Ilija Kecmanović

**Ilija Kecmanović**, rođen 1902. godine u Bosanskoj Kostajnici, je bosanskohercegovački književni historičar i kritičar.

## Biografija 
Ranu mladost preveo je u Banjoj Luci, gdje je završio osnovnu i srednju školu. Studirao je u Beogradu, Zagrebu, Beču i Parizu. Diplomirao je 1925. godine na Filozofskom fakultetu u Beogradu, na kojem je 1957. stekao i doktorat nauka odbranivši disertaciju *Život i djelo S. S. Kranjčevića*. Karijeru srednjoškolskog nastavnika počeo u Banjoj Luci 1928. godine a nastavio u Pančevu, Sarajevu, Beogradu i Novom Sadu. 1933. godine je uhapšen i otpušten iz državne službe u Beogradu zbog *umnožavanja i rasturanja letaka protiv državnog uređenja*. Kasnije se ponovo zaposlio u Beogradu, pa u Banjoj Luci. Početkom rata 1941. sa porodicom odveden u koncentracioni logor u Capragu, ali se uspio prebaciti u Srbiju. Kao pripadnik NOP-a, preko Barija i Splita, vratio se u pobunjenu Bosnu pa u tek oslobođeno Sarajevo, gdje postaje urednik kulturne rubrike Oslobođenja, a odmah zatim pomoćnik ministra prosvjete BiH, pa rektor Više pedagoške škole u Sarajevu (1946-1947), upravnik Narodne biblioteke BiH (1947-1951).

Prije rata, sa Nikom Milićevićem, pokrenuo u Sarajevu napredni "mjesečnik za kulturne probleme" *Jugoslovensku reviju* (1930). Bio je takođe urednik beogradskog izdavačkog preduzeća *Kosmos* (1937-1938), poslije rata urednik *Pregleda* (1946-1948), *Brazde* (1950-1951), *Enciklopedije Jugoslavije za BiH* (od 1951), *Života* (1954-1956). Predsjednik Udruženja književnih prevodilaca BiH (do 1963), predsjednik Saveza književnih prevodilaca Jugoslavije (1963-1966), član ANUBiH, član P.E.N. kluba.

1930-ih godina bio je zagovornik socijalne literature, od književne kritike tražio da književnost posmatra u kontekstu "mnogobrojnih činjenica vezanih za naše doba", zalagao se za naprednu društvenu misao u književnosti i kulturi. Kao književni historičar, pisao o nizu srpskih pisaca 19. stoljeća (o Vuku, Njegošu, Markoviću, Lazareviću, Sremcu, Matavulju), o ličnostima i pojavama iz književne i kulturne prošlosti BiH (o I. F. Jukiću, Martiću, Kranjčeviću, Ćoroviću, Kočiću, Šantiću, Gaćinoviću, i dr.). Prevodio sa njemačkog, francuskog i ruskog. Sarađivao u listovima i časopisima *Mlada Bosna*, *Jugoslovenska revija*, *Život i rad*, *Glas jugoslovenskog profesorskog društva*, *Pregled*, *Izraz*, *Život*, *Oslobođenje*, *Književne pobune*, *Borba*, *Politika*, *NIN*, i dr.

Umro je 1975. godine.

## Bibliografija 
**Vuk Karadžić - njegov život i rad* 1947.
**Vuk - Njegoš - Svetozar Marković* 1949.
**Vuk Karadžić, uz izbor iz njegovih istorijskih spisa* 1951.
**I. F. Jukić; Putopisi i istorijsko-stenografska građa* 1954.
**Izabrani spisi Grge Martića* (priredio) 1956.
**Silvije Strahimir Kranjčević, monografija* 1958.
**Ivan Franjo Jukić, monografija* 1963.
Prevodi sa francuskog: 
**K. Ane: Potresla se zemlja sa istoka* 1922.
**K. Sforca: Neimari savremene Evrope* 1932.
**O. de Balzak: Ceoski lekar* 1945.
**G. de Mopasan: Pripovijetke* 1950.
**O. de Balzak: Muzej starina* 1952.
**O. de Balzak: Mutivoda* 1954.
Prevodi sa njemačkog:
**E. E. Hot: Najamna kućerina* 1933.
**V. Hauf: Prosjakinja sa Pondezara i druge pripovijetke* 1935.
**K. Maj: Duh Ljana Estakade* 1951.
**K. Maj: Sin lovaca na medvjede* 1952.
Prevodi sa ruskog:
**S. S. Mokuljski: Volter i njegova škola* 1947.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Kujača, Triša; *Ilija Kecmanović - Život i delo*, Svjetlost, Sarajevo, 1999. 
* Kecmanović, Ilija; *Vuk Karadžić - njegov život i rad*, Svjetlost, Sarajevo, 1947.
* Marković, M.; *Jedna poema - jedan proces (o suđenju I. K. i Niki Milićeviću zbog komentara uz *Poemu o Hristu*)*, Oslobođenje, 15. XI 1959, XVI, 4178

Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Rođeni 1902.
Kategorija:Biografije, Bosanska Kostajnica
Kategorija:Umrli 1975.
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Kategorija:Članovi ANUBiH