili su paralelno postavljeni redovi menhira. 

**Kromleh (cromleh)** je kultna građevina velikih razmjera, a sastoji se od kružno postavljenih menhira i dolmena.  Najpoznatija takva građevina je **Stonehenge** u Engleskoj, nastala između ← 2200.-1300. Najširi krug određen je jarkom širine 90 m., dolmeni su visoki nešto preko 4 m., središnji krug se sastoji od 5 dolmena u potkovastom tlocrtu, visoki preko 6,7 m. Stonhenge je vjerovatno imao ulogu sa kultom sunca. U ljetnom solsticiju sunčeve zrake usmjerene su prema tačno određenom mjestu u građevini - oltaru.

## Umjetnost simbola 
[mini|lijevo|Gravira u kamenu iz *Carschenna-e* u [Švicarska|Švicarskoj, oko 3500. p. n. e.]] U Neolitu likovna umjetnost doživljava promjenu - napušta se ćulna neposrednost i realizam paleolitika i razvija se konceptualna umjetnost simbola. 
[mini|250px|**Mislilac i Venera** iz Černe Vode, [Rumunija.]] Od realistične slike pojednostavljivanjem dolazi se do sve više geometričnih oblika koji dobijaju značenje simbola ili znaka: **ženski idoli** (*kult plodnosti*). Šematizam i pojednostavljivanje odražava opštu ljudsku sklonost za isticanjem bitnog. Najbolji primjeri su **obredne maske** koje su plastični prikazi ljudske ili životinjske glave. Stavljanjem maske poistovjećuje se sa prikazanim likom, a lik je deformiran jer izražava osjećaj ljudi vezan za taj lik, a to je obično strah. Zajedničke osobine ovih umjetnina jesu apstraktna pojednostavljenost, geometričnost, bez detalja, a kad ima ukrasa oniu su jednostavni i geometrijski.

Tada se javlja i prva pojava apstraktne umjetnosti u obliku ornamenta (oblici koji ne nalikuju ničemu u prirodi, npr. urezi na vrčevima) što je izraz pobjede čovjeka nad zavisnosti od prirode.

## Također pogledajte 
* Neolitska arhitektura
* Kameno doba
* Pleme
* Prvobitna zajednica
* Ledeno doba

## Vanjski linkovi 
*Neolithic Stone Tools and Artifacts — World Museum of Man
*Brutal lives of Stone Age Britons
*Vincha Neolithic Script

Kategorija:Likovna umjetnost
Kategorija:Neolit