open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ried im Innkreis

**Ried im Innkreis** (*Ried u okrugu Inna*) jeste austrijski grad, smješten 80-ak kilometara zapadno od Linza i 60 kilometara sjeveroistočno od Salzburga, u pokrajini Gornjoj Austriji. Glavno sjedište okruga Ried im Innkreis nalazi se u ovom gradu. Grad tradicionalno pripada Innviertelu i poslije Braunaua drugi je najveći grad u ovoj regiji.

Ried se prvi put spominje 1150. godine. Status grada dobio je 1857.

## Historija 
Historija grada počinje u 12. vijeku. Prije toga okolinu Rieda su naseljavali Kelti. U samom gradu ne postoje nikakvi arheološki nalazi iz ovog vremena. U 15. p. n. e. Rimljani su osvojili Innviertel i Riedovski kraj postaje dio provincije *Noricum*.
U jednoj knjigi pisanoj u *Stift Reichersberg*, u današnjem okrugu Ried im Innkreis, spominje se *Wernhard de Riede 1145*, što je i prvo spominjanje imena *Ried*. *Gutshof Riede* (Imanje Riede) spominje se 1150. godine. Oko 1180. spominje se u jednoj povelji *Bürger von Riede* (Građani Riedea). Iz ove povelje može se izvesti prvo naselje na današnjem području grada.
Od osnivanje Vojvodine Bavarske, Ried im Innkreis bio je bavarski. Konflikti između Austrije i Bavarske nisu bili neobični. U ratu za špansko naslijeđe dinastija Hasburg okupirala je ovaj kraj. Poslije mira u Trešenu, cijeli Innviertel službeno je pripao Austriji. Tokom Napoleonskih ratova, Bavarska opet preuzima kontrolu nad Riedom i Innviertelu. Dana 8. oktobra 1813. Bavarska mijenja stranu i pripaje se alijansi protiv Napoléona. Poslije sporazuma u Münchenu 1816, Ried im Innkreis konačno se pripaja Austriji.
Tokom Drugog svjetskog rata Riedu nisu nanesena veća uništenja. 3. maja 1945, američke snage su zauzele grad. Grad je postao dio američke okupacijske zone.

## Stanovništvo 
85,9% stanovništva posjeduje austrijsko državljanstvo. 14,1% nisu Austrijanci. Najveći udio stranaca je iz bivše Jugoslavije (36,9%). Iza njih su još Turci (30,3%) i Afrikanci (2,8%).

## Reference 
## Literatura 
* 
* 

Kategorija:Gradovi u Gornjoj Austriji
Kategorija:Okrug Ried im Innkreis
Kategorija:Ried im Innkreis
Brezovica pri Metliki

[mini|280px|[Slovenija|Slovensko-hrvatska granica na području Brezovice pri Metliki]]
**Brezovica pri Metliki** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Metlika, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Metlika.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Brezovica pri Metliki je imala 70 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1953. iskazivano pod imenom **Brezovica**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Dobravice

**Slovenija**:

* Dolnje Dobravice, naselje u općini Metlika, regija Jugoistočna Slovenija
* Gornje Dobravice, naselje u općini Metlika, regija Jugoistočna Slovenija
Za Kalvarijo

mini|280px|Za Kalvarijo, šuma
**Za Kalvarijo** je naseljeno mjesto u sastavu gradske općine Maribor, regija Podravska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Maribor.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Za Kalvarijo je imalo 157 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Maribor - St. Barbaras Church (8664781275).jpg|pogled prema Mariboru
Datoteka:Maribor - St. Barbaras Church (8664824721).jpg|krajolik
Datoteka:Maribor - St. Barbaras Church (8665926150).jpg|krajolik
Datoteka:Sveta Barbara, Kalvarija, znotraj.jpg|unutrašnjost crkve

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Podravskoj regiji
Drage (Metlika)

**Drage** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Metlika, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Metlika. Drage su se do kraja Drugog svjetskog rata nalazile u Hrvatskoj, a zatim su priključene Sloveniji.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Drage su imale 29 stanovnika.

### Narodnosni sastav
### Popis 1910.
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Ljiljan (novine)

***Ljiljan*** je bio bosanskohercegovački nedjeljni politički i kulturni magazin. Kao osnivač se navodi stranka SDA (Stranka Demokratske Akcije). Prema Nedžadu Latiću uzor je bio list *Pravda* Mehmeda Spahe.  Nasljeđuje časopis *Muslimanski Glas*, koji je bio zvanični bilten stranke. Promjenom imena mijenja se i urednička politika, gdje su isticani politički stavovi, bliski SDA-u.
Prvi broj izdat je 31. augusta 1992. godine, nakon gašenja časopisa *Muslimanski glas*. Pokretanje i štampanje se obavljalo u Zagrebu da bi se krajem rata redakcija prebacila u Sarajevo. Publikacija je objaljivana u Federaciji BiH i inostranstvu. Tiraž se kretao oko 60.000 primjeraka, od čega otpada 85% na inostranstvo. Na samom početku u podnaslovu časopisa je stajao tekst "List za slobodnu Bosnu i Hercegovinu", što se kasnije promijenilo u "BH.politicki magazin“. Časopis se bavio bošnjačkim nacionalnim pitanjima i politika u BiH. Osim političkih objavljivani su tekstovi iz kulture, biznisa itd. Prvi urednik bio je Džemaludin Latić. Magazin je prestao s radom u martu 2005.

## Kolumnisti
*Mustafa Spahić

## Reference 
Kategorija:Novine u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Novine u Sarajevu
Tumuli kod Blatačkog jezera

**Tumuli kod Blatačkog jezera** su dio kulturnog pejsaža  Blatačko jezero sa dijelom kanjona rijeke Rakitnice, zajedno sa nekropolama stećaka i nišana. Naselje Blace nalazi se u općini Konjic, Bosna i Hercegovina. Kulturni pejsaž je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

Naselje Blace nalazi se na visoravni ispod planine Bjelašnice, gdje su  još i naselja Čuhovići i Vrdolje. Nadmorska visina naselja je 1215 m, geografska dužina 43° 37′ 1.2″, geografska širina 18° 07′ 1.2″, a administrativno pripada općini Konjic od koje je udaljeno oko 12&nbsp;km vazdušne linije u pravcu jugoistoka.  Na sjeveroistočnoj strani naselja leži Blatačko jezero, čija je nadmorska visina  1156 m.

Tumuli nalaze se na više lokaliteta, pretežnim dijelom kraj puta koji iz Vrdolja ide prema Umoljanima i Čuhovićima, kao i pored puta koji spaja Čuhoviće i Blace.
* četiri tumula i nekropola sa 15 stećaka na lokalitetu Kosan-krst; 
* tumul i nekropola sa 12 stećaka na lokalitetu Viš stijena; promjer tumula je 3 do 5m i visine 2 do 3m.
* tumul i nekropola sa tri stećka na lokalitetu Bubaluša; tumula je prečnika do 3m i visine od 0,5 do 1m.
* prahistorijska grobna gomila i osamljeni stećak na lokalitetu Komadinov do; na ovom lokalitetu nalazi se prahistorijska grobna gomila dimenzija r=830&nbsp;cm, h=150&nbsp;cm  na kojoj je smješten stećak u formi sanduka

Gromile na istaknutim brežuljcima su mnogo većih dimenzija i imaju svoja posebna imena, npr: Kiridžijska gromila, Straža, Velika gromila. 
## Literatura 
Pavao Anđelić, Historijski spomenici Konjica i okoline, Konjic, 1975, 34, 35.
## Reference 
Kategorija:Tumuli u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Konjic
Rustem-paša Opuković

mini|473x473piksel|Crtež Rustema-paše iz 16. stoljeća
**Rustem-paša Opuković** (osmanlijski turski: رستم پاشا, turski: Rüstem-paşa) bio je osmanlijski državnik, vojskovođa i veliki vezir. Rođen je oko 1500, a umro u Istanbulu 10. jula 1561.

## Biografija 
Rustem-paša potječe iz bosanske porodice Opuković, koja je živjela na području Sarajeva, ili iz hrvatske porodice koja je živjela u blizini Skradina. Najstariji je sin Mustaj-bega Opukovića i brat kapudan-paše Sinan-paše i mostarskog namjesnika Karađoz-bega. Imao je i jednu sestru po imenu Nefisa. Odlaskom u Istanbul stekao je zavidnu karijeru. Dana 26. novembra 1539. oženio se s Mihrimah, kćerkom sultana Sulejmana. I prije nego što je prvi put imenovan velikim vezirom obavljao je visoke dužnosti. Bio je begler-beg Dijarbakira, zatim Anadolije, a velikim vezirom prvi put imenovan je 1553. Na toj funkciji ostao je do sljedeće godine. Ubrzo je ponovo imenovan velikim vezirom, naslijedivši na toj funkciji Kara Ahmed-pašu. Drugi mandat trajao mu je do smrti 1561, a na toj funkciji naslijedio ga je još jedan Bošnjak, Semiz Ali-paša. Jedan broj historičara opisuje ga kao pohlepnog i bolesno ambicioznog, a drugi potpuno suprotno, govoreći da je riječ o staloženom i bogobojaznom čovjeku. Jedan od najvećih razloga zbog kojih je ličnost Rustem-paše kontroverzna jest činjenica da ga pristalice šehzade Mustafe (prije svih pjesnik Jahja Taslidžak) optužuju kao glavnog krivca za smrt tog Sulejmanovog sina. S druge strane, brojni historičari optužuju princa Mustafu da je sam kriv za svoju smrt jer je spremao svrgavanje svog oca te da je Rustem-pašina krivica u tim događanjima zanemariva.

## Porodica i zaostavština 
Sa sultanijom Mihrimah imao je troje djece: Ayşe Hümaşah Hanımsultan, Sultanzade Osman-beg, Sultanzade Mehmed-beg.

Iza sebe je ostavio brojne zadužbine, od kojih su najpoznatije džamija na trgu Eminonu u Istanbulu i džamija u Tekirdagu. U Istanbulu je dao sagraditi i dvije medrese.

I u svom zavičaju ostavio je brojne vakufe a svakako su najpoznatiji bezistan u Sarajevu poznat pod imenom Brusa bezistan te jedan most u Sarajevskom polju. Rustem-paša se smatra jednim od najbogatijih ljudi u historiji Osmanlijskog Carstva.

Umro je u Istanbulu i ukopan je u turbetu pored Šehzade džamije.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* Nazım Tektaş, ''Sadrâzamlar – Osmanlı'da İkinci Adam Saltanatı*, Çatı Kitapları, Istanbul, 2009.
* Suraiyah Faroqhi, *Subjects of the Sultan: Culture and Daily Life in the Ottoman Empire'', 2005.

Kategorija:Rođeni 1500.
Kategorija:Umrli 1561.
Kategorija:Paše
Kategorija:Veliki veziri Osmanskog Carstva
Jugorje (čvor)

**Slovenija**:

* Jugorje, naselje u gradskoj općini Novo Mesto, regija Jugoistočna Slovenija
* Jugorje pri Metliki, naselje u općini Metlika, regija Jugoistočna Slovenija
Mlake

**Slovenija**:

* Mlake (Metlika), naselje u općini Metlika, regija Jugoistočna Slovenija
* Mlake (Muta), naselje u općini Muta, regija Koruška
Podzemelj

[mini|280px|Podzemelj, rijeka [Kupa (slov. *Kolpa*)]]
**Podzemelj** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Metlika, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Metlika.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podzemelj je imao 139 stanovnika.

**Napomena**: *U 2002. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Gradac.*

## Galerija 

Datoteka:Gradaški mački na karnevalu mask na vodi 2010.jpg|"Gradaški mački", karneval na vodi
Datoteka:Gradaški mački 2009.JPG|"Gradaški mački"

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Hidroelektrana Mostar

mini|desno|350px|HE Mostar iz zraka
**Hidroelektrana Mostar** nalazi se na rijeci Neretvi, u općini Mostar, Bosna i Hercegovina. Puštena je u rad 1987. Nalazi se na oko 3,73&nbsp;km uzvodno od Mostara.

Izgrađena je kao posljednja u nizu elektrana na Neretvi u sklopu projekta *Srednja Neretva* iz 1953. Za vrijeme rata bila je potpuno uništena, da bi nakon njega bila sanirana i ponovno puštena u pogon 1997.

### Brana i akumulacija 
Brana je kombinovanog tipa s dvije konstruktivne i funkcionalne cjeline:
* Betonska gravitaciona brana visine 44 metra sa mašinskom halom u koritu Neretve i evakuacionim blokom u desnom boku.  Najniža kota temeljenja je 37,00 m. n. m, a kruna brane je na koti 81 m. n. m. Evakuacija velikih voda je riješena s tri prelijevna polja ukupne propusne moći 3070 m3/s i temeljnim ispustom kapaciteta 180 m3/s. Od podzemnih objekata na ovoj hidroelektrani, izveden je kombinovani protufiltracioni ekran, injekciona zavjesa, a ispod nasute brane je kombinacija zaštite s dijafragmom i manjim dijelom s injekcionom zavjesom.
* Nasuti dio brane u lijevom boku koji kružno prelazi u obrambeni nasip uzduž lijeve obale, dužine 2065 m.

Sa svojim akumulacionim bazenom korisne zapremine 6 370 000 m3, HE Mostar omogućava odgovarajući energetski režim rada uzvodne HE Salakovac.
## Tehničke karakteristike 
* tip: pribransko postrojenje
* broj agregata: 3
* instalirana snaga: (3x24MW), 72 MW
* srednja godišnja proizvodnja: 310 GWh
* tehnički minimum: 12 MW
* tip turbine: Kaplan K-5 400/Litostroj
* tip generatora: trofazni sinhroni/Končar
* zapremina akumulacije do kote maks. uspora: 10,92 hm3

## Reference 
Mostar
Kategorija:Mostar
Kategorija:Elektroprivreda Bosne i Hercegovine
Hidroelektrana Trebinje I

**Hidroelektrana Trebinje I** nalazi se na rijeci Trebišnjici, u općini Bileća, Bosna i Hercegovina. Dva agregata puštena su u rad 1968, a treći 1975. Nalazi se na oko 17&nbsp;km uzvodno od Trebinja.

## Akumulacija 
Hidroelektrana je pribranska i koristi vode akumulacionog Bilećkog jezera. Lučna brana Grančarevo dvostruko je zakrivljena sa perimetralnom fugom. Iskop temelja brane iznosi 230.000&nbsp;m3, a zapremina ugrađenog betona 376.000&nbsp;m3.

Evakuacija velikih voda u toku pogona vrši se otvorenim bočnim prelivom od dva polja sa dva segmentna zatvarača, koji je smješten na lijevom boku brane. Za eventualnu potrebu hitnog pražnjenja akumulacije može se koristiti i obilazni tunel na dnu desnog boka brane. Kroz tijelo brane prolaze 2 temeljna ispusta, svaki promjera 2,5 metara, simetrično postavljena na osovinu brane.

## Razvodno postrojenje 
Električna energija proizvedena u HE Trebinje I i HE Dubrovnik prenosi se sa po dva spojna dalekovoda na sabirnice 220 kV postrojenja Trebinje. Postrojenje 220 kV izgrađeno je sa dva sistema sabirnica po metodu miješanih faza. Spojno polje omogućuje zamjenu bilo koga prekidača u dalekovodnom ili transformatorskom polju. Sa dva dalekovoda u pravcu TS Mostar 3 i jednim u pravcu HE Perućica, postrojenje je povezano sa mrežom 220 kV, preko transormacija 400/220 kV sa autotransformatorom 400 MVA i 220/110 kV sa autotransormatorom 150 MVA sa mrežom 400 kV i mrežom 110 kV. U razvodnom postrojenju nalazi se centar tehničkog informacionog sistema Hidroelektrana Trebišnjica i čvorište radio i VF telekomunikacionih sistema.

## Karakteristike 
Mašinska hala nalazi se 35 metara nizvodno od brane od koje je dijeli samo plato 220 kV izvoda iz elektrane. Sastoji se iz turbinskog i generatorskog prostora, prostorija za difuzorske zatvarače, komande, montažnog platoa, kao i pomoćnih prostorija.
### Elektrana 
* broj agregata: 3
* instalirana snaga: 3 x60 MW (180 MW)
* tip turbine: Francis
* napon mreže: 220 kV
* srednja godišnja proizvodnja: 370 – 420 GWh

### Brana i jezero 
* građevinska visina 123 m  
* dužina po kruni 439 metara. 
* debljina u dnu 27 
* debljina na vrhu 4,60 metara.
* zapreminu akumulacije 1280 hm3
* površina, na koti normalnog uspora, 2764 ha.
* maksimalna denivelacija 52 m
* koncentracija pada 100 m.

## Reference 
Trebinje I
Kategorija:Trebinje
Rosalnice

mini|280px|Rosalnice, željeznička stanica
**Rosalnice** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Metlika, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Metlika.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Rosalnice su imale 386 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Rosalnice 18.10.13T2.jpg|najstarija od tri gotske crkve
Datoteka:Pri treh farah pri Metliki 1931.jpg|hodočasnici kraj "Tri Fare" 1931. godine

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Nacionalni parkovi u Jugoslaviji

Od proglašenja SFRJ 1943. godine do 1990. godine dvadestjedno područje proglašeno je nacionalnim parkom.

## Lista 
### B 
* Nacionalni park Biogradska gora 
* Nacionalni park Brijuni

### D 
* Nacionalni park Durmitor

### Đ 
* Nacionalni park Đerdap 

### F 
* Nacionalni park Fruška gora

### G 
* Nacionalni park Galičica

### K 
* Nacionalni park Kopaonik
* Nacionalni park Kornati
* Nacionalni park Kozara 
* Nacionalni park Krka

### L 
* Nacionalni park Lovćen

### M 
* Nacionalni park Mavrovo
* Nacionalni park Mljet

### P 
* Nacionalni park Paklenica
* Nacionalni park Pelister
* Nacionalni park Plitvička jezera

### R 
* Nacionalni park Risnjak

### S 
* Nacionalni park Skadarsko jezero 
* Nacionalni park Sutjeska

### T 
* Nacionalni park Tara
* Nacionalni park Triglav
Rode

mini|Bijela roda
**Rode** (lat. *Ciconiidae*) su porodica ptica iz reda rodarica (*Ciconiiformes*). To su visoke ptice dugog vitkog vrata i dugih nogu. Rep im je kratak a kljun dug i snažan.

## Sistematika 
Porodica *Ciconiidae* obuhvata 19 vrsta raspoređenih u šest rodova.

### Anastomus 
**Anastomus lamelligerus* Temminck, 1823
**Anastomus oscitans* Boddaert, 1783

### Ciconia 
**Ciconia abdimii* Lichtenstein, 1823
**Ciconia boyciana* Swinhoe, 1873
**Ciconia ciconia* Linnaeus, 1758 – bijela roda
**Ciconia episcopus* Boddaert, 1783 
**Ciconia maguari* Gmelin, 1789
**Ciconia nigra* Linnaeus, 1758 – crna roda
**Ciconia stormi* W. Blasius, 1896

### Ephippiorhynchus 
**Ephippiorhynchus asiaticus* Latham, 1790 – crnovrata roda
**Ephippiorhynchus senegalensis* Shaw, 1800

### Jabiru 
**Jabiru mycteria* Lichtenstein, 1819 – žabiru

### Leptoptilos 
**Leptoptilos crumenifer* Lesson, 1831 – marabu
**Leptoptilos dubius* Gmelin, 1789
**Leptoptilos javanicus* Horsfield, 1821

### Mycteria 
**Mycteria americana* Linnaeus, 1758
**Mycteria cinerea* Raffles, 1822
**Mycteria ibis* Linnaeus, 1766 – žutokljuna roda
**Mycteria leucocephala* Pennant, 1769

## Reference 
Kategorija:Ptice
Hidroelektrana Rama

**Hidroelektrana Rama** nalazi se na rijeci Rami, u općini Prozor, Bosna i Hercegovina. Puštena je u rad 1968.

## Brana i akumulacija 
Na temelju prikupljenih podataka, na mjestu gdje rijeka Rama, nakon dosta blagog toka Ramskom kotlinom, počinje ulaziti u kanjon, izgrađena je brana od nabačenoga kamena i gline. Uzvodna strana brane obložena je suhozidom na koji su dodane armirano betonske ploče. Temelji i bočne strane injektirane su cementnim mlijekom, kako bi se ostvarila što čvršća veza brane s prirodnim kamenim okolišem. Nakon izgradnje, bila je najveća brana tog tipa u Evropi. Nizom instrumenata ugrađenih na 400 mjernih mjesta stalno se prati ponašanje brane i okolnoga terena. Uporedo s gradnjom brane izgrađen je dovodni tunel promjera 5 m i dužine 9487 m.

Evakuacija velikih voda vrši se preko polukružnoga preliva na lijevom boku, tunelom promjera 5 m i dužine 148 m i temeljnoga ispusta.

Dubina jezera je od 70 m do 100 m. Dužina od brane do Varvare je 8&nbsp;km, a širina 4,6&nbsp;km. Površina Ramskoga jezera je različita, a zavisi od visine uspora. Maksimalna površina je 1 550 ha. Količina voda na maksimalnoj koti iznosi 487 000 000 m3. Jezero je polukružnoga oblika s mnogo zaliva.

## Tehničke karakteristike 
* tip: akumulacijsko-derivaciona
* broj agregata: 2
* instalirana snaga: (2x80MW), 160 MW
* srednja godišnja proizvodnja: 650 GWh
* tip turbine: Francis/Litostroj
* tip generatora: trofazni sinhroni/Končar

## Reference 
Rama
Kategorija:Prozor-Rama
Božakovo

mini|280px|Božakovo, unutrašnjost rimokatoličke crkve "Sv. Marija Magdalena"
**Božakovo** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Metlika, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Metlika.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Božakovo je imalo 129 stanovnika.

**Napomena**: *U 2021. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Božakovo** i Želebej.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Jugoistočna Slovenija
Hidroelektrana Grabovica

**Hidroelektrana Grabovica** nalazi se na rijeci Neretvi, u općini Jablanica, Bosna i Hercegovina. Puštena je u rad 1982. Nalazi se na oko 13&nbsp;km nizvodno od Jablanice.

## Akumulacija i brana 
Područje sliva rijeke Neretve s energetskog gledišta je jedno od najznačajnijih u Bosni i Hercegovini. Morfologija terena u području sliva i neravnomjerne padavine prouzrokuju u zimskom i proljetnom periodu nagle pojave velikih voda sa znatnim proticajima.

Akumulacija HE Grabovica nastala je izgradnjom betonske brane visoke 60 m i prostire se dužinom od oko 11&nbsp;km od brane u naselju Grabovica do odvodnih kanala HE Jablanica u naselju Jablanica. Akumulacija je izduženog oblika sa izrazito malom širinom, tako da se uglavnom nalazi u kanjonu Srednje Neretve.

Brana HE Grabovica je betonska gravitaciona brana. U tijelu brane  nalaze se 2 prelivna polja sa evakuacionim tunelima, temeljni ispust, dvije ulazne građevine, kontrolna galerija, te potrebni uređaji i instrumenti za tehničko osmatranje. Svi evakuacioni organi imaju zajedničku bučnicu za rasipanje energije.

Temeljni ispust služi za evakuaciju velikih voda i totalno pražnjenje akumulacije. Temeljni ispust je izveden u obliku tunela promjera 4,4 m i dužine 122 m koji je lociran ispod montažnog platoa na lijevom boku brane sa ispuštanjem vode u zajedničku bučnicu.

Radi obezbjeđivanja sigurnosti brane, održavanja objekata  i preljevnih organa u funkcionalnom stanju, vrši se uklanjanje i zbrinjavanje plutajućeg čvrstog otpada koji se nakupi na profilu brane (aktivnosti se provode po potrebi i u normalnom režimu rada elektrane).

Plutajući čvrsti otpad akumulira se u akumulaciji kao rezultat djelovanja lokalnih zajednica, privrednih subjekata u okruženju i stanovnika, te njihovog odnosa prema okolini i vodi, kao i bujičarskih efekata vodotoka koji gravitiraju prema akumulaciji. Ovaj otpad nije rezultat proizvodnog procesa niti drugih aktivnosti u hidroelektranama, a hidroelektrane ne mogu uticati na njegovo nastajanje u bilo kojoj formi.

## Karakteristike 
* Tip objekta - pribranska  sa gravitacionom betonskom branom  visokom 60 m. Elektrana je preko 220 kV razvodnog postrojenja priključena na elektroenergetski sistem Bosne i Hercegovine.
* broj agregata: 2
* instalirana snaga: 117 MW
* tip turbine: Kaplan/Litostroj
* generator: Končar
* srednja godišnja proizvodnja: 334 GWh

## Reference 
Grabovica
Kategorija:Jablanica
Kategorija:Elektroprivreda Bosne i Hercegovine
Kenan Kodro

**Kenan Kodro** (rođen 19. augusta 1993) jest bosanskohercegovački nogometaš i član bosanskohercegovačke reprezentacije. Trenutno nastupa za špansku Osasunu na poziciji napadača.

## Karijera 
Kenan Kodro je rođen 19. augusta 1993. u San Sebastiánu. Igrao je u omladinskim selekcijama Real Sociedada u periodu od 2011. do 2014. gdje je zabilježio i nekoliko nastupa za B ekipu Real Sociedada. Na posudbi je proveo jednu sezonu u Laguni Onak nakon koje se vratio u San Sebastián i nastavio igrati za B ekipu Real Sociedada. U julu 2014. Kenan Kodro je prešao u B ekipu Osasune te je zabilježio nekoliko nastupa u četvrtoj ligi. Mjesec dana poslije Kenan Kodro  je zaigrao i za prvi tim Osasune. Za prvi tim Osasune debitovao je 23. augusta 2014. u prvenstvenoj utakmici protiv B ekipe Barcelone u drugoj ligi. U utakmici protiv Tenerifa 18. oktobra Kenan Kodro je postigao i svoj prvi profesionalni gol.

## Reprezentacija 
U prijateljskoj utakmici u Elbasanu između domaćina Albanije i Bosne i Hercegovine odigrane 28. marta 2017. Kenan Kodro je zabilježio svoj prvi nastup za nacionalnu selekciju Bosne i Hercegovine. Kenan Kodro, inače sin bivšeg reprezentativca i selektora Bosne i Hercegovine Mehe Kodre je na taj način debitovao protiv Albanije kao i njegov otac 21 godinu prije.

**Nastupi za reprezentaciju:**

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 
* Kenan Kodro na transfermarkt.com 

Kategorija:Rođeni 1993.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, San Sebastián
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Nogometaši Osasune
Kategorija:Nogometaši Grasshoppera
Kategorija:Nogometaši Real Zaragoze
Kategorija:Nogometaši Mainza 05
Kategorija:Nogometaši Athletic Bilbaa
Kategorija:Nogometaši Real Valladolida
Kategorija:Nogometaši Ferencvárosija TC
Kategorija:Nogometaši Real Sociedada
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 21. vijeka
Snježna čaplja

[mini|262px|Snježna čaplja u lovu, [Daytona Beach, FL]]
**Snježna čaplja** (*Egretta thula*) je vrsta male bijele čaplje. Veoma je slična evropskoj maloj bijeloj čaplji. Odrasle jedinke obično narastu do 61&nbsp;cm i teže oko 375 g. Nastanjuje veći dio Južne Amerike i Centralnu Ameriku, a u Sjevernoj Americi je stalni stanovnik obale Atlantika do Virginije na sjeveru te obale Pacifika od centralnog dijela Kalifornije prema jugu. Snježna čaplja se gnijezdi u kolonijama na izoliranim mjestima sa gustom vegetacijom. Tokom sezone parenja, žuti dio kljuna ispred očiju odraslih jedinki, poprima tamno-crvenu boju, a na potiljku se pojavljuje krijesta. Hrane se ribama, rakovima, insektima, malim gmizavcima, žabama, puževima i crvima. Plijen love u plitkoj vodi. Na IUCN Crvenoj listi ugroženih vrsta stavljena je u kategoriju IUCN 3.1 – najmanji stepen zabrinutosti (LC).

## Reference 
Kategorija:Ptice
Brezje (Mozirje)

**Brezje** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Mozirje, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Brezje su imale 257 stanovnika.

**Napomena**: *U 1955. povećano za naselje **Prečna** koje je ukinuto. U 1988. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Mozirje. U 2017. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Brezje** i Dol–Suha (općina Rečica ob Savinji).*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Velika nagrada Kine 2017.

**Velika nagrada Kine 2017.** (službeno poznata kao **"2017 FORMULA 1 HEINEKEN CHINESE GRAND PRIX"**) automobilska je trka Formule 1 koja se održava 9. aprila 2017. na stazi Shanghai International Circuit u Šangaju, u Kini. Ovo je druga trka u sezoni 2017., i ujedno i 14. trka za Veliku nagradu Kine.

Lewis Hamilton osvojio je drugi pol poziciju ove sezone, šestu u Kini i 63. u karijeri. Vozač Mercedesa Hamilton došao je do pete pobjede na VN Kine, prvu ove sezone i 54. u karijeri. Drugo mjesto zauzeo je Sebastian Vettel u Ferrariju, dok se na trećem stepeniku pobedničkog postolja našao vozač Red Bulla Max Verstappen.

## Kvalifikacije (subota) 
: Grosjean i Palmer - kazne od 5 mjesta - nepoštivanja žutih zastava.
: Giovinazzi - kazne od 5 mjesta - zamjena mjenjača.

## Utrka (nedjelja) 
## Rangiranje nakon utrke
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je u prvih 5 pozicija uključen plasman za oba seta.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 54. pobjeda za Lewis Hamilton.

### Konstruktori 
* 65. pobjeda i 150. trka za Mercedes.

## Vanjski linkovi 
*  formula1.com – Rezultati kvalifikacija
*  formula1.com – Rezultati utrka
*  statsf1.com - detalji utrke

Kina
2017
Kategorija:2017. u Kini
Dobrovlje

**Slovenija**:

* Dobrovlje (Braslovče), naselje u općini Braslovče, regija Savinjska
* Dobrovlje (Zreče), naselje u općini Zreče, regija Savinjska
* Dobrovlje pri Mozirju, naselje u općini Mozirje, regija Savinjska
Dol (Gornji Grad)

**Dol** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Gornji Grad, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dol je imao 31 stanovnika.

**Napomena**: *U 2005. smanjeno za dio naselja koji je spojen sa naseljima Šmiklavž i Tirosek u novo samostalno naselje Nova Štifta.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Dol–Suha

**Dol–Suha** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Rečica ob Savinji, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dol–Suha je imalo 167 stanovnika.

**Napomena**: *U 2016. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Dol–Suha** i Prihova (općina Nazarje). U 2017. izvršene su manje razmjene teritorija između naselja Brezje (općina Mozirje) i **Dol–Suha**, te **Dol–Suha** i Radegunda (općina Mozirje).*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Florjan (čvor)

**Slovenija**:

* Florjan, naselje u općini Šoštanj, regija Savinjska
* Florjan pri Gornjem Gradu, naselje u općini Gornji Grad, regija Savinjska
Čreta pri Kokarjah

**Čreta pri Kokarjah** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Nazarje, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Čreta pri Kokarjah je imala 18 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1955. iskazivano pod imenom **Čreta**, a od 1955 do 1990. pod imenom **Čreta pri Kokarju**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Brdo (Nazarje)

**Brdo** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Nazarje, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Mozirje. Kao samostalno naseljeno mjesto, Brdo postoji od 1994. godine. Nastalo je podjelom bivšeg naselja Homec–Brdo na dva nova naselja **Brdo** i Homec.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Brdo je imalo 42 stanovnika.

**Napomena**: *U 1994. nastalo podjelom bivšeg naselja Homec–Brdo.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Grušovlje (čvor)

**Slovenija**:

* Grušovlje, naselje u općini Rečica ob Savinji, regija Savinjska
* Spodnje Grušovlje, naselje u općini Žalec, regija Savinjska
* Zgornje Grušovlje, naselje u općini Žalec, regija Savinjska
Homec–Brdo

**Homec–Brdo** je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Rečica ob Savinji, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Mozirje. 1994. godine, naselje je ukinuto i podijeljeno na dva nova naselja Brdo (općina Nazarje) i Homec (općina Rečica ob Savinji).

## Stanovništvo
**Napomena**: *U 1953. povećano za naselje **Bela** koje je ukinuto. U 1994. ukinuto i podijeljeno na dva nova samostalna naselja Brdo i Homec.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Violeta (kompanija)

**Violeta d.o.o. Grude** je bosanskohercegovačko preduzeće koje se bavi proizvodnjom higijenskih proizvoda. Osim toga, Violeta se bavi distribucijom i uvozom higijenskih i prehrambrenih proizvoda u Bosni i Hercegovini.

Violeta je vodeći lider na tržištu higijenskih proizvoda u Bosni i Hercegovini, a jedna od vodećih kompanija na tržištu higijenskih proizvoda u zemljama regiona.

## Historija 
Violeta d.d. Grude je osnovano 2001. godine otvaranjem tvornice za proizvodnju toaletnog papira i kuhinjskih ručnika. U narednim godinama, Violeta je u svoj sortiman posepeno uvela nove proizvode. Tako je 2005. godine Violeta u svoj asortiman uvela pelene i 2007. godine higijenske i dnevne uloške sa vlažnim maramicama.

Godine 2009. Violeta je postala lider na tržištu higijenskih proizvoda Bosne i Hercegovine i svoj udio povećao na više od rekordnih 50%.

Godinu dana kasnije, 2011. godine Violeta je uvela ISO standard kvalitete, što joj je povećao udio na tržištu higijenskih proizvoda.

Godine 2011. Violeta je počela investirati u tržište Hrvatske, pa je te godine otvorila pogon za proizvodnju higijenskih proizvoda u Svetom Ivanu Zelini, nedaleko od Zagreba. Sljedeće godine Violetini kuhinjski ručnici *Teta Violeta* su postali najprodavaniji u Hrvatskoj. 
[mini|288x288piksel|Reklama "Violete" na zgradi Prirodno-matematičkog fakulteta u [Sarajevo|Sarajevu]]
Četiri godine kasnije, Violeta je investirala u dva strateška projekta. Prva investicija je uvođenje deterdženta u asortiman, čime je Violeta nakon tuzlanske Dite postala drugi proizvođač deterdženata u Bosni i Hercegovini. Druga investicija je uvođenje japanske tehnologije u Violetin pogon za proizvodnju pelena u Grudama, čime je taj pogon postao prvi u evropi sa tom novom tehnologijom.

Godine 2016. Violeta je prestigla Procter&Gamble-ovi brend *Pampers* na bosanskohercegovačkom tržištu pelena, čime je sa 49% udjela (Procter&Gamble imaju 38%) Violeta postala lider na tom tržištu.

Godinu dana kasnije, 2017. godine Violeta je sa austrijskim trgovinskim lancem *Spar* postigla dogovor, čime će od aprila 2017. godine Violetini proizvodi biti dostupni tržištu Austrije.

## Distribucija 
Osim proizvodnje, Violeta se bavi i distribucijom prehrambenih i higijenskih proizvoda, te predstavlja njihov ekskluzivni zastupnik na tržištu.

Ti brendovi su:
* Ferrero
* Barilla
* Mulino Bianco 
* Pik
* Paladin
* Frico
* Ehrmann
* TAK
* Victoria
* Trenton
* Viotros
* Master Martini
* Saint Louis
* Evian
* Filiz
* Cirio
* Pietro Coricelli

## Reference 
Kategorija:Kompanije u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Kompanije osnovane 2002.
Gradine na Glamočkom polju

**Gradine na Glamočkom polju** su skupina ilirskih građevinskih objekata, smještenih uglavnom na zadnjim izdancima brda uz rub polja i to najčešće na uzdignutim, prirodno zaštićenim i strategijski pogodnim mjestima na obodu Glamočkog polja. Zajedno sa Duvanjskim i Livanjskim poljem, ovo područje pripadalo je plemenu Dalmati, sa jasnom granicom na sjevernim obroncima u Glamočkom polju.  
## Arheologija 
Polja u jugozapadnoj Bosni istraživana su od 1973. godne. Na ova tri polja obavljena su iskopavanja na 17 gradina i ukupno je registrovano 107 gradina, od toga 34 na Glamočkom polju.: Stekerovci, Hotkovci, Maslina strana, Velika gradina Laškovica, Mala gradina Laškovci, Velika gradina Prijami, Mala gradina Prijami, Reljina gradina, Rajićke,  Dubrave, Isakovci, Devića glavica, Skucani, Vidimlije, Karaizovci, Šiljak, Lice, Blagodija, Jukavac, Mareljića gradina, Gradina u Podgradini, Rajan, Rudići, Mali Ozen, Veliki Ozen, Soldatova gradina, Gradina nad Šumnjacima, Gradinica nad Šumnjacima, Gradina kod Vagana, Veliki Obljaj – Gradina I, Veliki Obljaj – Gradina II, Gradina Mali Obljaj.

### Reljina gradina 
Na prelasku bronzanog u željezno doba dolazi do gradnje gradina i na Glamočkom polju, jer dolazi do povećanja stanovništva jugozapadne Bosne dolaskom iz srednje Bosne. 
Najznačajnija je Reljina gradina, koja ima snažne zidove i veliko podgrađe, najstarije na prostoru Dalmata. Nalazi se na niskoj glavici u samom polju, okružena većim brojem gradina koje su služile za njeno obezbjeđenje.
Sa južne strane gradina je imala prirodnu zaštitu u vidu strme padine, a sa sjeverne strane su vidljivi ostaci snažnog kamenog bedema.

Nađeno je mnoštvo keramičkih fragmenata rađenih slobodnom rukom koji su pripadali koničnim zdjelama i bikoničnim peharima, kameni satirači i kolutovi, dijelovi žrvnjeva i mnoštvo životinjskih kostiju. Keramički materijal pokazuje dosta srodnosti sa materijalom iz gradine Pod kod Bugojna i susjednih gradina na Duvanjskom polju. Život u gradini trajao je i u Latenskom periodu (mlađe željezno doba, Lat.A).

## Literatura 
## Reference 
Kategorija:Glamoč
Glamočko polje
Ljubija (čvor)

**Bosna i Hercegovina**:

* Ljubija, naselje u općini Prijedor
* Ljubija (rijeka) ili *Rika*, rijeka u sjeverozapadnom dijelu zemlje, lijeva pritoka Sane

**Slovenija**:

* Ljubija (Mozirje), naselje u općini Mozirje, regija Savinjska
* Ljubija (rijeka u Sloveniji), jedna od izvornih pritoka rijeke Ljubljanice, duga 3&nbsp;km
Loke pri Mozirju

**Loke pri Mozirju** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Mozirje, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Loke pri Mozirju su imale 305 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1955. iskazivano pod imenom **Loke**. U 1988. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Mozirje.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Logarska Dolina (višeznačna odrednica)

**Slovenija**:

* Logarska dolina, planinska dolina i zimski sportsko-turistički centar u Kamniško-savinjskim Alpima
* Logarska Dolina, naselje u općini Solčava, regija Savinjska

## Također pogledajte
* Dolina (višeznačna odrednica)
Hidroelektrana Peć Mlini

**Hidroelektrana Peć Mlini** izgrađena je u istoimenom naselju na području općine Grude. Puštena je u rad 2005.

Za rad hidroelektrane koriste se vode rijeke Matice (Trebižat), koja ponire kod Drinovaca na krajnjem i najnižem jugoistočnom dijelu Imotskog polja. Uz taj ponor izgrađen je tunel. Metalnim zatvaračima regulira se protok vode, što je dovelo do stvaranja vještačkog jezera (kompenzacijski bazen Nuga), korisnog volumena 800.000 m3.

Osim proizvodnje električne energije iz mini hidroelektrane snage 2 × 15,88 MW, projektom je predviđeno i poboljšanje uvjeta za poljoprivrednu proizvodnju i odbranu od poplava. Pri izgradnji nije bilo iseljavanja u području bazena Nuga i potopljeno je vrlo malo obradive zemlje.

Jezero se još radi. Nedostatak vode najveći je problem, a uz se otvaraju i novi ponori, koji utječu na nestajanje vode. Dovodni tunel je armiranobetonski, potkovičastog oblika, prečnika 3,6 m, dužine 1.538 m. Vodna osmougaona komora na kraju je dovodnog tunela, odnosno na početku tlačnog cjevovoda.

Mašinska hala i rasklopno postrojenje (SF6) smješteni su na platou na lijevoj obali Tihaljine (Trebižat). Rasklopno postrojenje nazivnog je napona 110 kV, FIS SF6 sa četiri polja, dva dalekovodna i dva transformatorska polja.

## Karakteristike 
* Broj agregata: dva   
* Instalirana snaga: 2 × 15,3 MW 
* Instalirani protok: 2 × 15 m3/s 
* Tehnički minimum: 4,668 MW 
* Srednja godišnja proizvodnja: 82 GWh
* Tip turbine: Francis FvT-1.22/248-13/Litostroj 
* Proizvođač: Litostroj

## Reference 
Peć Mlini
Kategorija:Grude
Podveža

mini|280px|Podveža, *Molička planina*, rimokatolička kapela "Sv. Ciril i Metod"
**Podveža** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Luče, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podveža je imala 142 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Refuge Kocbekov dom.jpg|planina *Korošica*, Kocbekov dom
Datoteka:Lučka Baba, versant sud-est.jpg|pogled sa Korošice na planinu *Lučka baba*
Datoteka:Molička - ovce3.jpg|*Molička planina*, ovce
Datoteka:Dleskovška planota - kažipot.jpg|plato *Dleskovec*, putokaz

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Prihova

**Slovenija**:

* Prihova (Nazarje), naselje u općini Nazarje, regija Savinjska
* Prihova (Oplotnica), naselje u općini Oplotnica, regija Podravska
Primož

* Primož (ime), slovensko muško ime

**Slovenija**:

* Primož (Sevnica), naselje u općini Sevnica, regija Posavska
* Primož pri Ljubnem, naselje u općini Ljubno, regija Savinjska
* Primož pri Šentjurju, naselje u općini Šentjur, regija Savinjska

## Također pogledajte
* Sveti Primož
Pusto Polje

mini|280px|rijeka Dreta na toku kraj Pustog Polja
mini|280px|Pusto Polje, poplavna ravnica na desnoj obali rijeke Drete
**Pusto Polje** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Nazarje, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Pusto Polje je imalo 97 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Podvolovljek

mini|280px|Podvolovljek, rimokatolička crkva "Sv. Anton Hermit"
**Podvolovljek** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Luče, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podvolovljek je imao 218 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Volovljek8-gw16082009.jpg|prijevoj "Volovljek" na cesti prema Kamniku
Datoteka:Spomenik borcem XIV. divizije - Podvolovljek - IMAG1711.jpg|partizanski spomenik
Datoteka:Podvolovljek Slovenia - Martincek.jpg|zaselak *Martinček*
Datoteka:Podvolovljek Slovenia - Obcir.jpg|zaselak *Obcir*
Datoteka:Podvolovljek Slovenia - Podpecnik.jpg|zaselak *Podpečnik*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Diluntum (Stolac)

**Diluntum** je naziv rimskog naselja, na području ilirskog plemena Daorsi, koji se nalazio na mjestu današnjeg Stoca, Bosna i Hercegovina.

Nakon sloma Ilirskog kraljevstva 168. godine p.n.e, ilirsko pleme Daorsi dolazi pod politički uticaj Rima, a 135. godine postaje dio Carstva, kao *peregrinska civitas* (župa). Nakon toga, moćno pleme Dalmati, nastupaju neprijateljski prema Daorsima, da bi im u periodu 49-45. p.n.e razorili njihov monumentalni grad Daorson. Kasnije nikad nije došlo do obnove grada na Gradini u Ošanjićima. Daorsi su izgradili novi centar, Diluntum, koji nastavlja kontinuitet Daorsona, ali za koji se dugo nije znala ubikacija.

Municipalni status naselje dobiva za vrijeme cara Hadrijana (117-138). U kasnoj antici se spominje municipium Dellontinum, kao dio biskupije Sarsiterensis, kada je već rimska vlast propala. Tako je današnji Stolac sa svojom okolinom pravi nasljednik daorskog Diluntuma.

## Arheologija 
Arheolog Ćiro Truhelka otkopao je 1892. godine u jugozapadnom dijelu Stoca, u mahali Podgrad, pored katoličke crkve, više rimskih građevina: tri stambene zgrade, jedan termalni pogon, dok za zgradu sa mozaicima nije bilo moguće odrediti namjenu. Po pečatima na uvoznim ciglama, urbano naselje nastalo je u ranom periodu rimske vlasti. Prema položaju, i arhitektonskoj strukturi građevina, radilo se o urbanom naselju, poslije Narone najvećem u donjem toku Neretve. Na osnovu epigrafskih natpisa, od kojih je jedan sa municipalnom formulom i tri beneficijarska natpisa utvrđeno je da se radi o daorskom naselju Diluntum iz rimskog perioda. To potvrđuju i hodološki elementi. Od Stoca do Narone je 36&nbsp;km, koliko se navodi i u rimskim dokumentima.

### Mozaici 
Prema motivima i stepenu očuvanosti posebno se izdvajaju mozaici iz Stoca, kojih je ukupno sedam. Po svojoj izvedbi i motivu ističu se:
* mozaik sa prikazom Minotaura, 
* mozaik sa prikazom personikacije godišnjih doba. 
* mozaika sa centralnim motivom osmerougla  i predstavama tigra, leoparda, lava, vepra i kozoroga
* mozaik rađen bijelim, crnim, sivim i crvenim teserama, sa očuvanim detaljima delfina i jastoga, koji do danas nije publiciran.

## Literatura 
* Alojz Benac-Đuro Basler-Borivoj Ćović-Esad Pašalić-Nada Miletić-Pavao Anđelić -Sarajevo, 1966- KULTURNA ISTORIJA BOSNE I HERCEGOVINE 
* Adnan Busuladžić, Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 2008 -Umjetnosti antičkih mozaika na tlu Bosne i Hercegovine
* Irma Čremošnik, Sarajevo, 1984 -Mozaici i zidno slikarstvo rimskog doba u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Zvanična stranica općine Stolac*

Kategorija:Stolac
Kategorija:Rimska naselja u Bosni i Hercegovini
Diluntum
Kay Ivey

**Kay Ellen Ivey** (rođena 15. oktobra 1944) američka je političarka, trenutno na mjestu 54. po redu guvernerka Alabame. Ivey je Republikanka, a prethodno je bila 38. rizničarka Alabame od 2003. do 2011. a kasnije je izabrana na mjesto 30. zamjenice guvernera Alabame. Na mjestu zamjenice guvernera bila je od januara 2011. do aprila 2017. Preuzela je funkciju guvernerke 10. aprila 2017. nakon što je prethodni guverner Robert Bentley podnio ostavku zbog navodne umješanosti u seks-skandal. Ivey je postala druga žena na mjestu guvernera, nakon Lurleen Wallace koja je na to mjestu služila u periodu 1967. do 1968. godine.

Kategorija:Američki političari
Kategorija:Biografije, Camden (Alabama)
Kategorija:Savezni guverneri u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Rođeni 1944.
Kategorija:Živi ljudi
Radegunda

**Radegunda** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Mozirje, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Radegunda je imala 286 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1955. iskazivano pod imenom **Sveta Radegunda**. U 2017. izvršene su manje razmjene teritorija između naselja Dol–Suha (općina Rečica ob Savinji) i **Radegunda**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Robanov Kot

mini|280px|Robanov Kot, seoski krajolik
**Robanov Kot** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Solčava, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Robanov Kot je imao 139 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:RobanovKot moraine.JPG|lednička dolina *Robanov kot*
Datoteka:RobanovKot23 jun 2007 45.JPG|info-tabla
Datoteka:Robanov kot from Raduha.JPG|pogled na Robanov Kot sa planine *Raduhe*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Savina

* Savina (ime), žensko ime

**Crna Gora**:

* Manastir Savina, manastir Srpske pravoslavne crkve u Herceg Novom

**Slovenija**:

* Savina (Ljubno), naselje u općini Ljubno, regija Savinjska
Šmiklavž (Gornji Grad)

mini|280px|Šmiklavž, rimokatolička crkva "Sv. Miklavž"
**Šmiklavž** () je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Gornji Grad, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Mozirje. 2005, naselje je ukinuto i zajedno sa naseljem Tirosek i dijelom naselja Dol spojeno u novo naselje Nova Štifta.

## Stanovništvo
**Napomena**: *U 2005. ukinuto te sa naseljem Tirosek i dijelom naselja Dol spojeno u novo samostalno naselje Nova Štifta.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Salviae (Halapić, Glamoč)

**Salviae** je naziv putne stanice iz rimskog perioda u naselju Halapić, općina Glamoč, Bosna i Hercegovina.

U vrijeme Ilira Glamočko polje zaposjedali su Delmati jedno od najpoznatijih plemena. Rimljani su i ove krajeve konačno osvojili 9. god. n.e. Kao prva mjera romanizacije bila je izgradnja puteva. Jedan takav put išao je od Salone do Bosanske Gradiške na Savi. Put je iz Grahovskog polja išao preko planine Staretine i spuštao se u današnji Halapić, oko pet kilomatara sjeverozapadno od Glamoča. Tu je bilo sagrađeno utvrđenje, sa stanicom konzularnih beneficijara, hramom Jupiteru i sa naseljem funkcionalno vezanim uz put. 
### Arheologija 
Više od 120 godina Zemaljski muzej iz Sarajeva obavlja arheološka istraživanja na lokalitetu Halapića.  U kasnoj antici u Halapiću je bila podignuta, i najveća kršćanska bazilika na Glamočkom polju
(Vrba, Halapić, Glavice, Isakovci). Ova se bazilika po malim kapitelima, koji su bili otkopani prilikom probnog iskopavanja (1931. g.), datira u 6. st., a čini se da je bila podignuta na ruševinama (starog) rimskog hrama.

Posljednja istraživanje 2010. godine, pod vodstvom Adnana Busuladžića se odnose na arhitekturu kasnoantičkog refugija (skloništa), odnosno praćeni su zidovi i ostaci temelja ovog objekta. Također, ponovo su otkriveni ostaci kasnoantičke keramike.

U njemu su živjeli rimski državni službenici zaduženi za održavanje i obezbjeđenje ceste. Tu se nalazio i centar službenog državnog kulta sa hramom kapitolijske trijade.

Bogatstvo i raznovrsnost arheoloških nalaza s područja Halapića posebno ilustrira analiza pronađenih antičkih kultova.  Do danas je konstatirano postojanje 14 skupina antičkih božanstava, a samo na području sela Halapić je pronađeno 13 božanstava koji su pripadali različitim kultnim zajednicama: (Mitra, Kabir, Dioskur, Helia, Apolon, Trački konjanik,...). Rimu je pogodovala široka platforma antičkog politeizma koji se u svojoj raznolikosti nije mogao ispriječiti robovlasničkoj ideologiji i njenim božanskim zaštitnicima, na prvom mjestu Jupiteru. Kod Rimljana religija nije postala gospodar ili snaga nad državom, a njeni sveštenici su bili izabrani službenici.

Po količini nađenog rimskog novca Halapić stoji daleko iznad ostalih lokaliteta Glamočkog polja.

Na području Halapića preko epigrafskih spomenika evidentirano je nekoliko osoba čije se življenje može utvrditi za antički period.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Arheološka istraživanja

Kategorija:Glamoč
Kategorija:Ranokršćanske bazilike u Bosni i Hercegovini