Pruščakova džamija u Pruscu

**Pruščakova džamija**, Hasana Kjafije džamija u Pruscu, općina Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina. Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od  8. do 11. septembra 2009. Godine u Sarajevu, donijela je odluku da se džamija proglasi za nacionalni nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović (predsjedavajući), i Ljiljana Ševo i Tina Wik. Nacionalni spomenik se sastoji od Pruščakove džamije, medrese, sudnice, turbeta Hasana Kjafije, džamijskog harema i pokretnog nasljeđa koje čine levha izrezbarena u drvetu i kamena ploča - natpis o obnovi sultan Bajezidove džamije. 
## Historija 
Hasan_Kafija_Pruščak (Hasan Kjafija Akhisari (Pruščak)) rođen je u Pruscu 1544. godine. Bio je pravnik, filozof i  književnik a spada u red ljudi koji su se u vrijeme osmanlijske uprave istakli svojim književnim radom na orijentalnim jezicima. U svojoj autobigrafiji navodi kako je do 1600. godine napisao jedanaest djela. Kasnije je napisao još sedam djela. Njegovi radovi bili su iz oblasti filologije, islamskog prava, teologije, logike, historije i politike. Pruščak je napisao dvije knjige iz akaida: *“Džennetske bašče”* i *“Nur al yaqin fi usul al din” (Svjetlo istinske spoznaje o temeljima vjere)* u kojem je obradio najvažnija djela drugih učenjaka iz oblasti akaida.

U djelu *“Temelji mudrosti o uređenju svijeta”* Pruščak govori o temeljima islamske politike, utvrđuje slabosti jednog globalnog carstva, koje se prostiralo na tri kontinenta, te je ponudio prijedloge šta to treba popraviti kako bi se carstvo očuvalo.

Kjafijino djelo o uređenju države i društva *“Usul-ul-hikem fi ni-zamil-alem”* preveo je još 1824. godine na francuski jezik poznati francuski orijentalista Joseph Héliodore Garcin de Tassy. Pruščak je umro 1616. godine i sahranjen je u posebnom turbetu uz svoju zadužbinu.

U svom rodnom mjestu podigao je džamiju, medresu, mekteb, han, vodovod i dr. Popravio je Ajvaz-dedin vodovod, sagradio turbe nad Ajvaz-dedinim mezarom i popravio džamiju Bajazidiju na prusačkom gradu. Tom prilikom iznad vrata ove džamije postavio je kamenu ploču sa tarihom. Nakon rušenja džamije tarih je prenesen u Kjafijino turbe gdje se i danas nalazi. Ova levha je veličine 1m x 0,38m (dimenzije teksta su 19 x 84&nbsp;cm). U veoma lijepoj nesh kaligrafiji unesen je u dva eliptična polja tekst sa datumom i imenom Hasan Kjafije. Prema natpisu sa levhe Pruščakova džamija je podignuta 1607. godine.

## Opis 
Džamija Hasana Kjafije u Pruscu pripada tipu jednoprostornih džamija sa drvenom munarom koja izlazi iz džamijskog krova. Vanjske dimenzije džamije sa trijemom su 15,30x8,80 m. Drvena osmougaona munara džamije postavljena je u krovu desno od ulaza u džamiju. Munara je jednostavnog oblika bez ukrasa.

Medresa (srednja i viša škola u kojoj se sticalo vjersko i šerijatsko pravno znanje kao i poznavanje orijentalnih jezika) Hasana Kjafije izgrađena je 1612. godine. Pripada tipu medresa koje sadrže samo predavaonicu (dershanu). Namijenjene su samo učenicima koji stanuju u istom mjestu. U Bosni i Hercegovini postaojale su samo dvije takve medrese: Hasan Kjafijina u Pruscu i tzv. dershana u Stocu, koja je srušena.

Turbe Hasana Kjafije Pruščaka, prislonjeno uz Kjafijinu medresu, pripada mauzolejima otvorenog tipa.

Mekteb uz džamiju, nepoznatog datuma izgradnje, srušen je 1940. godine. Obnovljen je nakon Drugog svjetskog rata i opet srušen u periodu 1992-1995. godine. 2006. godine izgrađen je potpuno novi, dimenzija 8x9 m.

## Literatura 
* Andrej Andrejević, Islamska monumentalna umetnost XVI veka u Jugoslaviji – kupolne džamije, izdanje Filozofski fakultet u Beogradu, Institut za istoriju i umetnost, Srpska akademija nauka i umetnosti, Balkanološki institut, Beograd, 1984. 
* Husein Čepalo, Prusac- historijski spomenici, DP «Naša riječ», Zenica, 1990.
* Evlija Čelebija, Putopis, Izdavačko preduzeće «Sarajevo Publishing», Sarajevo, 1996.
* Madžida Bećirbegović, Prosvjetni objekti islamske arhitekture u Bosni i Hercegovini, Separat iz Priloga za orijentalnu filologiju XX-XXI, Sarajevo, 1974, 320.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Džamije u Donjem Vakufu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Donjem Vakufu