open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Falafel

mini|desno|300px|Kuglice falafela
**Falafel** () je nacionalno jelo na istočnoj obali Mediterana. Radi se o vegetarijanskom specijalitetu i poslastici, duboko prženoj kugli ili frituli u obliku pljeskavice napravljena od graha, mljevenog slanutka ili oboje.

Falafel se često servira u tankoj korici od brašna ili umotan u somun poznat kao tabu; "falafel" se također često odnosi na umotan sendvič koji se priprema na ovaj način. Falafel kuglice se mogu preliti salatama, kiselim povrćem i ljutim sosom i preliti umacima na bazi tahinija. Falafel kuglice se mogu jesti i same kao užina ili servirati kao predjelo.

Falafel se jede širom Bliskog istoka i uobičajena je ulična hrana. Falafel se obično pravi od fava graha u egipatskoj kuhinji, odakle je najvjerovatnije i nastao, sa slanutakom u palestinskoj kuhinji, ili samo slanutak ili kombinacija oba u Jordanu, Libanu i Siriji i širem Bliskom istoku. Popularan je među vegetarijancima širom svijeta.

Palestinska verzija falafela samo od slanutka također je usvojena u izraelskoj kuhinji, gdje je sada istaknuto i proglašeno je nacionalnim jelom zemlje – situacija na koju su žalili Palestinci, Libanonci i druge arapske grupe. kao kulturno prisvajanje.

## Ishrana 
Kada se pravi od slanutka, falafel je bogat proteinima, složenim ugljikohidratima i vlaknima. Ključni nutrijenti su kalcij, željezo, magnezij, fosfor, kalij, cink, bakar, mangan, vitamin C, tiamin, pantotenska kiselina, vitamin B i folna kiselina. Fitokemikalije uključuju beta-karoten. Falafel je bogat rastvorljivim vlaknima, za koje se pokazalo da su efikasni u snižavanju holesterola u krvi.

Slanutak ima malo masti i u početku ne sadrži holesterol, ali se znatna količina masti apsorbuje tokom procesa prženja. Umjesto toga, falafel se može peći kako bi se izbjegao visok sadržaj masti povezan s prženjem.

## Reference 
### Sources
*
*
*
*

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ulična hrana
Kategorija:Libanska kuhinja
Kategorija:Izraelska kuhinja
Kategorija:Egipatska kuhinja
Kategorija:Sirijska kuhinja
Kategorija:Jordanska kuhinja
Kategorija:Arapska kuhinja
Kategorija:Iračka kuhinja
Kategorija:Palestinska kuhinja
Kategorija:Jela od graha
Kategorija:Vegetarijanska kuhinja
Kategorija:Jela od slanutka
Donji Agići

**Donji Agići** su naseljeno mjesto u općini Novi Grad, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Novi Grad
Spisak predsjednika Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije

Ovaj članak je spisak svih predsjednika i predsjednika Predsjedništva Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije od 1945. do 1992.

## Spisak predsjednika 

### Napomene 

## Također pogledajte 
* Predsjednik Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
* Predsjedništvo Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
* Spisak predsjednika vlada SFRJ

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Ustav SFRJ, 1963 

*
Kategorija:Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija
Kategorija:Predsjednici Jugoslavije
Unac

**Unac** je rijeka koja cijelim tokom teče kroz zapadni dio Bosne i Hercegovine, desna pritoka rijeke Une. Ističe kao Mlinski potok iz Šatorskog jezera na planini Šator, teče kroz klisuru Pojila, četiri kotline i tri daljnje klisure, da bi se u Unu ulila kod Martin Broda na nadmorskoj visini 323 m. Od Drvara do ušća teče najužom klisurom, dubine i do 350 metara. Unac ima dužinu od 66 km, a površina njegovog sliva iznosi 650 km2.
## Osobine rijeke 
Ovo je rijeka brzog toka, šljunkovitog korita i obraslih obala; ujedno i prohodna skoro cijelim tokom. Dubine je od 0,5 m do 4 metra, a temperatura vode oko 5-7°C. Voda iz rijeke je potpuno pitka. Unac se svojim tokom puni vodom iz desetak raznih pritoka i vrela. Ljeti zna u jednom dijelu presušiti, zbog smanjenog dotoka vode iz okolnih šumskih potoka, ostavljajući iza sebe mala jezera sa toplom vodom punim ribe. Taj dio puta Unac teče kao ponornica, izvirući zadnji put iz Crnog vrela, oko 3 kilometra prije ušća u Unu. Iz Crnog vrela izlazi i voda sa područja Petrovačkog polja.
### Turizam 
U rijeci Unac žive autohtone vrste lipljana i potočne pastrmke, što privlači sportske ribolovce, koji najčešće ulove kalifornijsku pastrmku i potočnu pastrmku, a u kanjonskom dijelu love lipljan.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Unac rijeka

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Una
Kategorija:Ponornice u Bosni i Hercegovini
Kozarac

**Kozarac** je naseljeno mjesto u gradu Prijedoru, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
mini|desno|250p|Mutnik džamija
Kozarac se prvi put spominje u pisanim dokumentima 1334, pod imenom Kozara (Cazara, Kotzura). Već 1360. postaje slobodni kraljevski grad. Cijelim pomenutim razdobljem Kozarac je bio središte Sanske župe.

Tokom 14. i 15. vijeka teritorijom Sanske župe su naizmjenično upravljali bosanski i ugarski kraljevi. Godine 1518, Kozarac je kao i ostatak Bosanske krajine osvojen od strane Osmanskog carstva. Svoj najveći procvat Kozarac doživljava tokom osmanske vlasti, koja je sa manjim
prekidima trajala 360 godina (1518–1878). U razdoblju od 1687. do 1835. Kozarac je administrativno-upravno i sudsko središte istoimene kapetanije.

Dana 7. aprila 1851. Kozarac je osvojio, a potom i zapalio Omer-paša Latas.

Vrijeme višestoljetne osmanske vladavine završava 6. septembra 1878. kada su austro-ugarske trupe zaposjele Kozarac i susjedni Prijedor. Tokom vladavine Austro-Ugarske monarhije Kozarac je polako počeo da gubi značaj koji je imao za vrijeme osmanske vladavine Bosnom i Hercegovinom.

U 16. vijeku, Kozarac je bio zanatsko mjesto i urbani centar u ovoj regiji sjevero-zapadnog dijela BiH. U decembru 1910. u Kozarcu je otvorena prva ženska škola koju je pohađalo preko 30 učenica.

Aprila i maja 1992. Kozarac je opkoljen od JNA i jedinica Srpske Republike Bosne i Hercegovine, a 24. maja 1992. i napadnut. Nakon pada 26. maja, preživjelo stanovništvo Kozarca deportovano je u logore Omarska, Keraterm i Trnopolje. Juna 1992. Kozarac je opljačkan i popaljen, a njegovi stanovnici koji su preživjeli logorske torture, protjerani. Preko 1800 Kozarčana se vodi kao nestali ili ubijeni u toku rata u Bosni i Hercegovini.

## Privreda 
Zbog povoljnog geografskog položaja, klimatskih uslova, kao i velikog prometa ljudi u turističkoj sezoni, Kozarac i okolina su plodno tlo za turizam, trgovinu, poljoprivredu, ugostiteljstvo, šumarstvo i drvopreradu, ribolov i lovni turizam. Ovome uveliko doprinose povoljne geografsko-klimatske odlike kao što su plodno zemljište u potkozarskoj dolini (takozvana "kozaračka Posavina"), velike šumske površine na Kozari, ribnjak "Saničani" (površine 20 kvadratnih kilometara), veliki broj sunčanih dana u godini, učestale padavine i blage zimske temperature. Jake saobraćajne veze (magistralni put, obližnja željeznička stanica, najbliži aerodrom udaljen 50&nbsp;km) kao i blizina Hrvatske i Slovenije, čine ovo mjesto pogodnim za otvaranje proizvodnih pogona i proizvodnju robe namijenjenu za izvoz. Navedene prednosti, kao i niski troškovi proizvodnje doveli su već dvije inostrane firme u Kozarac (hrvatska "Nova Ivančica" (2007) i austrijski "Austronet" (2008).

## Stanovništvo 
Do 1963. Kozarac je bio centar istoimene općine koja biva pridružena općini Prijedor.

## Galerija 

Datoteka:Hauptstrasse von Kozarac.jpg|Glavna Čaršija Kozarca, Glavni Trg
Datoteka:Gedenkstätde von Kozarac.jpg|Spomen Obilježje u Kozarcu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Prijedora
Sanica (rijeka)

**Sanica** je rijeka u zapadnom dijelu Bosne i Hercegovine i pritoka rijeke Sane. Duga je 22&nbsp;km, a njen sliv iznosi 211&nbsp;km². Po njoj je mikroregija Bosanske krajine dobila ime. U neposrednoj blizini sliva rijeke nalazi se Hrustovačka pećina.

## Izvorište 
thumb|pećinski izvor|lijevo
Sanica nastaje iz izvorske zone u podnožju sredogorskog masiva Grmeč, koji djeluje kao podzemni skupljač voda rijeke Sanice. Izvorska zona sastoji se od tri izvora, pri čemu je najsnažniji najnizvodniji pećinski izvor, smješten u kontaktu s Gornjosaničkom kotlinom. Pećinski izvor je u značajnoj mjeri oslabljen vodovodom kojim se napaja općina Bosanski Petrovac, budući da se voda odvodi velikim cjevovodima preko Grmeča. Prikupljajući svojim tokom manje rijeke i potoke, poput Korčanice, Trebunja i Biljanske riječice, Sanica oblikuje svoju kotlinu.

## Tok 
Srednji i donji tok Sanice ujezeren je, a u njenom koritu stvorene su manje sedrene formacije. Kod naselja Pištanica, Sanica mijenja smjer i do Vrhpolja, gdje se ulijeva u Sanu, teče u približno meridijanskom pravcu (jug – sjever). Na dionici između Sanice Donje i Saleševića, dugoj 2,5&nbsp;km, rijeka tvori kanjonsku dolinu s dubinama većim od 100 metara. Posljednjih 2,5&nbsp;km njen tok je približno paralelan toku Sane.

## Turizam 
Od izvora pa do ušća u Sanu kod Vrhpolja, 12&nbsp;km od Ključa, Sanica obiluje slapovima i meandrima, privlačeći pecaroše, kupače i ljubitelje prirode. Raznolikost i kvalitet ribe u njenim vodama, naročito potočne pastrmke i mladice, čine je atraktivnim odredištem za sportski ribolov.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Rijeka Sanica na bistrobih.ba

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Unsko-sanski kanton
Kategorija:Una
Sofisti

**Grčki sofisti** su ostavili značajan trag u filozofiji. Bili su vrsni govornici i originalni mislioci koji su društvene pojave gledali kroz prizmu kritike. Neki istaknuti sofisti su Protagora i Gorgija, zatim, Kritija, Hipija i drugi. 

## Teorija o historijskom porijeklu čovjeka 
Sofisti su među prvima definisali teoriju o historijskom porijeklu čovjeka. Ta teorija se temeljila na tvrdnji da čovjek nije emanacija božanstva, odnosno, da nije postao niti je odjednom stvoren, nego da on nastaje i ima vlastitu historiju.

## Društveni ugovor 
Također, definisali su i teoriju prirodnog prava i društvenog ugovora. Teorija društvenog ugovora se temeljila na tome da su ljudi u preddruštvenom stanju imali apsolutnu slobodu, koja vremenom prelazi u anarhiju. Da bi se zaštitili od takvog haotičkog stanja ljudi su se odrekli dijela svoje slobode za dio zaštite; stvorili su društveni ugovor, odnosno, pravila o zajedničkom društvenom životu. 
Tvrdnje sofista o društvenom ugovoru su utjecali na fundamentalno djelo "Društveni ugovor" francuskog prosvijetitelja Žan Žaka Rusoa. Kod Rusoa društveni ugovor je kolektivističkog karaktera, dok su sofisti koncipirali društveni ugovor na takav način da se ne izgubi autonomija i sloboda pojedinca. 

## Također pogledajte 
* Filozofija
** Antička filozofija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://archive.org/download/thillyhistory00thilrich/thillyhistory00thilrich.pdf A history of philosophy
* https://plato.stanford.edu/archives/win2016/entries/sophists/

Kategorija:Filozofija
Zikrija Avdagić

**Zikrija Avdagić** je bosanskohercegovački naučnik na polju Umjetne inteligencije i sistema u realnom vremenu. Dobitnik je Fulbright stipendije za istraživanje na polju genetičkih algoritama. Bio je profesor na Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Sarajevu do 2019. na predmetima Vještačka inteligencija, Metode i primjene vještačke inteligencije te Računarski sistemi u realnom vremenu. 
## Djela 
* Zikrija Avdagic, Amir Smajevic, Dusanka Boskovic, Track Layout Design Using Modified Genetic Algorithm IEEE International Symposium on Industrial Electronics, Cambridge, UK, 30 June- 2 July, 2008 
* N. Dukic, Z. Avdagic, Fuzzy functional depandency and the resolution principle, International Journal Informatica Volume 16 Number 1, 2005 ISSN 0868-4952, Instutute of Matematics and Informatics Lithuanian Academy of Sciences 
* S. Rizvic, S. Jeginovic, S.Konjicija, Z.Avdagic, Static Linking of Phonemes to Polygonal 3D Model's Facial Expressions, Spring Conference on Computer Graphics, Budimerice Slovakia , 2005. 3. N. Dukic, Z. Avdagic, Formalization of provens fuzzy functional depandency in fuzzy database, Mathware&Soft Computing Journal, Univ. Politechica de Catalunya, Barcelona, 2004.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*Zikrija Avdagić, vlastita stranica na sajtu fakulteta
* http://dl.acm.org/citation.cfm?id=1416060
* http://academia-analitica.org(https://web.archive.org/web/20120304102526/http://academia-analitica.org/index.php?option=com_content&view=section&layout=blog&id=3&Itemid=9)
* http://books.google.ba Računarski_sistemi_u_realnom_vremenu

Avdagić,Zikrija
Avdagić,Zikrija
Ekspertni sistemi

**Ekspertni sistemi** su sofistični računarski programi koji primjenjuju ljudsko znanje u specifičnim oblastima ekspertize da bi se riješili teški problemi. Često se predstavljaju kao sistemi sastavljeni iz tri fundamentalna dijela: interfejsa, baze znanja i inferentne mašine.

## Prednosti i nedostaci 
Prednosti:

* Pruža dosljedne odgovore za ponavljajuće odluke, procese i zadatke
* Sadrži i održava značajan nivo informacija
* Ohrabruje organizacije da razjasne logiku njihovog načina odlučivanja
* Uvijek postavlja pitanja, koja bi čovjek mogao i zaboraviti
* Može raditi neprekidno (bez ljudi)
* Korisnik se može njime često služiti
* Višekorisnisnički ekspertni sistem može posluživati više korisnika istovremeno

Nedostaci:

* Ne može se prilagoditi promjeni okruženja, sve dok se baza znanja ne promijeni

## Reference 
## Literatura 
* Ignizio, James (1991). Introduction to Expert Systems. .
* Giarratano, Joseph C. and Riley, Gary (2005). Expert Systems, Principles and Programming. .
* Jackson, Peter (1998). Introduction to Expert Systems. .
* Walker, Adrian et al. (1990). Knowledge Systems and Prolog. Addison-Wesley. .
* Darlington, Keith (2000). The Essence of Expert Systems. Pearson Education. .

Kategorija:Vještačka inteligencija
Piksel

**Piksel** () jest najmanji grafički element bitmap slike.

Svaki piksel je uzorak izvorne slike. Više uzoraka obično daju tačniju reprezentaciju slike. Intenzitet svakog piksela je promjenjiv. Boja se obično prezentuje s tri ili četiri intenziteta kao što su RGB ili CMYK.

Broj piksela određene fotografije se definiše uz pomoć rezolucije. Rezolucija se razlikuje u zavisnosti o proizvođača, a njom se definiše optimalna i maksimalna vidljivost. Većina standarda vezanih za rezoluciju određuju se na osnovu snage grafičke kartice. Ukoliko je rezolucija manja, to znači da je manje precizna vidljivost detalja na digitalnoj fotografiji, manja je oštrina, ali je manji i prostor koji može da zahvati objektiv kamere.

## Također pogledajte 
* Rezolucija slike
* Grafički standardi

## Reference 
Kategorija:Računarska grafika
Kategorija:Rasterska grafika
Kategorija:Obrada slike
Zakoni (Platon)

"Zakoni" (zajedno sa Državom) predstavljaju temeljno djelo grčkog filozofa Platona.

Za razliku od Države gdje Platon traga za apsolutno najboljom državom, u "Zakonima" se Platon zalaže za relativno najbolju državu u odnosu na postojeće relano stanje: zato su "Zakoni" realniji od utopističke Države. Sada on ne dijeli društvo u staleže, već akcentira značaj porodice kao osnovne čelije i baze društva. 
Iako je bio utopistički idealist, Platon je izučavao i probleme antičke grčke, gdje je otkrio mnoge kontradikcije. On je otkrio jednu vrstu klasnih sukoba u antičkoj Grčkoj (i antičkom društvu u cjelini) kada kaže da se svaka država sastoji od dvije države koje su u međusobnom sukobu. Ovdje je mislio na državu siromašnih i državu bogatih. 

## Također pogledajte 
* Država
* Platon
* Filozofija
* Antička filozofija

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Filozofija
Kategorija:Filozofska djela
Automatsko programiranje

U računarstvu, izraz **automatsko programiranje** predstavlja tip računarskog programiranja u kojem neki mehanizmi kreiraju računarski program da pomognu programerima pisanje koda na višem apstraktnom nivou.

Postoji malo sporazuma u vezi sa preciznom definicijom automatskog programiranja, najviše zbog njenog značenja koje se promijenilo s vremenom. David Parnas, prateći historiju "automatskog programiranja" u objavljenim istraživanjima, zabilježio je da je ono u 1940tim opisivalo automatizaciju ručnog procesa probijanja papirne trake. Kasnije je opisivalo prevođenje programskih jezika visokog nivoa kao što su Fortran i ALGOL. Ustvari, jedan od najranijih programa koje je mogao identificirati kompajler imao je naziv Autocode. Parnas je zaključio da je "automatsko programiranje uvijek bilo eufemizam za programiranje u jezicima višeg nivoa koji su tada bili dostupni programeru."

## Porijeklo 
Mildred Koss, rani programer UNIVAC-a, objašnjava: "Pisanje mašinskog koda uključuje nekoliko zamornih (dosadnih) koraka—lomljenje procesa u diskretne instrukcije, pridavanje specifičnih memorijskih lokacija svim komandama, te upravljanje I/O baferima. Nakon praćenja ovih koraka radi primjene matematskih rutina, podrutinskih biblioteka i sortiranja programa, naš zadatak je bio da pogledamo veće programske procese. Trebali smo razumjeti kako bi mogli ponovo koristiti testirani kod i imati mašinsku pomoć pri programiranju. Kako smo programirali, ispitali smo proces i počeli misliti o načinima kako da se apstraktiraju ovi koraci kako bi ih ubacili u jezik višeg nivoa. Ovo je vodilo razvoju interpretera, asemblera, kompajlera i generatora—programa dizajniranih da operiraju i produciraju ostale programe, što je ustvari, *automatsko programiranje*."
## Generativno programiranje 
*Generativno programiranje* jeste stil računarskog programiranjakoji koristi automatsku kreaciju izvornog koda kroz generičke okvire, klase, prototipove, šablone, aspekte i generatore koda koji pomažu produktivnost programera. Često se odnosi na teme ponovnog iskorištenja koda kao što su softverski inženjering zasnovan na komponentama i inženjering porodice proizvoda.

## Pravljenje izvornog koda 
*Pravljenje izvornog koda* jeste akt generisanja izvornog koda zasnovanog na ontološkom modelu kao što je šablon i ostvaruje se sa programskim alatom kao što je procesor za šablone ili integrirana razvojna sredina (en. skr. *IDE*). Ovi alati omogućavaju generiranje izvornog koda kroz neki od raznih načina. Makro procesor, kao što je C preprocesor, koji izmjenjuje obrasce u izvornom kodu prema relativno jednstavnim pravilima, jednostavan je oblik generatora izvornog koda.

## Također pogledajte 
* Kompajler
* Integrirana razvojna sredina
* Programski jezik višeg nivoa

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Generative Programming* book; na: www.generative-programming.org 
* Code Generation for Dummies
* Code Generation with Macrofort

Kategorija:Programiranje
Privreda

**Privreda** kao pojam opisuje sve ustanove i ljudske postupke sa ciljem, u svijetu postojeće i od čovjeka sačinjene resurse da koriste, da bi održanje i sigurnost života ljudima garantovali i potpomogli, u svrhu zadovoljenja njihovih materijalnih i nematerijalnih potreba.

Ljudske potrebe mogu se podjeliti na tri oblasti, čiji redoslijed predstavlja prioritetnu podjelu resursa:
 
*Egzistencijalne potrebe obuhvataju između ostalog potrebe za hranom, pićem, stambenim prostorom i sigurnosti.
*Osnovne potrebe obuhvataju potrebe za zdravljem, okolišem, odjećom i sličnim.
*Luksuzne potrebe se međutim ne mogu generalno definisati. To zavisi od stanja u kojem se neko društvo nalazi. Tako se naprimjer, u modernom zapadnom društvu, internacionalni mobilitet već vidi kao osnovna potreba, dok u drugim društvima spada u luksuzne potrebe (različiti životni standardi).

Privreda predstavlja sve ljudske djelatnosti kojima čovjek osigurava sredstva za život.

**Proizvodne privredne djelatnosti* – su one djelatnosti kojima se proizvode materijalna dobra (poljoprivreda, rudarstvo, industrija i proizvodno zanatstvo).
**Neproizvodne privredne djelatnosti* – proizvedena materijalna dobra dostavljaju se potrošaču ili se vrše neke usluge (saobraćaj, trgovina, turizam, uslužno zanatstvo)
* Proizvodne privredne djelatnosti
  
**Poljoprivreda** – proizvodi hranu i sirovine za proizvodnju odjeće, obuće, namještaja i druge sirovine.

Grane poljoprivrede:
#ratarstvo (zemljoradnja),
#stočarstvo,
#ribolov i
#šumarstvo.

#**Energetika** – je privredna djelatnost koja proučava, istražuje i iskorištava izvore energije.
#**Rudarstvo** – je privredna djelatnost koja se bavi pronalaženjem i vađenjem (eksploatacijom) ruda i drugih minerala.
#**Industrija** – je privredna djelatnost kojom se uz pomoć mašina prerađuju rude i sirovine u cilju dobijanja gotovih ili polugotovih proizvoda.

Industrija se dijeli na: tešku i lahku.
#Teška industrija– crna i obojena metalurgija, metaloprerađivačka, mašinska i bazna hemijska idustrija.
#Lahka industrija – tekstilna, drvna i prehrambena.
#Zanatstvo – tu se proizvodi dobijaju uglavnom ručnim putem ili uz veoma malu upotrebu mašina.

* Neproizvodne privredne djelatnosti

#**Saobraćaj** – je privredna djelatnost koja se bavi prevozom materijalnih dobara, ljudi i informacija.
Dijeli se na: kopneni, vodeni i zračni.
***Trgovina** – je privredna djelatnost koja se bavi prodajom i kupovinom robe na tržištu.
***Turizam** – je vrsta privredne djelatnosti u kojoj ljudi privremeno borave izvan mjesta svog stalnog mjesta boravka u cilju odmora, razonode, liječenja, obilaska kulturno-historijskih ili prirodnih znamenitosti.

## Također pogledajte 
* Komunalna privreda
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Privreda
Tranzistor

mini|200p|Fizički izgled tranzistora kao diskretnih elementata
**Tranzistor** je elektronski element napravljen od poluprovodnika (npr. silicij). Smanjio je dimenzije računara i poboljšao njegove mogućnosti.

Koristi se za pojačavanje, za stabilizaciju napona, modulaciju signala i mnoge druge primjene. Osnovni je tvorni element mnogih elektronskih aparata, integralnih kola i elektronskih računara.

Tranzistor je sastavljen od kombinacije 2 tipa elemenata, od P tip (3 valentni element - u kristalnoj strukturi nedostaje 1 elektron) i N tip (5 valentni element - struktura ima 1 elektron više). Tako da poznajemo PNP i NPN tranzistor. Također, razlikujemo unipolarni (ili FET - **F**ield **E**ffect **T**ranzisor) i bipolarni tranzistor (BJT - **B**ipolar **J**unction **T**ranzistor). Kod unipolarnog tranzistora većinski nosioci naboja su ili elektroni ili šupljine, dok su kod bipolarnog to i elektroni i šupljine.

## Bipolarni tranzistori 
Bipolarni tranzistori su građeni od P i N tipa poluprovodnika na osnovi od silicija ili germanija. Ovi poluprovodnici se naizmjenično slažu tako da se mogu izvesti dva tipa bipolarnog tranzistora. To su **PNP** i **NPN**.
To znači da se između dva poluprovodnika jedne vrste izbacuje 1 poluprovodnik druge vrste. 
desno|mini|PNP simbol
Tranzistor ima i tri elektrode, bazu (B), emiter (E) i kolektor (C).
Svaka od njih može biti P ili N tipa poluprovodnika. Baza je uvijek srednja elektroda.
Emiter je vanjska elektroda koja sa bazom obrazuje PN spoj polarizovan u propusnom smjeru ili inverznom smjeru. Bilo da se radi o PNP ili NPN tipu tranzistora oba obavljaju istu funkciju. Jedina je razlika u priključivanju vanjskog napona i u vrsti nosilaca el. struje. U PNP tipu tranzistora glavni nosioci el. struje su šupljine, a u NPN tipu tranzistori su elektroni.
## Također pogledajte 
* Bell Laboratories
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  Miljokazi: izum prvog tranzistora u laboratorijama Bell Telephonea 1947. na stranici *ethw.org*.

Kategorija:Računarstvo
Kategorija:Elektronika
Kategorija:Elektrotehnika
Kategorija:Električne komponente
Bušena kartica

mini|desno|200p|Bušena kartica na kojoj se nalazi programski kod Fortrana

**Bušena kartica** (eng. *punch card ili Hollerith card*) je pohranjivački medij za čuvanje podataka. Način zapisivanja je bio primitivan gdje se kartica (koja je napravljena od kartona) bušila, a podaci su se čitali na principu prisustva ili odsustva rupe na kartici. Bušena kartica se najviše koristila kod prve generacije računara, od 1920-te do 1950-te, ali već kasnih 1970-tih i ranih 1980-tih biva zamijenjena flopi diskovima.

## Također pogledajte 
* Historija računarstva

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* An Emulator for Punched cards
* Collected Information on Punched Card Codes, Atlas Computer Laboratory, 1960
* 
*  (Collection shows examples of left, right, and no corner cuts.)
* Punched Cards – a collection at Gesellschaft für Software mbH
* UNIVAC Punch Card Gallery (Shows examples of both left and right corner cuts.)

Kategorija:Pohranjivanje podataka
Algoritam

[mini|250px|desno|Sortiranje [niza slučajnih brojeva Quicksort algoritmom]]

U matematici i računarskoj nauci, **algoritam** je određeni skup definisanih naredbi za obavljanje nekog zadatka. Algoritmi se koriste u računarskim programima kao način rješavanja nekog zadatka. Algoritam također može značiti grafički prikaz toka obrade ili skup instrukcija računarskog programa (tad se preciznije naziva dijagram toka). On predstavlja vodilju za programera koji pomoću algoritama predstavlja viziju programa koji želi napisati u programskom jeziku.

Algoritam se može predstaviti u nekoliko načina, mada je najbolja blog dijagram ili organogram, pored te se još javljaju i predstavljanje u obliku govora i tabelarno. Predstavljanje govorom nije toliko preporučljivo jer ne govore svi istim jezikom pa tu moze doći do spora pri razumijevanju algoritma.

Koncept algoritma se obično ilustruje pojednostavljeno, iako je u stvarnosti veoma komplikovan. Algoritmi sadrže stepenice koje se ponavljaju ili zahtijevaju odluke koje propisuje programer. Koncept algoritma je dobio formu 1936. preko Turingovih mašina i Alonzo Churchovog lambda calculusa, koji su praktično udarili temelje računarske nauke. Većinu algoritama je moguće implementirati u računarski program.

## Primjer 
Ovo je jedan od jednostavnijih primjera algoritma napisanog u bosanskom jeziku (ne u programskom kodu, tzv. pseudo algoritam). Određuje da li je zadati broj **n** paran ili neparan:

# POČNI
# Pročitaj vrijednost **n**.
# Podijeli **n** sa 2 i zapamti ostatak u **rem**.
# Ako je **rem** 0 idi na stavku 7.
# Ispiši „**n** je neparan broj“.
# Idi na stavku 8.
# Ispiši „**n** je paran broj“.
# KRAJ

## Izvori 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Knuth, Donald E. (2000). *Selected Papers on Analysis of Algorithms *. Stanford, California: Center for the Study of Language and Information.
* Knuth, Donald E. (2010). *Selected Papers on Design of Algorithms *. Stanford, California: Center for the Study of Language and Information.
* 
* 

## Reference 
## Također pogledajte 
* PLC
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120521175801/http://www.dmoz.org/Computers/Algorithms/
* http://mathworld.wolfram.com/Algorithm.html
* http://www.nist.gov/dads/
* http://www.cs.sunysb.edu/~algorith/
* https://web.archive.org/web/20070329060052/http://compgeom.cs.uiuc.edu/~jeffe/teaching/algorithms/

Kategorija:Računarstvo
Kategorija:Programiranje
Butmir

mini|200px|Ulica u Butmiru
**Butmir** je naselje i arheološko nalazište na desnoj obali rijeke Željeznice, općina Ilidža, Bosna i Hercegovina. Na području Butmira danas živi više od 5 hiljada stanovnika.
## Arheologija 
U Butmiru i na prostoru Visokog, Kaknja i doline Lašve, u neolitu je nekoliko stoljeća živjela ljudska zajednica koja je stvorila prva djela visoke umjetničke vrijednosti. Naselje je poznato kao arheološko nalazište, a zbog obilja materijala taj je period nazvan Butmirska kultura. Arheolog Borivoj Čović stanovništvo je nazvao - **Butmirci**. Na cjelokupnom području  Butmirske kulture živjelo je oko 5 hiljada stanovnika.

U periodu 1893-1896. godine – vršena su iskopavanja pod vodstvom Vaclava Radimskog i Franje Fiale. Materijal je deponiran u Zemaljskom muzeju, a jedan manji dio u Muzeju grada Sarajeva. Prahistorijsko naselje u Butmiru je proglašeno za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.
 
## Tunel spasa 
Tunel spasa je naziv za sarajevski ratni tunel koji je napravljen 1993. godine, tokom opsade Sarajeva Napravljen je ispod aerodromske piste i povezivao je dvije teritorije koje su bile pod kontrolom Armije Republike Bosne i Hercegovine (Dobrinja i Butmir), pa se tako i tunel zvao "Tunel D-B". Tunel je dužine 785,5 m, širine oko 1 m i visine oko 1,5 m, iako je na nekim dijelovima visina i do 1,8 m.
## Aerodrom Sarajevo 
Međunarodni aerodrom Sarajevo, nalazi se u Butmiru, i glavni je i najveći aerodrom u Bosni i Hercegovini. Godine 2019. aerodrom je prevezao oko milion putnika i oko 3 miliona kg. cargo tereta. 
## Galerija 
Na području Butmira nalazi se hipodrom, džamija, poljoprivredno dobro, više mezarja, te  baza EUFORA.

Datoteka:Plate LXVI.jpg|Arheološka iskopavanja u Butmiru krajem XIX vijeka
Datoteka:Sarajevo tunnel.jpg|Unutrašnjost tunela
Datoteka:Sarajevo Airport from Trebević.jpg|Pogled na aerodrom iz pravca Trebevića

## Također pogledajte 
* Tunel spasa
* Butmirska kultura
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120923005832/http://dmc.ssst.edu.ba/ButmirNeolithicCulture/index.html

Kategorija:Naseljena mjesta na Ilidži
Telekomunikacije

**Telekomunikacija** (od grčke riječi tele: dalek, udaljen i latinske communicare: zajedno raditi, saopštiti) označava uopćeno svaku razmjenu informacija preko jedne određene udaljenosti ali bez materijalnog (naprimjer u obliku pisma) transporta.  

Već u 18. vijeku su se koristili signali semafora i heliografa kao jedna vrsta telekomunikacije. Danas se pod pojmom telekomunikacije u užem smislu podrazumijeva razmjena podataka uz upotrebu elektrotehnike, elektronike i druge moderne tehnologije. Prve telekomunikacione službe u tom smislu bile su telegrafija i telefonija. Još prije samog nastanka modernih računara postojali su na daljinu upravljani procesi za pogon raznih mašina. Telekomunikacione službe su elementrani dio današnje infrastrukture. Zbog toga je njihov razvoj (da bi se izbjegao prostorni disparitet) zadatak društva (u praksi uglavnom zadatak države). 

## Privreda 
Firme telekomunikacione branše se dijele na:
* Firme za telekomunikacione mreže (*Carrier*)
* Firme za telekomunikacione usluge (*Service Provider*)
* Firme za proizvodnju telekomunikacione opreme (*Supplier*)
### Firme 
Deset najvećih telekomunikacionih firmi na svijetu su:
* NTT, Japan
* Deutsche Telekom, Njemačka
* Verizon, SAD
* France Télécom, Francuska
* Vodafone, Velika Britanija
* NTT DoCoMo, Japan 
* SBC Communications, SAD
* Telecom Italia, Italija
* British Telecom, Velika Britanija
* Telefónica, Španija

Statistika: 11/2004

Najveći proizvođači telekomunikacione opreme su:
* Alcatel 
* Ericsson 
* Lucent Technologies
* Motorola
* Nokia
* Nortel (prije Nortel Networks) 
* Siemens 
* Marconi

Kategorija:Telekomunikacije
ADSL

mini|desno|250px|Raspored frekvencija za ADSL
**Asymmetric digital subscriber line** (asimetrična digitalna pretplatnička linija), poznatija po skraćenici **ADSL**, jest vrsta digitalne pretplatničke linije (DSL) koja omogućava veću propusnost podataka preko bakarnih telefonskih linija u odnosu na dial-up. Razlikuje se od znatno rjeđe simetrične digitalne pretplatničke linije (symmetric digital subscriber line ili SDSL). U ovom kontekstu, riječ "asimetrična" označava da protok i brzina u bitovima nije jednaka u oba smjera, odnosno da je brzina preuzimanja (download) veća od brzine slanja (upload) podataka. Pružaoci širokopojasnog interneta koji nude ovu vrstu veze najčešće označavaju da je njena glavna namjena preuzimanje sadržaja s interneta, a ne dijeljenje/slanje sadržaja drugima.

## Standardi ADSL-a 
mini|600px|Pregled frekvencija najčešćih standarda i aneksa ADSL-a.

## Također pogledajte 
* SDSL

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Digital Subscriber Line
Crvena

**Crvena** je boja iz vidljivog dijela spektra svjetlosti. Talasna dužina boje u spektru je od otprilike 620 do 740 nm. Sa plavom i žutom bojom čini tri glavne boje, mješanjem kojih dobijamo ostale boje.

## Simbolizam 
* Crvena je boja vatre i krvi. U ova dva elementa sadržana je sva njena pozitivna i negativna simbolika - na jednoj strani je mržnja, rat, bol, agresivnost, pakao, na drugoj ljubav, snaga, sreća, strast.
* Često označava neke stvari koje su pogrešne, važne ili opasne.
* Crvena boja donosi sreću i štiti od zla - iz tog razloga su sve do 19. vijeka vjenčanice bile crvene.
* Crvena boja je boja zabrane i opasnosti - prisutna je na semaforima i saobraćajnim znakovima, predsjednik SAD ima "crveni telefon", za isključenje u sportu daje se "crveni karton"...
* Crvena boja ima i simbolično značenje, ona se poistovječuje sa revolucijom, radničkim pokretom, komunizmom itd.
* Crvena boja podiže raspoloženje, daje osjećaj topline; ona također izaziva osjećaj destruktivnosti i agresivnosti.
* Crvena boja se često koristi u reklamama.

## Reference 
Kategorija:Boje
Kategorija:Optički spektar
Ironija

**Ironija** (grč.  εἰρωνεία, eironeia = hinjenje, ismijavanje) je fina prikrivena poruka koja se sastoji u tome što se njome kazuje baš suprotno onome što se u stvari misli i hoće da kaže (npr. *kada se plašljivcu kaže da je hrabar*, *gladnom da je sit* i sl.)

U užem smislu figura određena izražavanjem preko suprotnosti. Omljeno je sredstvo poruge, pa se uveliko koristi u svim vrstama humora, posebno u satiri.

Ironija se može podijeliti u različite vrste, uključujući verbalnu ironiju, dramsku ironiju i situacijsku ironiju. Verbalna, dramska i situacijska ironija se često koriste za naglašavanje istine.

## Također pogledajte 
* Licemjerje
* Oksimoron
* Paradoks
* Sarkazam
* Satira

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Retorika
Kovačići (Novo Sarajevo)

**Kovačići** su mjesna zajednica u Sarajevu. Kovačići obuhvataju istoimeno naselje smješteno između MZ Grbavica I, MZ Gornji Kovačići, rijeke Miljacke i općine Centar.

## Stanovništvo
## Izvor
* Knjiga: "Nacionalni sastav stanovništva - Rezultati za Republiku po opštinama i naseljenim mjestima 1991.", statistički bilten br. 234, Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Bosne i Hercegovine, Sarajevo.
* internet - izvor, "Popis po mjesnim zajednicama" - https://web.archive.org/web/20131005002409/http://www.fzs.ba/Podaci/nacion%20po%20mjesnim.pdf

Kategorija:Naselja u Sarajevu
Plava

**Plava** je jedna od boja spektra koje ljudsko oko vidi i u tom spektru se nalazi između ljubičaste i zelene boje. Jedna je od tri osnovne boje, zajedno sa crvenom i žutom. Talasna dužina plave boje u spektru iznosi između 420 i 490 nm. Plava boja je povezana s inteligencijom i određenim vidovima znanja. Također, filozofija je predstavljena ovom bojom. U judejsko-kršćanskoj tradiciji plava boja je simbol čistoće i djevičanstva, dok je u anglosaksonskim zemljama plava povezana s tugom i melankolijom. Otud i naziv za blues muziku.

Plava boja se od davnina koristila u umjetnosti i dekoracijama. Polu-dragi kamen lapis lazuli, koji dolazi iz rudnika u Afganistanu, korišten je u starom Egiptu za nakit i ukrase i kasnije, u dobu Renesanse, za pigment ultramarin, najskuplji od svih pigmenata. U srednjem vijeku, kobaltna plava je korištena za bojenje vitraža u katedralama. Početkom 9. vijeka, kineski umjetnici su koristili kobalt za fini plavo bijeli porculan. Plava boja za bojenje odjeće u Evropi dobivala se od biljke Ísatis tinctória a indigo se koristio u Aziji i Africi. 1828. godine razvio se sintetički ultramarin pigment, a sintetičke plave boje i pigmenti su postepeno zamijenili mineralne pigmente dobivene iz biljaka. Pierre-Auguste Renoir, Vincent van Gogh i drugi slikari su krajem 19. vijeka koristili ultramarin i kobaltnu plavu ne samo da prikazuju prirodu, nego za stvaranje raspoloženja i emocija. Krajem 18. vijeka i tokom 19. vijeka, plava je postala popularna boja za vojne i policijske uniforme. U 20. vijeku, plava se obično povezuje sa harmonijom, pa je zato izabrana kao boja zastave Ujedinjenih nacija i EU. Krajem 20. vijeka, tamno plava je zamijenila tamno sivu kao najčešću boju za radna odijela; istraživanja su pokazala da je plava boja najviše povezana sa muškošću, zajedno sa crnom bojom, a najviše je povezana sa inteligencijom, znanjem, mirnoćom i koncentracijom.

Istraživanja u SAD-u i Evropi pokazuju da plava boja najčešće simbolizira harmoniju, vjernost, povjerenje, udaljenost, beskonačnost, maštu, hladnoću, a ponekad i tugu. U SAD-u i Evropskoj Uniji istraživanja javnog mnjenja pokazuju da je plava najpopularnija boja, a po izboru gotovo polovine muškaraca i žena izabrana je kao njihova omiljena boja.
center|400px|Blue is between violet and green in the spectrum of visible light

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Boje
Kategorija:Optički spektar
O Canada

"**O Canada**" () državna je himna Kanade. Pjesmu je prvobitno naručio poručnik guvernera Québeca Théodore Robitaille za proslavu nacionalnog dana Québeca 1880. godine. Muziku je komponovao Calixa Lavallée, te je pjesnik i sudija Adolphe-Basile Routhier dodao tekst. Stihovi su prvobitno bili na francuskom, te je prvi engleski prijevod napisan 1906. godine.

## Engleski 

O Canada!
Our home and native land!
True patriot love in all of us command.
With glowing hearts we see thee rise,
The True North strong and free!
From far and wide,
O Canada, we stand on guard for thee.
God keep our land glorious and free!
O Canada, we stand on guard for thee.
O Canada, we stand on guard for thee.

## Francuski 

Ô Canada!
Terre de nos aïeux,
Ton front est ceint de fleurons glorieux!
Car ton bras sait porter l'épée,
Il sait porter la croix!
Ton histoire est une épopée
Des plus brillants exploits.
Et ta valeur, de foi trempée,
Protégera nos foyers et nos droits.
Protégera nos foyers et nos droits.

## Reference 
Kategorija:Državne himne
Spisak predsjednika vlada Bosne i Hercegovine

**Spisak predsjednika vlada Bosne i Hercegovine** u periodu od kraja Prvog svjetskog rata do danas.

Ova funkcija je od 1918. imala različita imena:
*Predsjednik Narodne vlade (1918–1919)
*Predsjednik Zemaljske vlade (1919–1921)
*Predsjednik Pokrajinske uprave (1921–1924)
*Predsjednik Vlade (1945–1953)
*Predsjednik Izvršnog vijeća (1953–1990)
*Predsjednik Vlade (1990–1997)
*Predsjedavajući Vijeća ministara (od 1997).

U periodu od 3. januara 1997. do 6. juna 2000. ovaj položaj su dijelila dva člana, po jedan iz Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske.

## Spisak
## Također pogledajte
*Vijeće ministara Bosne i Hercegovine
*Spisak predsjednika Bosne i Hercegovine

## Napomene
## Reference 
## Vanjski linkovi
* Zvanični sajt Vijeća ministara Bosne i Hercegovine

Kategorija:Politika Bosne i Hercegovine
-
*
Predsjednik Vlade
Bosna i Hercegovina
Otava

desno|mini|Rijeka Otava blizu naselja *Borečnice*, 17 km od ušća

**Otava** je rijeka u južnom dijelu Češke, duga 112 km. Nema izvor, ali je stvorena slivom rijeke Vydra i Křemelná. Protiče kroz gradove Sušice, Horažďovice, Strakonice i Písek. Ulijeva se u Vltavu blizu tvrđave Zvíkov. Otava je bila prva premoštena rijeka u Češkoj, kameni most preko nje je izgrađen u 14. vijeku u gradu Písek.
* Dužina rijeke: 111.7 km
* prosječno. istjecanje 	26 m3/s blizu ušća
* površina sliva 	3826.8 km2
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20100817221321/http://www.dibavod.cz/index.php?id=24&PHPSESSID=25f05c896a5ef002a5ef2883f52f0fb0

Kategorija:Rijeke u Češkoj
Ottawa

**Ottawa** (engleski izgovor: [ˈɒtəwə], francuski izgovor: [ɔtaˈwa]) je glavni grad Kanade. Grad se nalazi u južnom dijelu pokrajine Ontario, na rijeci Ottawi (Outaouais) koja tvori prirodnu granicu između Ontarija i Québeca. Na drugoj strani rijeke nalazi se grad Gatineau. Ova dva grada, zajedno sa okolnim općinama, čine Region nacionalne prijestolnice (National Capital Region ili Région de la capitale nationale). Iako općinama u ovom regionu upravljaju različite lokalne vlasti, saveznim područjima unutar regiona upravlja Komisija nacionalne prijestolnice (National Capital Commission ili Commission de la capitale nationale).

Grad Ottawa je dvojezično područje, gdje su službeni jezici engleski i francuski. Maternji jezik 63 % stanovništva je engleski, dok francuskim, kao maternjim jezikom, govori 15 % stanovništva. Oba ova jezika široko su korištena. U 2006. godini imala je 812.129 stanovnika u gradskom području, a 1.168.788 na širem metropolitanskom području. Ottawa je četvrti kanadski grad po veličini, te drugi grad u Ontariju.

Privreda kanadskog glavnog grada zasnovana je na dva sektora: poslovima vezanim za savezne agencije i saveznu vladu, te sektoru visokotehnološke industrije. Ottawa je jedan od najznačajnijih kanadskih gradova prema BDP-u i prihodima po zaposlenima, te prvi grad u državi prema udjelu visokoobrazovanih osoba u gradskom stanovništvu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Kanadi
Kategorija:Glavni gradovi sjevernoameričkih država
*
Mašinski vid

**Šta je mašinski vid (Mašinska vizija)?**

Mašinska vizija je tehnologija koja daje mogućnost računarskoj tehnologiji da obrađuje slike na način koji to rade vid i mozak živih bića, i na taj način klasifikuje informacije koje su od krucijalnog značaja za proizvodni proces. Ovo obuhvata procese kao što su optičko prepoznavanje slova i brojeva, inspekciju materijala i proizvoda, prepoznavanje objekata i njihove pozicije (pick and place).

Iako postoji dugi niz godina, ova tehnologija je ušla u širu upotrebu poslednjih godina sa napredkom kompjuterskog hardvera i industrijskih kamera. U današnje vreme sistemi mašinske vizije su sastavni deo sistema industrijske automatike svih ozbiljnijih proizvodnih pogona, njima se automatizuje proces proizvodnje stvaranjem povratnih informacija koje se mogu koristiti za upravljanje proizvodnjom. U proizvodnji sistemi mašinskog vida, mogu se koristiti za otkrivanje defekata proizvoda, praćenje objekata, sortiranje i klasifikaciju, merenje i proveru dimenzija, očitavanje etiketa i drugo.

##### Koje su prednosti mašinske vizije u odnosu na ljudski vid? 
Prednosti mašinske vizije u odnosu na ljudski vid su brzina, mogućnost rada u surovim ambijentalnim uslovima, stalna prisutnost bez zamora koji se javlja u slučaju ljudskog vida. Takođe ono što mašinsku viziju odvaja od ljudskog vida je širok spektar elektromagnetnih talasa na koje mogu reagovati. Neke kamere osim vidljivog, rade i u spektru infracrvenog i ultraljubičastog zračenja, što je nemoguće videti ljudskim okom. Neke kamere koriste i rendgenske talase, čime se postiže uvid i u unutrašnju strukturu materijala.

## Vanjski linkovi 
* http://books.google.com/books?id=x_1IauK-M2cC&lpg=PA429&pg=PA429#v=onepage&q&f=false
https://sigurnosnisistemi.rs/vizuelna-inspekcija/vizuelna-kontrola-kvaliteta-proizvoda

Kategorija:Vještačka inteligencija
Računarsko kućište

[mini|200p|desno|Moderno [Apple Computer|Apple kućište ]]
**Računarsko kućište** je hardverski dio računara u koji se stavljaju nužni dijelovi za rad računara. Kućišta su obično napravljena od aluminija, čelika ili plastike, a ponekad se ubaci i neki detalj od drveta ili perspexa.

## Veličine i oblici 
Kućišta dolaze u mnogo različitih veličina i formata (*form factor*). Danas se najviše koristi ATX format iako se sve više proizvode kućišta malenih veličina (mATX format). Kućišta se prilagođavaju formatu matične ploče, tako da postoje i matične ploče ATX, mATX, Mini-ITX i ostali formati. Također kućište ima podjelu i po veličini, pa tako imamo *mini tower*, *mid-sized tower* i *full-sized tower* kućišta. Isto tako kućišta dolaze u raznim oblicima tako da imamo desktop ili pizza kućišta koja su položena vodoravno, te tanka kućišta koja su namijenjena za male prostore. Danas se veličina kućišta nastoji svesti na što manje dimenzije, tako da se sve više pojavljuje Mini-ITX standard koji najmanji format od svih navedenih. Već su najavljeni Mac Mini računari koji će biti veličine običnog CD-ROM uređaja. Kompanija Intel već uveliko promovira svoju tehnologiju postavljanja matičnih ploča u BTX format, te ta tehnologija iziskuje i druge vrste kućišta.

## Namjena 
Obično kućište ima mjesto za naponsku jedinicu, nekoliko stalaka za hard disk, CD ili DVD uređaj i I/O, USB ili druge priključke koji moraju biti spojeni na matičnu ploču. Matična ploča se stavlja na dno kućišta gdje se pričvršćuje šarafima, dok je napojna jedinica obično na vrhu kućišta koje se, također, učvršćuje (doduše drukčijim) šarafima. Obično imamo i četiri 5,25" stalka, kao i tri 3.5" stalka za razne uređaje kao što je hard disk, flopi disk, CD ili DVD ROM/RW. Dugme za uključivanje ili resetiranje računara se žicom spaja na matičnu ploču. 
## Također pogledajte 
* Case modding
Haris Silajdžić

**Haris Silajdžić** (rođen 1. oktobra 1945) je bivši bosanskohercegovački političar. Dužnost člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine obavljao je od 2006. do 2010. godine. Predsjednik Vlade Republike Bosne i Hercegovine bio je od 1993. do 1996. Silajdžić je također bio prvi premijer Federacije Bosne i Hercegovine od 1994. do 1996.

Stranku demokratske akcije Silajdžić je napustio 1996. da bi osnovao Stranku za Bosnu i Hercegovinu.

## Rani život i obrazovanje
Nakon osnovne škole završene u rodnom mjestu, Silajdžić je završio Gazi Husrev-begovu medresu u Sarajevu 1964. godine. Potom odlazi na studij arapskog jezika i islamistike u Bengaziju. Magistrirao je i doktorirao na Univerzitetu u Prištini 1977. i 1979. godine. U Prištini se zaposlio 1974. godine na Institutu za historiju Kosova, gdje radi do 1978. godine. Nakon toga je angažovan za predavača arapskog jezika na Filozofskom fakultetu u Prištini.

Doktor je historijskih nauka i radio je kao profesor na Filozofskom fakultetu u Sarajevu i držao je predavanja na univerzitetima u svijetu, između ostalog bio je i gost predavač na Harvardu, te još nekoliko američkih fakulteta.

## Politički angažman
Kao član Stranke demokratske akcije (SDA) obavljao je dužnost ministra vanjskih poslova u Vladi Republike Bosne i Hercegovine (1990–93) i premijera Vlade Republike Bosne i Hercegovine (1993–95) za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini. Stranku je napustio 1996. godine, kada se odlučuje za osnivanje Stranke za Bosnu i Hercegovinu. Od 1997. obavljao je dužnost dopredsjednika Vijeća ministara BiH. Izabran je za profesora na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 1996. te je 2002. kratko predavao na Univerzitetu Cornell u državi New York 1998.

Na općim izborima 2006. godine je s 350.520 glasova ostvario pobjedu na izborima za Predsjedništvo Bosne i Hercegovine gdje je izabran za člana Predsjedništva iz reda Bošnjaka. Tu funkciju je obavljao od 6. novembra 2006. godine do 10. novembra 2010. godine. Na općim izborima 2010. godine pokušao je osigurati drugi mandat u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine, ali je sa 117.240 glasova bio tek treći kandidat po broju glasova iz reda Bošnjaka. Nakon što je priznao izborni poraz odlučio je prestati sa aktivnim bavljenjem politikom, a 2012. godine je napustio i čelo Stranke za Bosnu i Hercegovinu U prvom braku bio je sa mostarkom Majom Zvonić s kojom ima i sina Mirzu, a nakon toga je bio u braku s albanskom političarkom Luljetom Vuniqi.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Breza
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Političari Stranke demokratske akcije
Kategorija:Političari Stranke za Bosnu i Hercegovinu
Kategorija:Bosanskohercegovački ministri vanjskih poslova
Kategorija:Bosanskohercegovački premijeri
Kategorija:Bošnjački političari
Kategorija:Predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine
Ljiljan (čvor)

* Ljiljan, vrsta cvijeta
** Bosanski ljiljan, vrsta ljiljana
**Amaryllis
** Belamcanda
** Alpinia
** Hedychium
** Lilium longiflorum
** Zantedeschia aethiopica
** Alstroemeria

* Ljiljan (simbol), heraldički simbol
** Bosanski ljiljan (simbol), bosanskohercegovači srednjovjekovni simbol
* Ljiljan (novine), bosanskohercegovačke novine
* Zlatni ljiljan, najviše odlikovanje Armije RBiH

* Lily, South Dakota
* Lily, Wisconsin
*Lily (softver), vizuelno programersko okruženje