open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veliki Kavkaz

mini|Veliki i Mali Kavkaz i Zakavkazje. Snimak:NASA|220p

**Veliki Kavkaz** (ruski: **Большой Кавказ**, azerski: **Böyük Qafqaz Dağları**, latinski: **Caucasus Maior**) je najveći gorski lanac u Kavkazu.

Rasprostire se u dužini od 1200&nbsp;km u pravcu zapad-sjeverozapad do istok-jugoistok, između poluotoka Tamana na Crnom moru do poluotoka Abserona na Kaspijskom jezeru, od Kavkaskog parka prirode (Кавказский государственный биосферный заповедник) u blizini Sočija na sjeveroistočnoj obali Crnog mora i skoro dosežući Baku na Kaspijskom jezeru.

Po smjeru istok-zapad ga se dijeli na tri dijela:

* **Zapadni Kavkaz**, od Crnog mora do Elbrusa
* **Središnji Kavkaz**, od Elbrusa do Kazbeka
* **Istočni Kavkaz**, od Kazbeka do Kaspijskog jezera

Državna granica Ruske Federacije sa Gruzijom i Azerbejdžanom ide većim dijelom njegovim hrbatom.

## Vrhovi 
* Elbrus, at 5642 m, najviši vrh u Evropi
* Gistola (4859 m)
* Šhara (5201 m)
* Kazbek (5047 m)
* Tebulosmta (4493 m)
* Diklosmta (4285 m)
* Bazardjuzju (4466 m)
* Babadag (3629 m)

## Planinski prijevoji 
* Maruhis Ugheltehili 
* Pereval Kluhorski (2786 m)
* Mamison (2820 m)
* Ivris Ugheltehili (2379 m)
* Dübrar (2209 m)

Kategorija:Planine u Gruziji
Kategorija:Planinski lanci u Azerbejdžanu
Germaine Greer

**Germaine Greer** (Džermejn Grir) (Melbourne, 29. januar 1939), je australijski akademik, pisac i voditelj, često navođena kao jedan od najznačajnijih feminističkih glasova XX vijeka.

Rođena je i odrasla u Melbourneu, gdje je završila fakultet. Od početka 1970-ih živi u Londonu gdje je napisala i svoje najvažnije djelo "Ženski eunuh". U njemu tvrdi da žene, žele li uistinu dosegnuti ravnopravnost, moraju radikalno odbaciti monogamiju, tradicionalnu obitelj i druge institucije koje su muškarci, svjesno ili nesvjesno, ustanovili kako bi žene držali u podređenom položaju. S takvim i sličnim stavovima se feminizam počeo izjednačavati u popularnoj kulturi.

Godine 2000. bila je predmetom napada duševno poremećene čitateljice, ali nije ozlijeđena, a 2005. je učestvovala u posebnom britanskom izdanju reality showa *Big Brother* s poznatim osobama.

Kategorija:Australski pisci
Kategorija:Biografije, Melbourne
Kategorija:Rođeni 1939.
Kategorija:Živi ljudi
Hatchback

**Hatchback** ili limuzina s zakošenim zadnjim vratima je osobni automobil niske ili niže srednje (kompaktne) klase s troja ili petera vrata, čiji je prtljažnik smješten unutar putničke kabine iza zadnjih sjedišta. Glavna karakteristika takvog tipa automobila je njegov "odsječen" stražnji kraj s trećim ili petim vratima, a gledano sa strane on izgleda kao neka vrsta kraćeg karavana.

Postoji i posebna kategorija nazvana **liftback**, a ona se odnosi na hatchbackove čija su stražnja vrata postavljena tako da bočni profil vozila više posjeća na coupé ili limuzinu, nego na karavan. Kao primjer trovratnog liftbacka može se navesti Mercedesova C-klasa Sportcoupé, a peterovratnog Toyota Avensis Liftback.

## Također pogledajte 
* Karavan (automobil)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Automobili
Kabriolet

mini|2005 Porsche Boxster S
**Kabriolet** je bilo koji osobni automobil s metalnim ili platnenim krovom, kojeg je po potrebi moguće električnim ili ručnim putem sklopiti iza putničke kabine ili u prtljažnik. 

Međutim, za neke vrste kabrioleta često se koriste i posebni nazivi, pa se tako sportski kabriolet s dva sjedala naziva **roadster**, **spider** ili **spyder**. Moderni kabriolet s dvodijelnim električno sklopivim metalnim krovom naziva se i **coupé-cabriolet** ili skraćeno **CC**, budući da s podignutim krovom ima oblik coupéa.

Postoji i vrsta polukabrioleta pod nazivom **targa**, a radi se o sportskom coupéu s dva sjedala i jednodijelnim metalnim krovom, kojeg je po potrebi moguće maknuti ručnim putem. Kao primjer targe može se navesti Chevrolet Corvette u coupé verziji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Automobili
Karavan (automobil)

mini|250p|desno|Ford Focus karavan
**Karavan** je:

*Osobni automobil s petera vrata izveden iz limuzine s kojom dijeli veličinu i platformu, ali za razliku od nje ima krov koji se nastavlja sve do stražnjeg kraja, a prtljažnik se nalazi unutar putničke kabine iza stražnjih sjedala. To mu omogućuje utovar većih ili veće količine predmeta u odnosu na istovjetnu limuzinu.
*Prikolica za kampiranje, kamp-kućica.

Riječ je  izvedena od engleskog "car and van", što znači "automobil i kombi".

Automobil karavanskog oblika u američkom se engleskom naziva **station wagon**, u britanskom **estate car**, u francuskom **break**, a u njemačkom se jeziku opisuje pojmom **kombi**.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Automobili
Limuzina

mini|Sedan Lada Vesta
**Limuzina** je osobni automobil s četverim vratima i prtljažnikom odvojenim od putničke kabine.

Limuzina je bilo koji automobil takvog oblika karoserije, no tom se riječju razgovorno često opisuju produžene "stretch" limuzine kakve su česte u SAD-u, a razlog tome je što se tamo za "obične" limuzine koristi isključivo pojam **sedan**.

Ime su limuzine dobile prema francuskoj provinciji Limousin, koja se nalazi u središnjoj Francuskoj oko grada Limogesa i gdje su stanovnici nosili šešire oblika sličnog obliku karoserije takvog automobila.

U Velikoj Britaniji limuzina se
naziva **saloon**, u Francuskoj **berline**, a u Italiji **berlina**.

Kategorija:Automobili
Minivan

mini|desno|250px|Proton Exora, primjer minivana
**Minivan** je osobni automobil koji je svojom veličinom najčešće veći od karavana, a manji od kombija. Ima karoseriju jednovolumenskog oblika, što znači da nema izraženih "izbočina" za prostor motora i prtljažnik. Prtljažnik se nalazi unutar putničke kabine iza stražnjih sjedala, a vozilo je opremljeno s 5 do 8 sjedala. Minivanovi se često koriste i kao dostavna vozila tako da se iz njih izvade jedan ili dva reda stražnjih sjedala.

Prvi minivan bio je Chrysler Voyager proizveden 1984, a već iste godine Renault je modelom Espace proizveo i prvo evropsko vozilo tog oblika. Danas su minivanovi izuzetno popularna vrsta vozila i čest odabir većih obitelji, budući da pružaju veću prostranost i praktičnost nego karavani, a manje su glomazni od terenaca. U početku su se proizvodili isključivo na nivou više srednje klase, ali danas su dostupni i u nižoj srednjoj (kompaktnoj) i niskoj klasi, gdje se nazivaju microvan. Renault je 1993. modelom Twingo predstavio prvi gradski automobil jednovolumenskog oblika, a ista je marka 1996. predstavila i Scénic, prvi jednovolumen u kompaktnoj klasi.

Riječ je nastala od kombinacije engleskih pojmova "mini" i "van", koji znače "mali kombi".

## Također pogledajte 
* Karavan (automobil)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Automobili
Mauri

mini|desno|300px|Maurska nošnja
## Antičko doba 
U antičko doba, **Mauri** je bilo ime jednog od berberskih plemena, koje je nastanjivalo, približno, područja današnjeg Maroka i Alžira. Prema njima je dobila ime rimska provincija Mauritanija.

## Srednji vijek 
U Srednjem vijeku, naziv "Mauri" ili **Mori** primjenjuje se na narod koji je nastao miješanjem antičkih Maura s Kartažanima, Rimljanima, Vandalima i Arapima. U doba arapskih osvajanja, krajem 7. vijeka p. n. e., brzo prelaze na islam. Većina tog historijskog naroda u toku sljedećih vijeka apsorbirani su u arapsku naciju.

## Danas 
Imenom **Mauri** danas se nazivaju islamizirani stanovnici sjeverozapadne Afrike, većinom nomadski stočari. Od njih potiče ime države Mauritanije, čije sjeverne dijelove nastanjuju. Dijele se na niz plemena: Trarza, Brakna, Adrar, Abakak i dr.

## Historija 
Početkom 8. vijeka Mauri prelaze na Pirinejsko poluostrvo i ruše državu Vizigota. Osvajaju gotovo cijelo poluostrvo i zasnivaju visoku kulturu, koja opstaje tokom sljedećih osam vijekova. Hrišćani sve islamske doseljenike nazivaju **moriski** (*španski: morisco*).

Nakon uspjeha hrišćanske rekonkviste, koja završava osvajanjem Granade godine 1492, većina moriska protjerana je u sjevernu Afriku. Ostali pod pritiskom prihvaćaju hrišćanstvo, ali potajno često zadržavaju svoju vjeru i običaje. Zbog toga su izloženi bijesu naroda i progonu španske inkvizicije. Na njih se, kao i na pokrštene Židove, primjenjivao pogrdan naziv Marani (možda prema španskom *marranos*: gadovi, svinje).

## Također pogledajte 
* Ibn-Rušd
* Berberi
* Sjeverna Afrika
* Otelo
* Alhambra
* Pseudomaurski stil

Kategorija:Semitski narodi
Mehmed-paša Kukavica

**Mehmed-paša Kukavica** bio je bosanski valija u dva navrata šest i po godina (1752-1756 i 1757-1760). Istakao se odlučnim mjerama za jačanje države i gradnjom mnogih poznatih objekata.

U osam mjesta izgradio je više od 80 objekata i obezbijedio izvore iz kojih će se održavati ti objekti i njihovi službenici. Izgradio je džamiju u Travniku 1757, a u Foči još dvije džamije, medresu, četiri mekteba te pet ćuprija. Izgradio je i sebilj u Sarajevu 1754. godine, četiri česme, tri karavan-saraja, jedan hamam, te jedan bezistan sa više radnji. Te građevine podignute su u osam mjesta: u Foči, Goraždu, Prijepolju, Sarajevu, Visokom, Travniku i u dva sela kod Travnika, Vitezu i Slimenima.

Vladao je u vremenima kada je moć turske carevine slabila. U Bosni su bile stalne pobune, a neprijatelj je stalno prijetio oružanom agresijom. Ugušio je veliku seljačku bunu 1753 godine u Tešnju, koja proširila se na Sarajevo, Mostar i šire. Obnovio je kapetaniju Brod, a za kapetana je postavljen Hasan Halep.

Mehmed-paša je za bosansku historiju važan i zbog toga što je potekao iz domaće sredine i što je u Bosni ostavio svoje potomke, od kojih su neki, također, imali vidniju ulogu u javnom i upravnom životu Bosne svog vremena.

Mehmed-paša je stupio u službu najprije u Bosni, a onda je prešao u Carigrad. Na dvoru je unaprijeđen u  kapidžibašu, a godine 1750 postao je ser-čauš ili čaušbaša (šef dvorskog ceremonijala). Krajem septembra godine 1752. Kukavica je premješten u Bosnu kao poseban sultanov izaslanik (memur) sa zadatkom da zavede red. Aprila 1753.  Mehmed-paša dobio je i titulu vezira. Iz Bosne otišao je 1760., najprije kao namjesnik u Janinu (Epir) da bi nakon toga, u mjesecu 1761 bio lišen svih časti i prognan u Resmo (Retimo) na Kreti i tu pogubljen.

## Također pogledajte 
* Džamija i medresa Mehmed-paše Kukavice
*Sahat-kula Mehmed-paše Kukavice u Foči

## Literatura 
* Desanka Kovačević-Kojić, Gradska naselja srednjovjekovne bosanske države, Sarajevo, 1978.
* Husref Redžić, Studije o islamskoj arhitektonskoj baštini, biblioteka "Kulturno naslijeđe",  Sarajevo,  1983.
* Grupa autora (akademik prof. Husref Redžić, docent mr Nedžad Kurto, Ferid Isanović), Program revitalizacije i regeneracije istorijskog područja grada Foče. Urbanističko-arhitektonsko rješenje zone Prijeke čaršije, Skupština opštine Foča, Foča, 1983. godine.
* Faruk Muftić,  Foča: 1470-1996, Sarajevo, 1997.
* Mehmed Mujezinović, Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga 2, Istočna i centralna Bosna, 3. izdanje, Sarajevo, 1998.

## Vanjski linkovi 
* Blog Mehmed-paša Kukavica

Kategorija:Biografije, Foča
Kategorija:Umrli 1761.
Retinitis pigmentosa

mini|Normalni vid bez RP-e
**Retinitis pigmentosa**, ili **RP**, je genetičko očno oboljenje. Retinitis pigmentosa je noćno sljepilo koje vodi na tunelski vid tokom godina. Mnogi oboljeli ne postanu "legalno" sljepi do 40-tih ili 50-tih godina i pretežno ostanu sa veoma malo vida. Totalno slijepilo se ponekad javlja ako je oboljeli u ranim godinama djetinjstva. Progresija bolesti je različita od čovjeka do čovjeka.

RP uzlazi u kategoriju nasljednih bolesti u kojem fotoreceptori (rods i kone) ili retinski pigment epithelium (RPE) vodi veoma malom vidu i vremenom slijepilu. Oboljeli prvo imaju probleme sa prelazom u mrak ili noćno sljepilo koje vodi u skraćenje perifelnog vida, i tokom vremena totalnom slijepilu. Najbolje rečeno kroz frazu: "Kao da gledate svijet kroz slamku".

## Dijagnoza 
mini|Vid sa Retinitis Pigmentosom (tunelski vid)
Dijagnoza Retinitis pigmentose je dugoročna. Za dijagnozu je vazan ERG, elektroretinogram, kojim se snimaju elektricne akrtivnosti receptorskih ćelija retine. Doktori moraju da imaju dokumentaciju gubljenje vida u fotoreceptor funkciji. Vrsta nasljeđa je odlučeno kroz porodičnu historiju. Najmanje 35 različitih genova stvaraju "nonsyndromic" RP. DNK testiranje može se izvršiti u klinikama za: RLBP1 (autosomal recessive, Bothnia vrsta RP), RP1 (autosomal dominant, RP1), RHO (autosomal dominant, RP4), RDS (autosomal dominant, RP7), PRPF8 (autosomal dominant, RP13), PRPF3 (autosomal dominant, RP18), CRB1 (autosomal recessive, RP12), ABCA4 (autosomal recessive, RP19) i RPE65 (autosomal recessive, RP20). Za sve ostale gene, molekularno testiranje postoji u početnim fazama.

## Genetika 
Mutacija Rhodopsina, gen koji esencijalan za vizualnu sliku, je otkriven 1989. godine. Danas, preko 100 mutacija ovog gene su otkriveni koje stvaraju razne vrste retinskog oboljenja. Većina mutacija su nasljeđena kroz dominantni genetički način.

## Tretman 
Trenutno nema nijedan tretman niti lijek za Retinitis Pigmentosu. Naučnici i dalje pokušavaju da nađu moguće tretmane. Budući tretmani mogu da budu: retinska transplatcija, vještačke implantacija retine, genetička terapija ili lijekovi.

## Također pogledajte 
* Očne bolesti

## Vanjski linkovi 
* Aachen Pro Retina Klinika
* Britansko Retinitis Pigmentosa Udruženje
* Retina Novi Zeland 
* Retinitis Pigmentosa (Medline Plus)
* Više oko Retinitis Pigmentose 
* Nije toliko daleko  — Put jedne osobe u sljepilo (Exploratorium)
* Retinski implanti će davati bolji vid
* Bostonski Retinski Implant Projekat

Kategorija:Bolesti
Kategorija:Oftalmologija
Kult

**Kult** ili sekta označava marginalnu grupu sa radikalno drugačijim shvaćanjem svijeta i načinom života od norme koja postoji u ostatku društva. Sekta kao riječ, se obično povezuje sa različitim vjerskim grupama ali se ponekad koristi i kao oznaka za političke grupacije.

U svakodnevnom govoru kult ima pogrdan odaziv i koristi se prvenstveno za omalovažavanje tuđih shvaćanja ili načina života. U stručnom govoru riječ nema negativan naboj i koristi se isključivo za grupe koje ispunjavaju gore navedene zahtjeve. Zbog ovoga neki smatraju da se prve kršćanske grupe u Palestini mogu smatrati kultovima zbog shvaćanja koje su odudarala od norme koja je postojala u ostatku društva. Na isti način se grupe muslimana za vrijeme progona poslanika Muhameda u Medini mogu smatrati sektama. 

## Historija 
## Klasifikacija riječi 
## Kultovi 
Smatra se da se sljedeće grupe mogu okarakterizirati kao sekte prema gore navedenoj klasifikaciji.

## Kultovi u Bosni i Hercegovini 
Kategorija:Kult
Kategorija:Politika
Kategorija:Vjera
Američka deklaracija nezavisnosti

mini|226x226px|Kopija Deklaracije iz 1832.
Deklaracija o nezavisnosti, formalno jednoglasna Deklaracija trinaest Sjedinjenih Američkih Država u originalnom izdanju, osnivački je dokument Sjedinjenih Američkih Država. Dana 4. jula 1776. godine jednoglasno ju je usvojio Drugi kontinentalni kongres, koji je sazvan u zgradi Pennsylvanije, kasnije preimenovanoj u Dvoranu nezavisnosti, u kolonijalnom gradu Filadelfiji.

**Američku deklaraciju nezavisnosti** potpisalo je 13 tadašnjih kolonija Kraljevine Velike Britanije u Novom svijetu, čime su proglasile svoju nezavisnost i objasnile razloge za to. Drugi Kontinentalni kongres potvrdio ju je 4. jula 1776. i taj dan u Sjedinjenim Američkim Državama slavi se kao Dan nezavisnosti. Velika Britanija priznala je nezavisnost svojih bivših kolonija 3. septembra 1783.

## Zemlje potpisnice 
# New Hampshire
# Masačusetski zaliv
# Rhode Island i plantaže Providencea
# Connecticut
# New York
# New Jersey
# Pennsylvania
# Maryland
# Delaware
# Virginia
# Sjeverna Karolina
# Južna Karolina
# Georgia

## Tekst deklaracije 
Deklaracija počinje sljedećim odlomkom:

: "Kada u toku historije postane nužno za jedan narod raskinuti političke veze koje su ga spajale s drugim i zauzeti među silama ovog svijeta posebno i ravnopravno mjesto koje mu daju zakoni prirode i Bog te prirode, dužno poštovanje mišljenja čovječanstva zahtijeva od njega da objavi sve ono što ga je navelo na to odvajanje."

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Cijeli tekst 
* Bostonska čajanka (Centar za društvenu stabilnost – zvanični kanal)
* Američka deklaracija o nezavisnosti (Centar za društvenu stabilnost – zvanični kanal)


Kategorija:Historija Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:Deklaracije nezavisnosti
Stočarstvo

mini|desno|300px|Uzgoj goveda na farmi
**Stočarstvo** je naziv za granu poljoprivrede koja se bavi uzgojem domaćih životinja u svrhu dobijanja proizvoda za ljudsku ishranu kao što su meso, mlijeko, mast, jaja i raznih sirovina kao što su koža, vuna, krzno, dlaka, perje, rogovi i papci.

Pod izrazom stoka se najčešće podrazumijevaju krave, ovce, koze i (rjeđe) svinje, pa se stočarstvo u užem smislu definira kao uzgoj upravo tih životinja.

Stočarstvo je aktivnost kojom se bave ljudi još od davnih vremena, od doba naših dalekih predaka. Stočarstvom su se ljudi počeli baviti kako bi prehranili sebe i svoju porodicu. U početku su išli u lov kako bi preživljeli. Zbog toga su ubijali životinje, a kasnije su ih pripitomljavali kako ne bi morali ići u šume i tamo ih hvatati i ubijati.

## Podjela stočarstva 
Stočarstvo se obično dijeli na:

* opće stočarstvo koje se bavi uzgojem najkvalitetnijih pasmina domaćih životinja, odnosno njihovim proučavanjem; 
* specijalno stočarstvo, kome je svrha proučavati i uzgajati pojedinačne vrste

Intenzivno stočarstvo je izraz koji se koristi za onu vrstu stočarstva koja se u svrhu što boljeg prinosa koristi najnovijim dostignućima biologije, genetike, agronomije, mehanizacije i sl.

## Također pogledajte 
* Govedarstvo
* Ovčarstvo
* Kozarstvo
* Svinjogojstvo
* Peradarstvo
* Pčelarstvo
* Akvakultura

Kategorija:Ekonomija
Kategorija:Poljoprivreda
Bata Živojinović

**Velimir "Bata" Živojinović** bio je srbijanski i jugoslavenski glumac. Glumio je u više od 300 filmova i nekoliko desetina TV-serija.

Rođen je 5. juna 1933. u mjestu Koraćica, nedaleko od Beograda. Završio je srednju glumačku školu u Nišu i Novom Sadu. 1954. primljen je na Pozorišnu akademiju. U to doba imao je dosta nastupa u Beogradskom dramskom pozorištu.

Na filmu se prvi put pojavio 1955. u ostvarenju R. Novakovića *Pjesma sa Kumbare*. Otad kreće njegova filmska karijera, koja je po broju uloga za sada nedostignuta na prostorima bivše Jugoslavije.

Dobitnik je mnogih filmskih nagrada u zemlji i inozemstvu.

Godine 1991. postao je aktivan član Socijalističke partije Srbije. Bio je njen poslanik u srbijanskom parlamentu do 2003. Na izborima za predsjednika Srbije 2002. bio je kandidat socijalista. Osvojio je oko 120.000 glasova.

Preminuo je 22. maja 2016. u Beogradu nakon duge i teške bolesti.

## Filmografija 
* *Voz bez voznog reda* kao Duje (1959)
* *Signali nad gradom* kao Tošo (1960)
* *Dvostruki obruč* kao Pavle (1963)
* *Breza* kao Marko Labudan (1967)
* *Most kao Tigar (1969)*
* *Valter brani Sarajevo* kao Valter (1972)
* *Partizanska eskadrila* kao Vuk (1979)
* *Visoki napon* kao Čukić (1981)
* *Mala pljačka vlaka* kao Todor Strašni (1984)
* *U raljama života* kao Trokrilni (1984)
* *Balkanski špijun* kao palačinkar (1984)
* *Prokleta je Amerika* (1992)
* *Sestre* (2011)

## Također pogledajte 
*Spisak jugoslavenskih filmova

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1933.
Kategorija:Umrli 2016.
Kategorija:Biografije, Mladenovac
Kategorija:Jugoslavenski glumci
Kategorija:Srbijanski glumci
Kategorija:Srbijanski političari
Dioničko društvo

**Dioničko društvo** je preduzeće koje sredstva potrebna za osnivanje i poslovanje pribavlja izdavanjem dionica. Dionice su papiri od vrijednosti i mogu glasiti na određeno ime ili na donosioca. Osnovna glavnica Dioničkog društva izražava se u novcu i prema zakonskim propisima ne može biti manja od 50.000 KM. Osnovna glavnica, tj.kapital dioničkog društva podjeljen je na jednake dijelove - dionice koje dioničari kupuju. Prodajom dionica obezbjeđuje se imovina društva. Jedan dioničar može imati veći broj dionica. Pored toga, imovina u dioničarskom društvu može biti u obliku stvari i prava, što znači da dioničari pored novčanih uloga mogu u društvo uložiti određene stvari i prava npr. sredstva za rad, sirovine, pravo na tehnologiju i sl. Sve što omogućuje mobiliziranje što većeg kapitala. Svakako u toku poslovanja dioničarski kapital se uvećava. Osnov za povećanje iznosa kapitala je izdavanje novih dionica koje kupuju dioničari, kao i raspodjela ostvarene dobiti. Dioničarsko društvo nastaje na bazi ugovora. Ovaj ugovor zaključuje se na pismenoj formi.

## Reference 
Kategorija:Ekonomija
Gruzijci

**Gruzijci**, najbrojniji narod kavkaske porodice naroda, koji pretežno živi u Gruziji, gdje čini oko 84% stanovništva. Preci današnjih Gruzijaca imali su svoju državu Iberiju i Kolhidu, još u prvom vijeku prije nove ere, koje su zauzimale mjesto na Kavkazu. Pretežno su pravoslavci i manjim dijelom muslimani. Gruzijci islamske vjeroispovjesti poznati su pod imenom Adžari. Gruzijski jezik pripada gruzijskoj grupi južnokavkaske porodice jezika. Gruzijaca ukupno ima oko 7.200.000, od toga u Gruziji 4.421.000, u Turskoj oko 1.500.000, u Rusiji oko 1.000.000.

## Jezički srodne etničke grupe 
Gruzi se sastoje od 17. jezički srodnih etničkih grupa.

* Adžarijci (აჭარლები [*ačarlebi*] Adžarija), zapadna Gruzija.
* Džavahijci (ჯავახები [*džavahebi*] Džavaheti), južna Gruzija, oko grada Akhalkalaki, govore đavahurski.
* Ferejdanci (ფერეიდნლები [*pereidneledi*] Fereidon) u Iranu, potomci Gruza koje je šah Abbas preselio početkom 17. stoljeća u Iran. 
* Gurijci (გურულები [*gurulebi*] Gurija), zapadna Gruzija.
* Hevsurci (ხევსურები [*hevsurebi*] Hevsureti), istočna Gruzija.
* Imeretijci (იმერლები [*imerlebi*] Imereti), zapadna Gruzija.
* Imerhevci (იმერხევლები [*imerhevlebi*] Imerhevi)  u Turskoj.
* Ingilojci ili Herijci (ინგილოები [*ingloebi*] Hereti) u Azerbejdžanu. 
* Kahetijci (კახელები [*kahelebi*] Kaheti), istočna Gruzija.
* Kartlijci (ქართლელები [*kartlelebi*] Kartli), istočna Gruzija.
* Lečhumci (ლეჩხუმლები [*lečhumlebi*] Lečhumi), zapadna Gruzija.
* Meshetijci (მესხები [*meshebi*] Mesheti), južna Gruzija.
* Mohevijci (მოხევეები [*moheveebi*] Hevi), istočna Gruzija.
* Mtiulci (მთიულები [*mtiulebi*] Mtiuleti), istočna Gruzija.
* Pšavijci (ფშაველები [*pšavelebi*] Pšavi), istočna Gruzija.
* Račijci (რაჭველები [*račvelebi*] Rača), zapadna Gruzija.
* Tušijci ili Tuši (თუშები [*tušebi*] Tušeti), istočna Gruzija.

## Vanjski linkovi 
*Грузины (ruski)
*Грузины - Россия, Russia (ruski)
*Грузины (ruski)

Kategorija:Gruzija
Kategorija:Turska
Kategorija:Rusija
Kategorija:Kavkaski narodi
Kategorija:Narodi s Bliskog istoka
Lude godine

**Lude godine** je jugoslavenski tinejdžerski film snimljen 1977. godine. Režirao ga je Zoran Čalić, a scenario su pisali Zoran Čalić i Jovan Marković. Ovo je prvi film iz serijala Lude godine.
## Sadržaj filma
Neupućeni u pravu prirodu seksa, dvoje mladih Marija i Boba se zaljubljuju. Oni srećno provode dane svoje ljubavi. Problem nastaje kada Marija zatrudni. Bobini drugovi saznaju za to i rešavaju da pomognu. Bule Bobin drug, sin Doktora Nedeljkovića, specijaliste iz ginekologije, pita oca za savet, vezano za trudnoću, na šta mu ovaj odgovara, da je abortus komplikovana stvar, lako može doći do krvarenja ili sepse. Uz pomoć lokalnog prodavca lozova Migeta, koga su slagali da je Buletu trudna tetka, saznaju za adresu izvesnog Divljaka i izvesnog Srećka, koji mogu da urade abortus. Oni odlaze da se dogovore i saznaju da je Srećko uhapšen već davno, pa odlaze kod Divljaka. Potom nalaze Bobu i daju mu predlog, međutim on odbija, govoreći da je to njegova stvar. Na susretu, Boba govori Mariji da je njena trudnoća njena, ženska stvar, i Marija odlazi. Marijini roditelji su besni na Mariju zbog loših ocena i izbija svađa. Marija na kraju dobija adresu Divljaka od Bobinih drugova i odlazi da uradi kiretažu. Školski doktor Dr Lazić nalazi Bobu i drugove u kafiću i govori im da mora hitno naći Mariju, na šta Bobina drugarica Lidija otkriva da je Marija kod Divljaka. Oni onda svi zajedno jure da je spasu. Za to vreme, kod Divljaka, Marija je u smrtnoj opasnosti. Konačno Boba, Doktor, Mige, ostali i Policija stižu na lice mesta i hvataju Divljaka. Marija biva brzo prebačena u bolnicu, gde je uspešno operiše i spašava joj život doktor Nedeljković, Buletov otac, uz napomenu da su šanse da Marija ponovo bude majka slabe. Boba odlazi preko mosta, dok se dvoje mladih ljube u zoru.
## Uloge
## Serija 
Prvi film iz ciklusa po žanru nije komedija nego drama. Scenario, koji su u pisali Zoran Čalić i Jovan Marković, je bio za društveno angažovan film namenjen pre svega omladinskoj, odnosno adolescentskoj publici, koju je trebao upozoriti na ozbiljne zdravstvene i druge probleme koje može izazvati neoprezno stupanje u seksualne odnose. Uprkos toga, postigao je uspjeh, ali su publici daleko više pažnje izazvali živopisni roditelji dvoje mladih protagonista, pa su snimljeni nastavci u kojima su dobili daleko važnije uloge, a opšti ton postao vedriji i žanrovski orijentisan prema komediji. Prvi film je veliku gledanost i zato je snimljeno deset nastavaka „Ludih godina“, svaki nastavak ima naziv ali zbog najpopularnijeg lika Žike Pavlovića svi nastavci su poznati još kao Žikina dinastija. Ovaj serijal je proslavio glumce Dragomira Bojanića i Marka Todorovića.

## Reference
## Vanjski linkovi
Lude godine na IMDb-ju

Kategorija:Filmovi iz 1977.
Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi s radnjom u Jugoslaviji
Kategorija:Filmovi s radnjom u Srbiji
Vrijednosni papir

**Vrijednosni papir** predstavlja dokument kojim se dokazuje vlasništvo odnosno određeno pravo u privrednom odnosu.

Pod vrijednosnim papirima danas se smatraju dionice dioničkih društava, industrijske i državne obaveznice, investicijski certifikati o sudjelovanju u investicijama, rudarski kuksi i druge vrijednosnice kojima posluje berza.

Vrijednosni papiri se kupuju i prodaju na berzovnom tržištu, a berze i državne ustanove (kao što su SEC u SAD) brinu se o njihovoj vrijednosti i valjanosti radi očuvanja svoga poslovnog ugleda i sigurnosti kupaca. Na berzama se ne mogu ili se ne bi smjeli pojaviti vrijednosni papiri firmi koji za njih nemaju pokriće u sredstvima i imovini. Vrijednosni papiri se kupuju da bi se zaradilo na temelju dividende i kamate ili na temelju njihove prodaje.

## Također pogledajte 
* Trgovačko pravo

Kategorija:Ekonomija
Robna razmjena

**Robna razmjena** je najranija, prva posljedica podjele rada, preteča bilo kakvog privrednog razvoja. Razmjenjivao se višak jednih dobara u jednoj obitelji ili zajednici za druga dobra koja su imale neke obitelji ili druge zajednice ili pojedinci. Osim toga, i kad je već polahko došlo do ozbilje podjele rada, sve do pojave novca, sva trgovina odvijala se robnom razmjenom. Pri tome se roba mijenjala direktno za drugu robu ili određene usluge, bez posredovanja novca.

U razdobljima krize, ponekad i u novije vrijeme, ljudi se vraćaju ovom obliku trgovanja. Određene grupe stanovništva nađu se u situaciji da imaju višak nekih proizvoda, dok drugi ne mogu, iz niza razloga, uz posredovanje novca, doći u posjed tih proizvoda. Iz toga proizlazi najčešće da se mijenja roba za robu, ili se dogodi da neka druga roba preuzme ulogu novca i postane općeprihvaćeno sredstvo plaćanja (nakon drugog svjetskog rata to su u Njemačkoj bile cigarete).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ekonomija
Mangala

225p|mini|Mangala, bog Marsa
**Mangala** je u Hindu astrologiji ime za Mars, crvenu planetu. Mars se na Sanskritu također zove Angaraka. On predstavlja boga rata i u celibatu je. Također je zaštitnik horoskopskih znakova ovna i blizanaca, kao i učitelj okultnih nauka (Rucaka Mahapurusha Yoga).

Slikan je crvenim ili plamenim bojama, sa četiri ruke, noseći 'trozub' (Sanskrit: trishūla), 'buzdovan' (Sanskrit: gadā), 'lotus' (Sanskrit: Padma) i 'harpun ' (Sanskrit: shūla). 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Vede astrolog Sanjay Rath
*https://www.wisdomlib.org/definition/mangala
*https://www.epoojastore.in/index.php?route=news/article&news_id=1137

Kategorija:Astrologija
Kategorija:Mars
.pf

**.pf** je najviši Internet domen za Francusku Polineziju. Ministarstvo za telekomunikacije je zaduženo za ovu domenu.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Francuska Polinezija
P
Obveznica

**Obveznica** je isprava koja sadrži priznanje postojanja neke obaveze, a služi vjerovniku kao dokaz da je dužnik obavezu preuzeo. Obveznice mogu izdavati države, velike bankovne, saobraćajne ili industrijske kompanije, a svrha izdavanja je prikupljanje sredstava, najčešće u značajnim iznosima. Obveznice , za razliku od dionica, donose unaprijed utvrđenu kamatu. Po funkciji obveznice se mogu smatrati i kreditom koji se preprodaje drugim ulagačima.

One mogu glasiti na ime ili na donosioca, a moraju sadržavati nominalnu vrijednost, kamatnu stopu, seriju i broj. Osim ovog obaveznog sadržaja, ona može imati naznačene i eventualne načine korištenja u određene, unaprijed utvrđene svrhe (naprimjer za plaćanje poreza u iznosu nominalne vrijednosti obveznice ako je izdaje država, ili za neki drugi način korištenja).

Obavezni sastavni dio obveznice su kuponi, koji daju pravo na isplatu pripadajuće kamate za određeni period (najčešće za jednu godinu, ali isplata kamata može biti i češća) i obično ih ima toliko, na koliko takvih perioda je izdana obveznica, jer su obveznice uvijek s tačno određenim rokom vraćanja. Ukoliko obveznica ne sadrži dovoljan broj kupona za kamate, mora sadržavati talon uz čije predočenje zajedno s dionicom dužnik mora vjerovniku dati nove.

Dionice mogu biti i predmet kupoprodaje uz kurs koji može biti iznad ili ispod nominalne vrijednosti, zavisno od trenutne ponude i potražnje. Smatra se ulaganjem gotovo bez rizika, a u najvećem broju zemalja ne moraju biti predmet trgovanja na berzi.

## Također pogledajte 
* Ekonomski pojmovi
* Državna obveznica
* Dionice

## Reference 
Kategorija:Ekonomski pojmovi
Fram (krater)

mini|350p|desno|Fram krater
**Fram krater** je udarni krater na području Meridiani Planum, na Marsu. Posjetio ga je rover *Opportunity* na dan Sol 84, 24. aprila, 2004. 

Fram obuhvata oko 8 m u prečniku. Opportunity je pravio pauzu uz ovaj krater dok je putovao od mjesta spuštanja (Eagle krater) do sljedećeg većeg kratera Endurance, istočno od tog mjesta. Fram se nalazi oko 450 m od Eaglea i oko 250 m od Endurancea.

Ime je dobio po čuvenom norveškom polarnom istraživačkom plovilu (Fram).

## Ostali krateri koje je posjetio Opportunity 
*Beagle (krater)
*Eagle (krater)
*Endurance (krater)
*Argo (krater)
*Vostok (krater)
*Erebus (krater)
*Victoria (krater)

## Vanjski linkovi 
*Marsfossils
*Stranica xenotechresearch 

Kategorija:Krateri na Marsu
Kriptozoologija

**Kriptozoologija** je pseudonauka koja se bavi traganjem za dosada neotkrivenim životinjskim vrstama, obično onima koje spadaju u domen legendi ili onima za koje se smatralo da su izumrle (Jeti, Nessie i sl.).

Kriptozoolozi se oslanjaju na povremene izvještaje očevidaca o čudnim bićima koja se razlikuju od poznatih i klasifikovanih životinja. Za ta bića koristi se izraz "Kriptidi", riječ koju je u upotrebu uveo John Wall 1983.

Riječ kriptozoologija je složenica od tri riječi *kriptos* - skriven, *zoos* - životinjski, i *logos* - nauka (sve tri su grčke riječi).

## Reference 
## Vanjski linkovi 

Kategorija:Zoologija
Marko Todorović

[thumb|Marko Todorović kao [Tito, u TV-seriji Save Mrmka *Odlazak ratnika, povratak maršala*, 1986.]]
**Marko Todorović** bio je srbijanski glumac.

Rođen je 1929. u općini Lajkovac, Bogovađa. Glumio je u više desetina filmova, a široj publici je postao poznat nakon uloge Josipa Broza Tita u filmu "Užička republika" iz 1974.

Slavu je stekao ulogom Milana Todorovića u devet nastavaka "Ludih godina".

Umro je u augustu 2000. u Beogradu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.imdb.com/name/nm0865396/

Kategorija:Rođeni 1929.
Kategorija:Umrli 2000.
Kategorija:Srbijanski glumci
Kategorija:Biografije, Prnjavor
Podrutina

**Podrutina** () je termin u računarstvu koji predstavlja jedan dio koda koji čini jednu logičku cijelinu unutar računarskog programa, koji izvršava određeni zadatak i prilično je nezavisna od ostatka koda.

Ideja podrutine je da se poziva sa više mjesta u programu, pa čak i da poziva samu sebe. Osobito zbog ove osobine, podrutina je jako efikasan način programiranja. Mudra upotreba podrutina, npr. u strukturalnom programiranju, znatno zna smanjiti veličinu i trošak programa, dok istovremeno poboljšava čitkost i stabilnost. Podrutine, koje se obično stave unutar skupa zvanog računarska biblioteka (), su veoma važne za dijeljenje i višestruku upotrebu koda.

Neki od programskih jezika, poput Fortrana i Pascala, razlikuju između termina funkcija, koji vraća vrijednost i procedura, koji ne vraća vrijednost pri pozivanju. Drugi jezici, poput C i LISP, ne prave takvu razliku i tretiraju oba termina kao sinonime. Termin metoda je često u upotrebi umjesto podrutine u objektno orijentiranom programiranju.

### Funkcija 
U računarskoj nauci, funkcija je drugo ime za metodu računarskog programiranja.

## Također pogledajte 
* Funkcija (matematika)
* Računarska metoda
* Funkcionalno programiranje

Kategorija:Programiranje
TELNET

**Telnet** () je mrežni protokol unutar IP grupe protokola na Internetu ili u lokalnim mrežama koji korisniku omogućava da se sa svog računara pomoću istoimenog interaktivnog klijentskog programa spoji na fizički udaljeni server i na njemu izvršava neke operacije. Taj server, koji još nazivamo i udaljeni računar, uglavnom radi pomoću nekog od UNIX operativnih sistema. Za pristup udaljenom računaru korisnik mora na njemu imati otvoren korisnički račun ().

Kada se korisnik pomoću specijalizovanog programa za telnet () spoji na udaljeni računar, njegov lokalni računar služi za unos naredbi koje se izvršavaju na udaljenom računaru, a na monitoru se ispisuje ono što se događa na udaljenom računaru. Zapravo u telnet programu se radi kao da se na udaljeni računar priključi vlastita tastatura i monitor.

Telnet je kao jedna od usluga Interneta bio popularan prije razvoja današnjih osobnih računara. Tada se nekom serveru pristupalo preko terminala radi korištenja programa koji su na njemu bili instalirani, npr. za čitanje i pisanje e-mail poruka, za praćenje news grupa, za pristup raznim bazama podataka itd. Telnet je tekstualna usluga bez ikakvih grafičkih elemenata. Danas usluge telneta koriste uglavnom administratori računara kako bi pristupili funkcijama za konfigurisanje i održavanje servera.

## Također pogledajte 
* Secure Shell

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Softver
Kategorija:Internetski protokoli
Začin

mini|desno|202x202px|Različiti začini
**Začini** su biljke ili dijelovi određenih biljaka koje se u određenom obliku upotrebljavaju radi postizanja arome i ukusa jela. Upotrebljavaju se dijelovi biljaka koji su najpikantniji i imaju najjače izraženu aromu. 
[mini|Začini sa buvljaka Saúde, [São Paulo|Sao Paulo, Brazil|184x184piksel]]
U kulinarstvu, **začin** je sjeme, plod, korijen, kora ili druga biljna supstanca koja se prvenstveno koristi za aromatiziranje ili bojenje hrane. Začini se razlikuju od bilja, koje su listovi, cvjetovi ili stabljike biljaka koje se koriste za aromatiziranje ili kao ukras. I začini i bilje služe za  začini. Začini se ponekad koriste u medicini, vjerskim ritualima, kozmetici ili proizvodnji parfema. Obično se klasificiraju u kategorije začina, sjemenki začina i bilja. Na primjer, vanilija se obično koristi kao sastojak u proizvodnji mirisa. Biljni zaslađivači poput šećera ne smatraju se začinima.

Začini se mogu koristiti u različitim oblicima, uključujući svježe, cijele, sušene, ribane, sjeckane, zdrobljene, mljevene ili ekstrahirane u tinkturu. Ovi procesi se mogu odvijati prije nego što se začin proda, tokom pripreme obroka u kuhinji ili čak za stolom prilikom posluživanja jela, kao što je mljevenje zrna bibera kao začina. Određeni začini, poput kurkume , rijetko su dostupne svježe ili cijele i obično se kupuju u mljevenom obliku. Sitne sjemenke, poput komorača i gorušice, mogu se koristiti ili u cijelom obliku ili kao prah.

Cijeli sušeni začin ima najduži rok trajanja, tako da se može kupiti i skladištiti u većim količinama, što ga čini jeftinijim po porciji. Svježi začin, poput đumbira, obično je ukusniji od sušenog oblika, ali svježi začini su skuplji i imaju mnogo kraći rok trajanja.

Ne postoje klinički dokazi da začini utiču na zdravlje.

Indija doprinosi sa 75% svjetske proizvodnje začina. Također se koriste za parfimiranje kozmetike i tamjana . U raznim periodima, mnogi začini su se koristili u biljnoj medicini. Konačno, budući da mogu biti skupa, rijetka i egzotična roba, njihova upadljiva konzumacija često je bila simbol bogatstva i društvene klase.

Svoju aromu i ukus imaju zahvaliti sadržaju različitih eteričnih ulja koji su u raznim varijantama sadržani u začinima. Pored toga pojedini začini pozitivno djeluju na organizam jer sadrže određene materije koji imaju ljekovito dejstvo. Na primjer kim pomaže protiv nadimanja stomaka, peršun je dobar za mokraćne puteve itd. Sa malim izuzecima začini koji su u današnjoj upotrebi poznati su čovječanstvu od davnina, bilo da su se upotrebljavali kao začini ili kao ljekovito bilje. Začini mogu biti pojedine biljke ili mješavina više biljki.

## Također pogledajte 
* Lista začina
## Reference
## Vanjski linkovi
* Jestiva historija: Začini, RTS Obrazovno-naučni program - Zvanični kanal

Kategorija:Začini
Kategorija:Kulinarstvo
Anis

**Anis** () je ljekovita i začinska biljka. Spada u porodicu u kojoj su još i peršun, celer, komorač, kim i korijander.

## Karakteristike 
Anis je jednogodišnja biljka karakterističnog mirisa i slatkastog ukusa. Biljka je 25 do 60&nbsp;cm visoka. Listovi su srcoliki i nareckani, a listići na drškama su pretežno todjelno nazubljeni. Cvjeta malim, bijelim cvijetom od jula do septembra. Plodovi koji zriju u augustu i septembru, jajastog su oblika, 3mm dugi i prekriveni sivim dlačicama.
Ne treba ga zamijeniti sa zvjezdastim anisom, koji dolazi iz Kine i ima slična svojstva, ali sa domaćim anisom nije u srodstvu.

## Rasprostranjenost 
Potiče iz istočnog Sredozemlja, ali se danas gaji u zemljama sa umjerenom klimom, naročito u južnoj Rusiji.

## Upotreba 
Upotrebljava se u proizvodnji likera i drugih alkoholnih pića, kao sambuca, raki, pastis ili anisette. Poznata je makedonska mastika. Miris i ukus dolaze od anethola, dok se destilacijom dobija anisol. Danas se koristi pri spravljanju peciva i kao dodatak slatkišima, naročito bonbonima.
Anis je poznat i u industriji mirisa.  
Iskopine na Santorinu i Kreti iz XVI st. p. n. e. svjedoče o upotrebi anisa, kojim je začinjano vino. U VII st. p. n. e. poznat je kao miris, a Pitagora ga opisuje kao začin. Rimljani anisom upotpunjuju kolače.
Destilatima anisa liječi se kašalj, grčevi i nadutost. Anis djeluje antibakterijski, potpomaže žljezde probavnog trakta. Za pripremu čaja, kašičicu anisa umješati u šolji vruće vode i ostaviti poklopljeno 10 min.
Eterična ulja anisa bivaju preko pluća izbačena, te je sastavni dio čajeva protiv kašlja.
Eterična ulja anisa mogu nadražiti kožu, a pogotovo kod osjetljivih osoba. Zbog preosjetljivosti poznate su alergijske reakcije.
Spada u najvažnije biljne antibiotike.
Anis se koristi i kao začin u kuhinji, gdje mu se ne gube vrijedni sastojci eteričnog ulja.
Sjeme anisa djeluje antibakterijski, potiče izbacivanje sluzi i ublažava grčeve. Koristi se kod probavnih smetnji i katara dišnih putova. Moguće alergije.

## Narodno vjerovanje 
Peciva sa anisom su prinošena bogovima. Mlada ga je, na dan vjenčanja, dijelila gostima, a na selu je važio za afrodizijak. Služi i kao sredstvo za pripitomljavanje golubova i njhovo navikavanje na novo gnijezdo i jato.

## Također pogledajte 
* Lista začina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://gernot-katzers-spice-pages.com/engl/Pimp_ani.html stranica o začinima  

Kategorija:Apiales
Kategorija:Začini
Metoda (programiranje)

**Metoda** je izraz koji se koristi u objektno orijentirano programiranju za označavanje dijela koda koji je isključivo povezan sa klasom (npr. *klasna metoda*, *statična metoda*) ili objektom (tzv. *instancirane metode*). U slobodnom smilsu, to je podrutina u strukturalnom programiranju. U biti, ako data objekta opisuje njegove karakteristike, onda možemo reći da metode objekta opisuju njegovo ponašanje.

## Također pogledajte 
* Programska paradigma
* Objektno Orijentirano Programiranje

Kategorija:Programiranje
Spisak začina

Ovo je popis kulinarskog bilja i začina. Konkretno, to su aditivi za hranu ili piće uglavnom botaničkog porijekla koji se koriste u nutritivno beznačajnim količinama za aromatiziranje ili bojenje. Bilje se dobija iz lišća i stabljika biljaka, dok začini potiču iz sjemenki, plodova, korijenja i kore biljaka. Neke biljke daju i bilje i začine, poput korijandera i piskavice.

**Lista začina**:

## A
*Anis
## B
*Balzamovo sirće
*Biber
*Bijeli luk
*Bosiljak
## C
*Celer
*Cimet 
*Curry
## Č
*Čili
*Čurekot
## Đ
* Đumbir
## E
*Estragon
## H
*Hren
## I
*Ingver
## K
*Kadulja (Žalfija)
*Kapar
*Kardamom
*Kim 
*Klinčić
*Komorač
*Kopar
*Korijander
*Kurkuma
*Kumin
*Kajenski papar

## L
*Lavanda
*Lovor
## M
*Majčina dušica
*Majoran
*Matičnjak
*Metvica
*Muskatni oraščić 
## O
*Origano
## P
*Paprika
*Peršun
*Piment
## R
*Ruta
*Ruzmarin
## S
*Senf 
*Sezam 
*Smreka
*So
## Š
*Šafran
## V
*Vanilija
*Vegeta  
*Vlasac
## Ž
*Žalfija

## Također pogledajte 
* Začin

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Začini
Kategorija:Baštenske biljke
Balzamovo sirće

mini|198x198px|Balzamovo sirće
**Balzamovo sirće** (poznato i pod originalnim, italijanskim imenom *Aceto balsamico*) je posebna vrsta sirćeta specifičnog blago kiselog i slatkastog ukusa sa prefinjenim bukeom.

Za dobro balzamovo sirće odlučujuće su sirovine, tradicionalna proizvodnja, klimatski uslovi i dugogodišnje čuvanje u buradima od specijalnih vrsta drveta. Balzamovo sirće se ne dobija vrenjem vina ili drugog voća nego iz čistog mošta alkoholom oskudnog grožđa "Trebbiano di Spagna". Ova vrsta grožđa se uzgaja u brdovitom kraju oko Modene i u provinciji Emilia-Romagna u Italiji.

Klasičnim postupkom grožđice se beru kad su potpuno zrele, presuju se i nakon nekoliko sati kad počne alkoholno vrenje mošt se filtrira i stavlja u bakarne ili danas sve češće nehrđajuće kazane, zagrijava se na 80&nbsp;°C i na toj temperaturi se najmanje 12 sati uparava dok ne izgubi 30 do 50 % zapremine. Nakon hlađenja ovako dobijeni sirup (seim) puni se u staklene balone (demijohns) koji se odmah hermetički zatvaraju radi sprečavanja pojeve sirćetnih bakterija.
Nakon nekih 6 mjeseci mošt se pretresa u drvenu burad, gdje počinje lagano trogodišnje vrenje.
Iako mošt ima slatko-kiseo ukus prelaskom u sirće dobija izvjesnu dozu suhog i kiselog ukusa.

Dobijanje balzamovog sirćeta odvija se u tri faze tj. u tri različita drvena bureta. Prvo bure služi za stvaranje sirćeta (sirćetno vrenje), drugo je za zrenje, a treće za odležavanje. Burad su pravljena od više vrsta drveta čak do 7 različitih vrsta drveta upotrebljava se za proizvodnju pojedinih buradi za balzamovo sirće, tako da svako drvo utiče na konačni ishod ukusa. Ovaj proces traje minimalno 12 godina i originalno balzamovo sirće etiketira se sa godinom proizvodnje kao i vrhunska vina.

## Također pogledajte 
* Lista začina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Chapter 4 Technological and Microbiological Aspects of Traditional Balsamic Vinegar and Their Influence on Quality and Sensorial Properties

Kategorija:Začini
Porodica

**Porodica** je osnovna socijalna grupa u društvu, i obično se sastoji od jednog ili dva roditelja i njihove djece.
Porodica je i grupa ljudi koji dijele zajedničke vrijednosti i imaju zajedničke ciljeve, i obično žive u istoj kući, stanu, prebivalištu.  Porodica se danas posmatra kao odnos međuzavisnosti u kojem članovi igraju određenu ulogu i ponašaju se u skladu sa tom ulogom dok ostali članovi porodice zavise od te uloge. Kao primjer se mogu navesti djeca koja u početku u velikoj mjeri zavise od roditelja kada je u pitanju zadovoljenje osnovnih potreba, dok se kasnije uloge mijenjaju i roditelji, kako stare sve više postaju zavisni od djece. Najčešće se navodi podjela porodice na dvije vrste: *nuklearnu porodicu* koju čine muž, žena i djeca, i *proširenu porodicu* koju čine nuklearna porodica i ostala rodbina. Drugi oblik alternativne porodice jesu homoseksualni odnosi, koji su osuđivani i smatrani psihičkim poremećajem sve do 1974. godine kada je Američko psihijatrijsko udruženje uklonilo homoseksualnost sa popisa psihijatrijskih poremećaja. Iako je prihvatanje homoseksualnosti u porastu u mnogim državama, u neki državama su i dalje neprihvaćeni u društvu. Kao razlozi samačkog života se ističu ekonomski i demografski faktori kao što su loši ekonomski uslovi kao i razvoj obrazovanja, obrazovnih ustanova, nemogućnost pronalaska posla i slično. Posljednji alternativni oblik porodice jeste vanbračna zajednica. Najčešće se posmatra kao zajednica u kojoj pojedinac dijeli stambeni prostor sa osobom istog ili suprotnog pola sa kojim nije u krvnom srodstvu i može podrazumijevati i djecu ali i ne mora.

Postoje porodice u biologiji, lingvistici, hemiji i matematici.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Porodično pravo

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sociologija
Kategorija:Psihologija
Bosiljak

**Bosiljak** (; od grčkog *basileus* – *kraljevski*) jest začinska biljka iz porodice usnatica.

## Karakteristike 
Bosiljak je jednogodišnja biljka. Raste grmasto visine od 20 do 60cm. Cijela biljka ima aromatičan miris. Stabljika, listovi i cvjetne čašice prekriveni su finim dlačicama. Listovi su ovalni, 1,5 do 5cm dugi i do 3cm široki. Rubovi lista su glatki. Cvate od juna do septembra. Na 2,5mm dugoj cvjetnoj dršci naraste petolatičasti cvijet u obliku zvona. Dva nejednaka para prašnika srasli su sa krunom. Plod je 1,5 do 2mm dug i omotan uvećanom čašicom.

## Rasprostranjenost 
Biljka potiče sa tropskih područja, od Srednje Afrike do Jugoistočne Azije tj. indijskog potkontinenta. Kultivirana je još u starom Egiptu. Predpostavlja se da je sa osvajanjima Aleksandra Velikog došla u Makedoniju i Grčku. Danas je rasprostranjena na širem području Sredozemlja. Najveći izvoznici su Italija, Francuska, Maroko i Egipat. U dijelovima srednje Evrope bosiljak je kultiviran od XII stoljeća. U SAD-u najviše se uzgaja u Kaliforniji.
Uzgoj nije jednostavan, jer biljka zahtijeva mnogo svjetla i toplinu. Ako je rasad izložen previsokim ili preniskim temperaturama, suši ili prekomjernom nađubrivanju, jednostavno se sasuši. Da bi se produžilo vrijeme berbe, beru se odrasli listovi, na čijem mjestu narastu novi izdanci. Svjež je aromatičan, dok suhi i kuhani listovi gube na aromi.

lijevo|mini|Bosiljak

## Upotreba 
Zbog svog slatkastog i prijatnog mirisa jedan je od omiljenijih začina u mnogim profinjenim kuhinjama svijeta, pogotovo u italijanskoj i francusko-maritimnoj kuhinji. Upotrebljava se pri spravljanju povrtnih juha, umaka, tjestenine, pri pripremanju lakših jela od mesa, peradi, ribe i morskih plodova, te kao začin u umacima za salate. Od njega se spravlja i poznati italijanski regionalni specijalitet *pesto*,  umak od zrna pinije i bosiljka, sa maslinovim uljem. Bosiljak upotpunjuje i razne čajeve.
Bosiljak djeluje antibakterijski, umirujuće, protiv teškoća probave, grčeva i bolova. Upotrebljava se u liječenju bolesti mokraćovoda, upale crijeva, grčeva, povraćanja, nadimanja, zatvora i migrene. Zbog štetnog estragola koji je sadržan u bosiljkovom ulju, veća ljekovitost se pripisuje indijskom bosiljku.

## Hemijski sastav 
Bosiljak sadrži u velikom procentu eterična ulja (linalol, estragol ili campher). U listovima ima 
ugljičnih hidrata, proteina, vitamina A i C i kiselina (oleanol i ursol).

## Narodno vjerovanje 
Po kršćanskoj legendi bosiljak je narastao na mjestu Isusovog raspela. Na misama 14. septembra se u bosiljak polaže križ, jer se vjeruje da je *kraljevska* biljka.

## Također pogledajte 
* Lista začina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Začini