open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muhamed Enveri Kadić

**Muhamed Enveri ef. Kadić** (Sarajevo, 17. januara 1856 – Sarajevo, 21. februara 1931) bio je bosanskohercegovački historičar i epigrafičar.

## Biografija 
Rođen je u Sarajevu 17. januara 1856. godine. Sin je Bekira Sitkija, a unuk Sabita. Mekteb i ruždiju je završio u Sarajevu, gdje je naučio orijentalne jezike, pogotovo turski, što mu je kasnije koristilo u naučno-istraživačkom radu. Nešto kasnije naučio je i njemački jezik. Dvije godine je pohađao Gazi Husrev begovu medresu, nakon čega se 1871. godine zapošljava u arhivu bosanske vilajetske vlade, prvo kao pripravnik, a potom kao prvi mukajjid (zvaničnik). Poslije okupacije Bosne i Hercegovine kratko je obavljao dužnost računovođe kod privremenog vakufskog povjerentsva za Sarajevo. Od 1881. do 1883. radio je u Gradskom poglavarstvu i u kotarskom uredu kao službenik za tapije, a onda kao zvaničnik u poreskom uredu (1884 - 1889). Nakon toga imenovan je kao činovnik Vrhovnog šerijatskog suda za Bosnu i Hercegovinu, gdje ostaje do 1923. godine. Nakratko je bio direktor pomoćnih ureda, poslije čega se penzionisao 1923. godine. Bio je oženjen sa Sedikom Ćurčić, kćerkom Lutfullaha Ćurčića, s kojom je imao tri sina Naima, Halima i Selima. Umro je 21. februara 1931. godine u 75. godini života.

Tokom rada u arhivu prikupljao je i prepisao stotine različitih fermana, berata, bujruldija, hudžeta, ilama, vakufnama, knjiga i ostalih dokumenata vezanih za historiju Bosne. Njegovo poznato djelo "Historija Bosne" na osmanlijskom turskom jeziku sadrži oko 12.000 folija teksta u 28 svezaka u rukopisu, koji obuhvataju historiju Bosne od polovine 15. do početka 20. vijeka. Original se danas čuva u Gazi Husrev-begovoj biblioteci, a trenutno se prevodi njegovo djelo. Kadić je ovo djelo pisao preko 40 godina. Pored toga bavio se pjesništvom i epigrafikom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* academia.edu

Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački historičari
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Rođeni 1856.
Kategorija:Umrli 1931.
Say Say Say

"**Say Say Say**" je pjesma koju su napisali i izveli engleski muzičar Paul McCartney i američki muzičar Michael Jackson, objavljena u oktobru 1983. kao glavni singl na McCartneyjevom albumu *Pipes of Peace* iz 1983. godine. U produkciji Georgea Martina, pjesma je snimljena tokom produkcije McCartneyjevog albuma *Tug of War* iz 1982. godine, otprilike godinu dana prije objavljivanja "The Girl Is Mine", njihovog prvog dueta sa Jacksonovog albuma *Thriller* (1982).

Nakon objavljivanja u oktobru 1983., "Say Say Say" je postao Jacksonov sedmi top deset hit u godini. Bio je to hit broj jedan u Sjedinjenim Državama (njegov šesti singl broj jedan tamo), Kanadi, Norveškoj, Švedskoj i nekoliko drugih zemalja, dostigao je drugo mjesto u Ujedinjenom Kraljevstvu i dostigao vrh među prvih deset u Australiji, Austriji, Novi Zeland, Holandija, Švajcarska i preko 20 drugih zemalja. 2013. *Billboard* magazin uvrstio je pjesmu kao 41. najveći hit svih vremena na *Billboard* Hot 100 top listama.  Takođe je proglašena za devetu najbolju saradnju svih vremena u anketi čitalaca *Rolling Stonea*.

Singl je u decembru 1983. godine dobio zlatni certifikat od strane Udruženja izdavačke industrije Amerike, što predstavlja prodaju od 1.000.000 kopija. Singl je promovisan uticajnim muzičkim spotom koji je režirao Bob Giraldi. U središtu kratkog filma su dva prevaranta po imenu "Mac i Jack" (koje igraju McCartney i Jackson).

## Reference 
Kategorija:Paul McCartney
Kategorija:Michael Jackson
Mula Mustafa Firakija

**Mula Mustafa Firakija** (Sarajevo, 25. maja 1775 – Sarajevo, poslije 1827) bio je bosanskohercegovački ljetopisac i pjesnik.

## Biografija 
Rođen je 25. maja 1775. godine u Sarajevu u Mimar Sinanovoj mahali. Sin je sarajevskog pjesnika i ljetopisca Mula Mustafe Bašeskije. Nema podataka gdje se obrazovao osim da je učio berberski zanat. Nakon što se njegov otac razbolio i prestao bilježiti događaje 1804/05. godine, Firakija je nastavio voditi ljetopis od 1806. do 1827. godine u kojem je hronološki zapisivao događaje u Sarajevu i njegovoj okolini. Ljetopis (ili medžmua – zbirka) je djelomično sačuvan i sadrži 33 lista čiji se original nalazi u Historijskom arhivu grada Sarajeva. Pisan je običnim nesh pismom.

U njegovom ljetopisu nalaze se razni tekstovi na orijentalnim jezicima i brojne narodne i druge pjesme na bosanskom jeziku, pa tako o haranju kuge, ašikovanju itd. Jedna od najpoznatijih pjesama je *Mahzar bosanske fukare Viskoj Porti* koja sadrži karakteristike narodnog pjesništva i nastala je povodom ukidanja janjičara 1827. godine. Poznavao je matematiku, astronomiju i astrologiju. Imao je sina Abdulkerima.

## Također pogledajte 
* http://pof.ois.unsa.ba/index.php/pof/article/view/605/pdf
## Reference 
## Literatura 
* Bašeskija, Mula Mustafa, *Ljetopis (1746-1804)*, Sarajevo Publishing, Sarajevo, 1997, str. 19
* Hajdarović, Rašid, *Medžmua Mula Mustafe Firakije* ,Prilozi za orijentalnu filologiju XXII-XXIII/1972-73, Sarajevo, 1976., str. 301-314
* https://almedin97.webnode.page/products/mustafa-firaki/
* Kreševljaković, Hamdija, *Izabrana djela IV*, Veselin Masleša, Sarajevo, 1991, str. 234
* https://eteia.home.xs4all.nl/kitabhana/Firaki_Mustafa/Biografija.html 

Kategorija:Rođeni 1775.
Kategorija:Umrli 1827.
Kategorija:Alhamijado književnost
Kategorija:Bosanskohercegovački pjesnici
Miris žene i benzina

**Miris žene i benzina** je prvi album dobojskog hard rok sastava Rezervni točak. Snimljen je 1982. godine u Beogradu, u studiju Ence Lesića, a objavila ga je u LP izdanju diskografska kuća Diskos iz Aleksandrovca 1983. godine. Na albumu se nalazi 9 pjesama napisanih u hard rok stilu. Najistaknutija je naslovna pjesma *"Ti si žena koja grabi od života"*, za koju je tekst napisao bosanskohercegovački pjesnik Duško Trifunović, a muziku gitarist grupe Antonio Kuffner. Naziv albuma *"Miris žene i benzina"* i naslovne pjesme daje nam ideju o čemu se govori u njihovim pjesmama. Grupa Rezervni točak jedan je od rijetkih bosanskohercegovačkih rok sastava koji je bio uspješan izvan Sarajeva i dosljedno svirao hard rok muziku. Muzičari iz ovog rok sastava pokazali su kvalitet muziciranja na ovom albumu, a posebno se istakao pjevač Asim Kapetanović, koji je svojim snažnim i prepoznatljivim pjevanjem dao poseban muzički doprinos. Jedina balada na albumu je pjesma pod nazivom *"Jutra se ne bojim"*, na kojoj je električne orgulje svirao gost muzičar Zoran Radetić. Producent albuma *"Miris žene i benzina"* je Miodrag Bata Kostić.

## Lista pjesama 
# Ti si žena koja grabi od života 
# Rokerska klica
# Ostani ko prije
# Volim te ludo
# Jutra se ne bojim
# Idi kući
# Mačka
# Lijepa luda glavo
# Ti nisi bila kao druge

## Muzički primjer 
* *Miris žene i benzina*

## Članovi grupe 
# Slavko Rebić - bas-gitara
# Vukić Raspopović - bubnjevi
# Antonio Kuffner - solo gitara
# Senad Lakić - solo gitara
# Zoran Radetić - klavijature (gost muzičar)
# Asim Kapetanović - pjevač

## Izvori 
Kategorija:Albumi iz 1983.
Kategorija:Albumi Rezervnog točka
Semiz Ali-pašina džamija

**Semiz Ali-pašina** ili **Mahalska džamija** nalazi se u Prači, općina Pale. Komisija za očuvanje prirodnog i kulturnog naslijeđa Bosne i Hercegovine je graditeljsku cjelinu Semiz Ali-pašino turbe sa haremom Semiz Ali-pašine džamije 2006. proglasila nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine.

## Historija 
Prema narodnom predanju, ovu džamiju je sagradio Semiz-Ali paša, veliki vezir Osmanskog Carstva od 1561. do 1565, koji je rodom iz Prače. Ipak, u dokumentima se ova džamija naziva **Husejin-pašinom džamijom**. Džamija je kroz historiju više puta obnavljana. Prema mišljenju Mehmeda Mujezinovića, munara džamije je ranije imala majstorski izrađeno šerefe u tranzenama što pokazuje da je ova džamija bila impozantna građevina. Pred džamijom se nalazio hamam sve do 1943, čiji ostaci, odnosno čaška sa cvjetovima pokazuje vještinu bosanskih klesara 16. stoljeća. Šadrvan je obnovljen 2019. Ovaj hamam je propao početkom 19. stoljeća. Voda je do hamama i džamije dovedena s jednog izvora, udaljenog približno pola kilometra. Na mjestu toga hamama sagrađena je kuća 1904. i tom prilikom otkopan je hypocaustum hamama. Godine 1949. pronađene su još dvije lijepe kurne iz ovoga hamama, a treća se nalazila u dvorištu obližnje kuće. Džamija je prvi put srušena u toku Drugog svjetskog rata, a posljednji put 1992. Obnovljena je i otvorena za vjersku službu 2008.

Uz džamiju i turbe nalazi se manje groblje sa nekoliko nišana. Među njima se ističu dva nišana iz 1561. Nad dva sarkofaga od zelenog kamena i nišanima od mermera sa sve četiri strane isklesani su prozni natpisi na arapskom jeziku. Natpis je smješten u osam kvadratnih polja, pismo – dželi nesh.

* *Umrli i upokojeni Husejin, sin Salihov. Umro u mjesecu redžebu 999. godine* (1591)*.*
* *Umrla i upokojena Sakina, kći Mustafina. Umrla u blagoslovljenom mjesecu redžebu 999. godine* (1591)*.*

Ostali nišani su iz novijeg vremena.

## Također pogledajte 
* Turbe Semiz Ali-paše

## Reference 
Kategorija:Džamije u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Nacionalni spomenici na Palama (Federacija Bosne i Hercegovine)
Svjetsko prvenstvo u plivanju 2022 – 50 m delfin (žene)

Takmičenja u disciplini **50 m delfin** za žene na Svjetskom prvenstvu u plivanju 2022. održana su 23. i 24. juna.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
;Oznake

* K = kvalificirana
* AF = afrički rekord
* AM = rekord Amerikâ

### Grupe 
Kvalifikacije su počele 23. juna u 09:56.

### Polufinala 
Polufinala su počela 23. juna u 19:11.

### Finale 
Finale je održano 24. juna u 18:02.

## Reference 
50 m delfin (žene)
Kategorija:50 m delfin (žene)
Nacionalni park Gobustan

**Nacionalni park Gobustan** je nacionalni park u blizini naselja Gobustan, 64&nbsp;km jugozapadno od Azerbejdžanske prijestolnice Bakua. Nacionalnim parkom proglašen je 1966. godine i zauzima jugoistočni obronak planine kojom završava Kavkaz, prije zapadne obale Kaspijskog jezera, većinom u dolini rijeke Džejrankečmaz. 
## Svjetska baština 
Područje parka je prepuno dubokih kanjona (azerski: gobu) po kojima je i dobilo ime. Ostale znamenitosti su blatni vulkani, njih oko 400 što je više od pola u svijetu, gasno kamenje, fosili, i velike odlomljene krečnjačke stijene. Na tim stijenama je 1930. godine pronađen veliki broj petroglifa iz paleolita i neolita, koji svjedoče o 40.000 godina umjetnosti na stijenama. Oni uglavnom prikazuju lov, ribolov, floru i faunu okoline, te način života koji se očuvao od prahistorije do srednjeg vijeka.

Jedinstveni su i megalitski spomenici poznati kao "Gaval-daš kamenje" koje se sastoji od velike kamene ploče plinskog kamena, na 3 kamena potpornja, koja proizvodi neobičan zvuk kada se udari kamenom. Plinsko kamenje je nastalo kombinacijom jedinstvene klime, te izvora plina i nafte koji se mogu pronaći samo na ovom mjestu.

Područje obiluje i ostacima naseljenih pećina, naselja i grobnica.

Godine 1948. azerbejdžanski arheolog Išak Džaferzade je, pored petroglifa, pronašao i rimski natpis na latinskom koji je najistočniji rimski artefakt ikada pronađen.

Kulturni pejzaž unutar nacionalnog parka, površine od 537 ha, proglašen je 2007. godine za UNESCO-vu svjetsku baštinu.

## Galerija 

Datoteka:Far view of the Yanar Dagh or fire mountain (36450231443).jpg|Goruća planina
Datoteka:Qobustan.jpg|Stijene Gobustana
Datoteka:Gobustan State Reserve 04.png|Blatni vulkani Gobustana
Datoteka:Qobustan inscription.jpg|Rimski natpis
Datoteka:Petroglyphs in Gobustan 01.jpg|Petroglifi

## Reference 
Kategorija:Megalitska kultura
Kategorija:Zaštićena područja u Azerbejdžanu
Kategorija:Svjetska baština u Azerbejdžanu
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 2007.
Historijski grad Šaki

**Historijski grad Šaki** nalazi se u sjeverozapadnom dijelu Azerbejdžana, u podnožju planina Velikog Kavkaza, na nadmorskoj visini 545&nbsp;m. Udaljen je 240&nbsp;km. od glavnog grada Bakua i u njemu živi oko 68.400 stanovnika.

Podijeljen je na dva dijela rijekom Gurjana. Stariji sjeverni dio izgrađen je na planini, a južni dio se proteže dolinom rijeke. Njegovo historijsko jezgro, obnovljeno nakon uništenja ranijeg grada muljnim tokovima u 18. vijeku, karakteriše tradicionalna arhitektonska cjelina kuća sa svojim tipičnim visokim sedlastim krovovima, dubokim verandama i baštama ključne su karakteristike historijskog urbanog pejzaža, unutar okruženja šumovitih planinskih padina.
## Svjetska baština 
Centar grada i Šaki Kanova palata upisani su na UNESCO-ov popis svjetske baštine 2019. godine zbog svoje jedinstvene arhitekture i istorije kao važnog trgovačkog centra duž Puta svile. Na arhitekturu grada utjecala je Safavidska, Qadžarska i ruska građevinska tradicija.

Palata na sjeveroistoku grada, i brojne trgovačke kuće odražavaju bogatstvo stvoreno uzgojem svilene bube i trgovinom svilenim čahurama od kasnog 18. do 19. stoljeća.

Šaki kanova palata bila je ljetna rezidencija za kanove oblasti Šaki. Sagradio ju je 1797. godine Muhamed Hasan Kan. Bila je namijenjena za smještaj kanova koji su bili zaduženi za kontrolu oblasti Šaki, kao vicekraljevi vladajuće Zandske i kasnije Qadžarske perzijske dinastije oko 1750. godine. Oblast je pripojene Ruskom carstvu prema Gulistanskom ugovoru 1813. godine nakon rusko - perzijskog rata (1804–1813).
## Reference 
Kategorija:Svjetska baština u Azerbejdžanu
Svjetska baština u Azerbejdžanu

Azerbejdžan je članica UNESCO-a od 16. decembra 1993. Na spisku Svjetske baštine sa područja Azerbejdžana nalaze se tri spomenika: Stari grad (Baku), Nacionalni park Gobustan i Historijski grad Šaki

UNESCO (eng.: **U**nited **N**ations **E**ducational, **S**cientific and **C**ultural **O**rganization; Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, nauku i kulturu) je organizacija u sastavu Ujedinjenih nacija, osnovana 16. novembra 1945. godine. Svjetska baština je organizacija u sklopu UNESCO-a koja se sastoji od "Svjetske kulturne baštine" i "Svjetske prirodne baštine". Trenutno (2022. god.) se na spisku Svjetske baštine nalazi 1.154 spomenika u 165 država članica UNESCO-a.

Sva dobra na UNESCO-vu listu dolaze ako ispunjavaju barem jedan od deset kriterija. Kriteriji od i do vi su kulturni, dok su od vii do x prirodni.

## Spisak Svjetske baštine u Azerbejdžanu 
## Reference
Električni orgazam

**Električni orgazam** je rok-grupa iz Beograda.

Bend je osnovan 13. januara 1980, nakon koncerta grupe Leb i sol. U kafani "Mornar" grupu su osnovali Srđan Gojković Gile, Ljubomir Jovanović Jovec (bivši bubnjar i gitarista grupe Hipnotisano pile) i orguljaš Ljubomir Đukić. Početkom 1981. sa beogradskim grupama Idoli i Šarlo akrobata snimili su zajednički album Paket aranžman na kojem su se predstavili sa pjesmama "Krokodili dolaze", "Zlatni papagaj" i "Vi". Paket aranžman se smatra jednim od najboljih i najvažnijih albuma tadašnje jugoslovenske rok-scene, koji je započeo novi val.

Električni orgazam je objavio 12 studijskih, 7 uživo i 3 kompilacijska albuma u više od 30 godina postojanja.[desno|mini| Srđan Gojković - Gile na koncertu [Rimtutituki u Beogradu.]]

## Diskografija 
### Singlice 
* "Konobar" (Jugoton, 1981)
* „Dokolica/Dokolica *dub* *version)* “ (Jugoton, 1982)
* "Odelo / Afrika" (Jugoton, 1982)
* "Locomotion" (Jugoton, 1983)
* "Kako kaže bubanj / Tetovirana devojka" (Jugoton, 1984)

### Albumi 
* „ Paket aranžman “ [ *Razni izvođači* ] (Jugoton, 1981) - *učešće*
* " Električni orgazam " (Jugoton, 1981)
* "Varšava '81" (Jugoton, 1981. / *produženo reizdanje*) - *uživo*
* " Lišće pokriva Lisabon " (Jugoton, 1982)
* "Les chansones populaires" (Jugoton, 1983)
* „ Kako bubanj kaže “ (Jugoton, 1984)
* " Distorzija " (Jugoton, 1986)
* " Braća i sestre " (Jugoton, 1987) - *uživo*
* „ Letim, sanjam, dišem “ ( PGP RTB, 1988)
* Seks, droga, nasilje i strah / Balkan horor rok (PGP-RTB, 1992) - *studio / uživo*
* "Balkan Horor Rok 2 / Live" (1993) - *uživo*
* „ Zašto da ne! (PGP-RTS, 1994) - *duplo*
* "Živo i akustično" (B92, 1996) - *uživo*
* „ A um bum (1999)
* " Harmonajzer " ( PGP RTS, 2002. )
* “Breskve u teškom sirupu, vol. 1" (Automat, 2006 . )
* "Novi val" (Automatski, 2007) - *uživo*
* To što vidiš to i jeste” ( 2010)

### Filmska muzika (Srđan Gojković Gile) 
* " Kako je propao rokenrol" [ *razni izvođači* ] (PGP-RTB, 1989) - *učešće*
* " Crni bombarder " [ *Razni izvođači* ] (ZAM, 1993) - *učešće*

### Kompilacije 
* "Najbolje pesme 1980-1988" (Jugoton, 1988)
* "Najbolje pesme" (PGP-RTS, 2002)

## Izvori 
## Spoljašnje veze 
* Službena web stranica
* Intervju sa Srđanom Gojkovićem
* 

Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1980.
Kategorija:Muzičke grupe iz Beograda
Kategorija:Jugoslavenske rok-grupe
Kategorija:Srbijanske rok-grupe
Turhan Emin-begova džamija

**Turhan Emin-begova džamija** je jedna od najstarijih džamija u Bosni i Hercegovini koja se nalazi u Ustikolini kod Foče (FBiH).

## Historija 
mini|300x300px|Nišan Turhan Emin-bega u Ustikolini (umro 1561-62 godine)|lijevo
Džamija se nalazi u središtu Ustikoline. Objekat je kvadratnog oblika sa vanjskim dimenzijama 13,30 m x 14,5 m. Nije poznato ko je osnivač ove džamije kao ni godina gradnje. Prema narodnom predanju, džamiju je sagradio Turhan Emin beg oko 1448. godine koji je ukopan u groblju na Presjeci kod Ustikoline. Na nišanu nalazi se sljedeći natpis na arapskom jeziku u prozi i ispisan sulus-pismom: *Preselio je pokojni T*(urhan …be)*g sin…hercegovački sandžak-beg. Neka bog* (oprosti grijehe) *njemu, njegovim roditeljima i svim vjernicima,* (devet stotina) *šezdeset i devete*.

Prema mišljenju Mehmed Mujezinovića godina smrti pokojnika nije nikako mogla biti 869. po islamskom kalendaru (1465), kako neki izvori navode, nego 969 (1561/62). Njegov nišan predstavlja tipičan primjer nišana iz 16. stoljeća, kao i jezik i stil pisanja natpisa. Osnivač džamije sigurno nije bio Turhan Emin-beg jer je on umro 1561/62. godine. Turhanovo ime je vremenom potisnulo u zaborav ime pravog osnivača džamije. Pored džamije nalazi se groblje od oko 50 nišana. U dvorištu džamije nekada se nalazio mekteb i jedna česma koju je sagradio Salihaga Tataragić. U Drugom svjetskom ratu džamija je uništena, ali je ubrzo obnovljena. Osmanski putopisac Evlija Čelebija prolazeći ovim krajevima 1664. godine spominje u Ustikolini, između ostalog, jednu džamiju, mesdžid i tekiju.

Mujezinović je dao detaljan arhitektonski opis džamije: “*Od same džamije prije konzervacije postojala je dobro sačuvana munara i obimni zidovi skoro kvadratne osnove (vanjske dimenzije 13,80X14,5 m). Inače munara ove džamije pretstavlja savršen kamenorezački rad. Upotrebljeni kamen je sitnozrnata miljevina. Tesani kvaderi zidani su u slojevima koji odgovaraju visinama stepenica, koje idu do vanjskog zida munare i na taj način u obliku spirale povezuju cijelu konstrukciju u jednu čvrstu cjelinu. Spojnice rezanog kamena skoro su nevidljive, a upotrebljeni malter je velike tvrdoće i nije identičan sa običnim krečnim malterom obimnih zidova. Portal džamije je također savršeni kamenorezački rad koji je jače oštećen kao i minber koji je potpuno oštećen. Zidovi džamije zidani su kamenom lomljencom u krečnom malteru i upadljivo odudaraju od načina zidanja munare. Šatorasti krov, musandara, ćurs 1 stupovi vanjskih sofa bili su od drveta. Do Prvog svjetskog rata pokrov džamije bio je olovni, koji je zatim zamijenjen katranastim papirom i konačno crijepom. Džamija je nekada bila pod kupolom.* Džamija je ponovo uništena početkom rata u Bosni i Hercegovini 1992, a obnovljena je 2007. godine.
## Reference 
Kategorija:Džamije u Bosni i Hercegovini
Stepen (muzika)

**Stepen** u tonskoj muzici predstavlja *razmak* između dva *susjedna* tona.
U tonskoj muzici, pošto intervali zavise od visine stupnjeva tonova koji ih stvaraju, konsonanca i disonanca intervala je određena samim tonalitetom. Interval koji stvaraju G i B♭ je mala terca. U kontekstu g-mola, ovo je suglasnički interval. Ponovno napisan kao G i A♯, možda u kontekstu b-mola, stvara disonantnu proširenu sekundu. Iz tonske perspektive, dva intervala su različita, iako uzeti pojedinačno su isti.
[mini|thumb|400px|desno|mini|Na [Klavir|klavijaturi nalaze se bijele i crne dirke. Razmak između dvije bijele dirke između kojih se nalazi crna dirka čini **cijeli stepen**. Naprimjer, između tonova C i D je cijeli stepen, jer se između njih nalazi ton Cis ili njegov enharmonski zamjenik, ton Des.

U razmaku između dvije bijele dirke nalazi se **crna dirka**, ona je **polustepen** između ta dva tona. Naprimjer, između tonova C i D nalazi se (*crna dirka - polustepen*) ton Cis ili njegov enharmonski zamjenik, ton Des.]]

U muzičkoj praksi najčešće su u upotrebi dvije vrste stepena:
# ***cijeli stepen***
# ***polustepen***

Gledajući raspored *cijelih* i *polustepena* u C-Dur ljestvici uočljivo je da se:

# *cjelostepeni razmaci* nalaze između **I-II**, **II-III**, **IV-V**, **V-VI**, **VI-VII** stupnja, a
# *polustepeni razmaci* nalaze između **III-IV** i **VII-VIII** stupnja.
Notni prikaz C-Dur ljestvice:

:  {
\override Score.TimeSignature #'stencil = ##f
\relative c' {
  \clef treble \key c \major \time 7/4 c4 d e f g a b c b a g f e d c2
} }

* U muzici istočnjačkih naroda (posebno u Indiji) i u muzičkim tradicijama mnogih naroda nailazimo i na manji razmak izmađu dva susjedna tona od polustepena.

## Izvori 
Kategorija:Muzički pojmovi
Kategorija:Teorija muzike
System 7 (grupa)

**System 7** je bend elektronske plesne muzike sa sjedištem u Velikoj Britaniji. Zbog postojanja drugog benda pod nazivom System Seven, prvobitno su bili označeni kao **777** u Sjevernoj Americi. System 7 je bio i naziv trenutne verzije Macintosh operativnog sistema u to vrijeme, iako to nije bio razlog za privremenu promjenu naziva. 

Steve Hillage  i Miquette Giraudy, obojica ranije iz Gonga, su osnovali System 7 1989. godine, nakon perioda od nekoliko godina u kojem su bili postepeno uronjeni u razvoj elektronske i plesne muzike u Velikoj Britaniji dok je Stiv radio uglavnom kao producent ploča za druge umjetnike. Ključni rani saradnik bio je DJ Alex Paterson (iz Orb-a), kojeg su Steve i Miquette čuli  kako svira Hillageovu ambijentalnu ploču *Rainbow Dome Musick* iz 1979. u ambijentalnom DJ setu u londonskom klubu Heaven. Ubrzo su postali dio underground dance scene u Londonu. Dok Hillage i Giraudy čine jezgro System 7, to je prošireni zajednički projekat sa umjetnicima kao što su A Guy Called Gerald, Paul Oakenfold, Carl Craig, Laurent Garnier, Derrick May, Alex Paterson i Youth. System 7 u velikoj mjeri koristi Hillageove električne gitare.

Hillage i Giraudy su kasnije pokrenuli chill-out i downtempo sestrinski projekat pod nazivom **Mirror System**, a radili su i pod imenom **Groovy Intent** .

Prvi album System 7 izdat je za izdavačku kuću Virgin 10 Records za plesnu muziku, nakon čega je uslijedila samo vinilna saradnja Derrick Maya Altitude (sa Ultra Natéom ). Godine 1992. System 7 se preselio na Youth's Butterfly label, izdavši četiri albuma, sve do 1999. godine kada su osnovali sopstvenu izdavačku kuću A-Wave za sva buduća izdanja, takođe ponovo izdajući svoj Butterfly katalog.

Osim albuma, System 7 je objavio niz klupskih singlova sa zapaženim remiksovima, između ostalih, Richieja Hawtina (aka Plastikman), Dubfirea, Jamesa Holdena, Liquid Soula i Son Kitea.

## Diskografija 
### Studijski albumi 
* *System 7* (1991)
* *777* (1993) - br. 30 na UK listi albuma; marta 1993
* *Point 3 - Fire Album* (1994)
* *Point 3 - Water Album* (1994)
* *Power of Seven* (1996)
* *Zlatni presek* (1997)
* *Sedmi val* (2001)
* *Encantado* (2004)
* *Phoenix* (2008)
* *gore* (2011)
* *Phoenix Rising* (2013) sa Rovom
* *X-Port* (2015)
* *Cafe Seven* (2018)
* *Polje snova* (2020)

## Reference 
Kategorija:System 7 (grupa)
Kategorija:Britanske muzičke grupe
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1989.
Kategorija:Elektronska muzika
Mediteranske igre 2022.

**Mediteranske igre 2022.** ( ), službeno poznate kao **19. Mediteranske igre** i opće poznate kao **Oran 2022**, bila je međunarodna multi-sportska manifestacija koja se je održavala od 25. juna do 6. jula 2022. u Oranu u Alžiru. Oran je najavljen kao grad domaćin na Generalnoj skupštini ICMG-a u Pescari, Italija, 15. augusta 2015. Na igrama je učestvovalo 3.390 sportista.

## Proces glasanja 
Pet gradova potpisalo je zvaničnu deklaraciju o kandidaturi za domaćinstvo Mediteranskih igara 2021, dva iz Afrike i tri iz Evrope:

Konačni kandidati su bili Oran i Sfax. Oran je planirao da Igre organizira u Alžiru po drugi put nakon Mediteranskih igara u Alžiru 1975. Sfax je planirao organizirati Igre u Tunisu po treći put nakon Mediteranskih igara 1967. i Mediteranskih igara 2001. Oran je dobio kandidaturu s rezultatom 51:17 nakon glasanja.

## Igre 
### Sportovi 
Sportski program Mediteranskih igri 2022. uključivao je 24 sporta koja su obuhvatala 234 događaja.

## Reference 
## Također pogledati 
* Bosna i Hercegovina na Mediteranskim igrama 2022.

Kategorija:Mediteranske igre
Kategorija:2022. u Alžiru
Kategorija:Sport u Oranu
*
Balade (Hari Mata Hari)

***Balade*** je drugi po redu kompilacijski album sarajevske pop grupe Hari Mata Hari. Objavio ga je Hi-Fi Centar iz Beograda u CD izdanju i na kaseti 1997. godine. Album sadrži osamnaest pjesama, koje predstavljaju pregled nekih od značajnijih radova snimljenih tokom do tada njihove dvanaestogodišnje muzičke karijere. Kao što i sam naziv ovog kompilacijskog albuma kaže, sastavljen je od laganih pjesama - balada, koje su uvijek bile dio pjevačkog repertoara Hajrudina Varešanovića, pjevača i predvodnika ovog pop sastava. Album *"Balade"* objavljen je tri godine nakon njihovog studijskog albuma pod nazivom *Ostaj mi zbogom ljubavi*.

## Spisak pjesama 
# Strah me da te volim	4:44
# Otkud ti k'o sudbina 	3:59
# Volio bih da te ne volim	4:03
# Kad dođe Oktobar	3:54
# Posljednji valcer sa Dunava	4:22
# Ja te volim najviše na svijetu	4:06
# Javi se	 3:50
# Ostavi suze za kraj	3:52
# Nek' nebo nam sudi 	3:37
# Daj još jednom da čujem ti glas	4:43
# Ne budi me	4:13
# Šta je bilo, bilo je	4:29
# Sve ljubavi su tužne	4:23
# Ako padate snjegovi bijeli	4:14
# Ne zaboravi	2:59
# Lud sam za tobom	3:50
# Svi moji drugovi	3:28
# Hej, kako si?	3:25 

## Članovi grupe 
*Hajrudin Varešanović - pjevanje 
*Izudin Kolečić - bubnjevi 
*Edo Mulahalilović - gitara 
*Željko Zuber - bas-gitara 
*Adi Mulahalilović - klavijature

## Izvori 
Kategorija:Albumi Hari Mata Harija
Kategorija:Albumi iz 1997.
Hitovi 1 (Hari Mata Hari)

***Hitovi 1*** treći je kompilacijski album sarajevske pop grupe Hari Mata Hari. Objavio ga je Hi-Fi Centar iz Beograda u CD izdanju 1998. Album sadrži 20 pjesama, koje predstavljaju pregled nekih od važnijih radova snimljenih tokom do tada njihove trinaestogodišnje karijere. Na njemu su zastupljene življe plesne pop pjesme i balade, koje su uvijek bile dio pjevačkog repertoara Hajrudina Varešanovića, pjevača i predvodnika ovog pop sastava. Album *"Hitovi 1"* objavljen je godinu dana nakon njihovog studijskog albuma pod nazivom *Ja nemam snage da te ne volim*.

## Spisak pjesama 
# Ja nemam snage da te ne volim
# U tvojoj kosi
# Zakuni se, oživi me
# Ne boj se prvog snijega
# Barbara
# Ivana
# Eh, da si još malo ostala
# Reci, srećo
# Gdje li si sada, ljubavi
# Ne lomi me
# Ti znaš sve
# Lud sam za tobom
# Upomoć
# Zapali me
# Hajde, ustani
# Na more dođite
# Igrale se delije
# Pusti me, Bože, pusti me
# Sedamnaest ti je godina
# Prsten i zlatni lanac

## Članovi grupe 
*Hajrudin Varešanović – vokal
*Izudin Kolečić – bubnjevi 
*Edo Mulahalilović – gitara 
*Željko Zuber – bas-gitara 
*Adi Mulahalilović – klavijature

## Izvori 
Kategorija:Albumi Hari Mata Harija
Kategorija:Albumi iz 2000.
Džamija Mehmed-spahije Zvizdića

**Džamija Mehmed-spahije Zvizdića** je najstarija džamija u Gacku u Bosni i Hercegovini. 

## Historija 
Džamiju je sagradio Mehmed-spahija Zvizda (Zvizdić) 1760. godine. Za održavanje džamije vakif ostavio je dućan, vrt, njivu i tri harema čije nekretnine su površine 42500 metara2. On je rođen u kršćanskoj porodicu u Gacku krajem 17. ili početkom 18. vijeka. Prije prelaska na islam zvao se Đuro i bio je knez i bogati feudalac u Metohiji. Drugi izvori navode da se on prezivao Vasović i od njega vuku porijeklo gatački Zvizdići, a treći da potiče od stare pravoslavne kneževske porodice Živkovića. Sa suprugom Slavom je imao tri sina: Ibrahima, Mustafu i Aliju. Od Ibrahima potiču sve muslimanske porodice Gacka: Kurtovići, Nukići, Šakovići itd. Mehmed-spahija Zvizdić je umro u drugoj polovini 18. vijeka i sahranjen je u groblju kod džamije, ali nišana više nema.

## Opis 
Džamija je građena od tesanog kamena i pokrivena je četverostrešnim krovom. Ona je kvadratne osnove, a enterijer je stranice 8,5 metara. U džamiji se nalazi mihrab bez ukrasa, drveni minber i mahfil u širini cijele džamije. Munara je kamena ortogonalna oblika visine oko 15 metara. Uz džamiju je 1892. godine sagrađen mekreb koju je podigao Murat Zvizdić. Džamija je više puta obnavljana. Prvi put je uništena u Prvom svjetskom ratu, a obnovljena 1916. godine. U Drugom svjetskom ratu je oštećena, a obnovljena 1964. godine. Džamija je imala više dobrotvora (vakifa).  U toku rata u Bosni i Hercegovini, džamija je ponovo uništena, a obnovljena 2015. godine.

## Reference 
Kategorija:Džamije u Bosni i Hercegovini
Hadži Velijjudina Bakrača (Dugalića) džamija

**Hadži Velijjudina Bakrača (Dugalića) džamija** nalazi se u Nevesinju i ona je druga najstarija džamija u Hercegovini poslije Careve džamije u Nevesinju. Građena je od tesanog kamena i po svojoj vanjskoj formi je neobična i jedinstven primjer u Hercegovini. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika je na sjedinici održanoj 2005. godine donijela odluku kojom se mjesto i ostaci graditeljske cjeline Dugalića džamije (Džamija hadži Velijjudina Bakrača ili Velagina džamija) sa historijskom građevinom sahat-kule u Nevesinju proglašavaju se nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine.

## Historija 
Džamiju je sagradio ugledni i bogati građanin Nevesinja hadži Velijjudin ef. Bakrač 1515. godine. Pored ove džamiju sagradio je i mekteb i medresu. Mekteb je radio sve do Austrougarske okupacije 1878. godine, a nije poznato kada je medresa srušena. Za održavanje ove džamije Veli-aga je uvakufio nekretnine i novac. Veliaga je imao nekoliko sinova. Prvi sin nepoznatog imena je u Nevesinju sagradio hamam i han i uvakufio tri dućana i kafanu, a drugi sin Šaban ef. (-1659.) je 1616. godine otišao u Istanbul gdje se obrazovao i bio muderris u medresama, a kasnije i kadija. Džamija pripada jednoprostornim džamijama sa otvorenim trijemom i kamenom munarom. U džamiji se nalazi drveni mahfil i mihrab sa dekoracijama.

Džamija je više puta obnavljanja. Tokom Hercegovačkog ustanka, u augustu 1875. godine, Crnogorci su napali Nevesinje i tom prilikom porušili ovu džamiju i ubili nekoliko muslimana. Mutevelija vakufa Velagine džamije Mula Hadžo Dugalić je oko 1880. godine obnovio ovu džamiju. Tada je ostala bez šerefe. Poslije ove obnove džamija je po njemu ostala poznata kao Dugalića džamija. Obnovljena je ponovo 1934. godine, a zatvorena je neposredno pred početak Drugog svjetskog rata. Uz džamiju se nalazi manje groblje od kojih su većina nišana uništena. Nakon Drugog svjetskog rata džamija je služila kao skladište raznim firmama. Džamija je potpuno uništen 1992. godine u toku rata u Bosni i Hercegovini. Džamija je u obnovi.

## Reference 
Kategorija:Džamije u Nevesinju
Kategorija:Nacionalni spomenici u Nevesinju
Rekordi Bosne i Hercegovine u plivanju

**Rekordi Bosne i Hercegovine u plivanju** jesu najbolji rezultati bosanskohercegovačkih plivača koje priznaje i ratificira Plivački savez Bosne i Hercegovine.

Svi rekordi postavljeni su u finalima osim ako nije drugačije navedeno.

## Olimpijski bazen (50 m)
### Muškarci 
### Žene 
## Kratki bazen (25 m) 
### Muškarci 
### Žene 
### Mješovita štafeta 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Bosanskohercegovački rekordi na *swimrankings.net*

Kategorija:Državni rekordi u plivanju
Kategorija:Plivanje u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bosanskohercegovački rekordi
Kategorija:Spiskovi vezani za Bosnu i Hercegovinu
Husein Hasanefendić

**Husein Hasanefendić Hus** (Banja Luka, 30. januar 1954) je muzičar, kompozitor, gitarista i osnivač rok grupe Parni valjak.

## Biografija 
Ubrzo nakon rođenja preselio se u Zagreb, gdje je studirao muziku i završio visoko obrazovanje. Kako nije uspio da upiše Akademiju likovnih umjetnosti, studirao je na Pravnom fakultetu. Muzikom je počeo ozbiljnije da se bavi početkom 1970-ih u grupi Ab ovo s Nenadom Zupkom i Ivanom Pikom Stančićem, a zatim u Grupi 220 kao gitarista i kompozitor. Kada je Grupa 220 prestala s radom 1975, Hasanefendić, Jurica Pađen i menadžer Vladimir Mihaljek osnovali su bend Parni valjak. U grupi su bili i basista Zlatko Miksić (osnivač benda Zlatni akordi), pjevač Aki Rahimovski (iz makedonskog benda Tor) i bubnjar Srećko Antonioli, koji je do tada svirao u zagrebačkim Delfinima. Bend je ubrzo postao jedan od najpopularnijih u bivšoj Jugoslaviji. Izdali su brojne albume, a neki od njih su postali zlatni i platinasti, dok se tiraži kreću u milionima.

Godine 1978. Hasanefendić je otišao na odsluženje vojnog roka, a po povratku je producirao prvi singl grupe Azra sa pjesmama "Balkan" i "A šta da radim".

Godine 1989. postao je član "Hrvatske zajednice samostalnih umjetnika". Dugogodišnji je član "Hrvatskog društva skladatelja" i jedan od osnivača najvećeg strukovnog udruženja u Hrvatskoj "Hrvatske glazbene unije". Oženjen je i ima dvoje djece.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Diskografija

Kategorija:Biografije, Banja Luka
Kategorija:Jugoslavenski kompozitori
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Hrvatski kompozitori
Kategorija:Jugoslavenski gitaristi
Kategorija:Hrvatski gitaristi
Kategorija:Rođeni 1954.
Kategorija:Parni valjak
Kategorija:Živi ljudi
Soldatski bal

***Soldatski bal*** debitantski je album sarajevske grupe Plavi orkestar. Na njemu su hitovi "Suada", "Šta će nama šoferima kuća" s Nadom Obrić i "Bolje biti pijan nego star". Objavljen je 1985. u izdanju Jugotona.

## O albumu 
Tekstovi pjesama najviše su inspirisani vojnim rokom Saše Lošića, koji je služio u Bitolju od oktobra 1983. do septembra 1984. Na albumu su brojna gostovanja, među kojima su Nada Obrić, Aki Rahimovski iz Parnog valjka, Jura Stublić iz grupe Film, Peđa D'Boj iz grupe D'Bojs, Ivan "Firči" Fece iz EKV-a, Marina Perazić, Dragoš Kalajić i Jovan Ćirilov.

S više od 500.000 prodanih primjeraka, to je najprodavaniji debitantski album u Jugoslaviji.

## Naslovnica 
Omot albuma dizajnirao je Bojan Hadzihalilović. Na omotu su četiri člana benda sa sedam sekretara SKOJ-a, pored 49 ličnosti iz jugoslavenske historije i javnog života, kao što su Petar II Petrović Njegoš, Ivo Lola Ribar, Bata Živojinović, Lepa Brena, Vuk Stefanović Karadžić, Slavko Štimac, Miroslav Krleža, Oliver Mandić, Mirza Delibašić.

## Zanimljivosti 
* "Suada" je nastala 1983.
* Pjesma "Bolje biti pijan nego star" jedno vrijeme bila je zabranjena zbog ljutnje penzionera.

## Obrade 
"Bolje biti pijan nego star" – "Dok palme njišu grane" (Dubrovački trubaduri)

## Izvori 
Kategorija:Albumi iz 1985.
Kategorija:Albumi Plavog orkestra
Kategorija:Albumi u izdanju Jugotona
Kategorija:Debitantski albumi iz 1985.
Franz Josef Strauß

**Franz Josef Strauß**  (* München, 6. septembar 1915 -  Regensburg, 3. oktobar 1988.) bio je njemački političar.

## Politička karijera 
Strauß je bio predsjednik stranke od 1961. do svoje smrti.

* 1953 – 1955. savezni ministar za posebne zadaće
* 1955 – 1956. savezni ministar za atomska pitanja
* 1956 – 1962. savezni ministar obrane
* 1966 – 1969. savezni ministar financija
* 1978 – 1988. predsjednik Bavarske

Godine 1980. bio je kandidat kancelara CDU/CSU-a protiv socijaldemokratskog kandidata Helmuta Schmidta i osvojio 44,5% glasova, dok je SPD dobio 42,9%. Nije postao kancelar, jer je FDP formirao koaliciju sa SPD-om.

## Reference 
Kategorija:Njemački političari
Kategorija:Biografije, München
Kategorija:Rođeni 1915.
Kategorija:Umrli 1988.
Kategorija:Njemački ministri
Kategorija:Nosioci Ordena zvijezde Afrike
Ko je kriv

**Ko je kriv** je jedanaesti (tj. osmi) album hrvatskog pjevača Borisa Novkovića . Album sadrži 10 pjesama, a hitovi sa ovog albuma su naslovna pjesma (koju pjeva u duetu sa Severinom ), *Ko sam bez tebe* i *Elois*. Izašao je 2002. u izdanju Croatia Recordsa .

## O albumu 
Sa pjesmom *Elois* nastupio je na festivalu Dora 2002 i osvojio treće mjesto. Sa pjesmom Zlatna jabuka nastupio je na Hrvatskom radijskom festivalu 2002.

Uslijedili su spotovi za naslovnu pjesmu i *Ko sam bez tebe* .

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 2002.
*supernova (Srbija)

**Supernova**, stilizirano ***supernova**, jest srbijanski telekomunikacijski operater pokrenut 28. marta 2019. akvizicijom operatera Kopernikus, Radijus vektor, Telemark Sistem, Masko, BPP ING, Citadela Komunikacije i AVkom.

Supernova je operater usluga kao što su internet, kablovska televizija i fiksna telefonija. U vlasništvu je Telekoma Srbije.

## Također pogledajte 
* Internet u Srbiji

## Reference 
Kategorija:Telekom Srbija
Kategorija:Kompanije iz Beograda
Kategorija:Dionička društva u Srbiji
Kategorija:Fiksna telefonija
Verdon (rijeka)

**Verdon** je rijeka na jugoistoku Francuske. Duga je 166,5&nbsp;km i lijeva je i najduža pritoka Durancea. Površina sliva iznosi 2.294&nbsp;km2. Rijeka je najpoznatija po impresivnom krečnjačkom kanjonu, dužine 20&nbsp;km i dubine više od 300 m, koji je popularno odredište za penjanje i razgledanje.

## Etimologija 
Ime potječe iz pretkeltskog doba od riječi *vara* ("voda"). Gali su je zvali *Vardu*, a oko 1030. zabilježena su imena *Virdones* i *Viridionis*.

## Geografija 
U gornjem toku Verdon ima karakter bujice i znatan pad: u Saint-André-les-Alpesu, 45 kilometara od izvora, rijeka je već na 900 metara nadmorske visine. Nizvodno od te tačke, postepeno uvećan pritokama, Verdon prolazi kroz nekoliko planinskih lanaca i impozantne kanjone i klisure, a u nekima od njih izgrađene su hidroelektrane.

Vrlo je bogat vodom, kao i sve rijeke iz alpskih regija, a režim je nivo-pluvijalni.

### Tok 
Izvire u južnim Alpama, u regiji Provansa-Alpe-Azurna obala (departman Gornjoprovansalske Alpe). Nastaje spajanjem tri potoka:
* Verdon de la Fouxa, koji izvire ispod vrha Trois-Évêchés;
* Bouchiera, koji teče s masiva Mont Pelat;
* Chadoulina, otoke jezera Allos.

Većim dijelom protječe kroz departman Gornjoprovansalske Alpe; međutim, na nekoliko mjesta služi kao granica između tog i departmana Var; posljednji kilometri upravo su u Varu. Ušće u Durance u departmanu je Ušće Rone, blizu Cadarachea. Protječe kroz 32 općine, tvoreći dio naziva njih osam (Les Salles-sur-Verdon, Sainte-Croix-du-Verdon, Esparron-de-Verdon, Vinon-sur-Verdon, Artignosc-sur-Verdon, Saint-Laurent-du-Verdon, La Palud-sur-Verdon, Baudinard-sur-Verdon).

## Pritoke 
Od izvora prema ušću:
* Lance (12,5&nbsp;km) – lijeva, u općini Colmars;
* Issole (28,7&nbsp;km) – desna, u Saint-André-les-Alpesu;
* Jabron (31,2&nbsp;km) – lijeva, kod Carejuana;
* Baou – desna, na ulazu u Veliki kanjon;
* Artuby (53,8&nbsp;km) – lijeva, kod Mescle;
* Colostre (36, 2&nbsp;km) – desna, malo prije Gréoux-les-Bainsa.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Dokument o regionalnoj misiji u vezi s vodom 
* Kanjon Verdona u Gornjem Varu  

Kategorija:Rijeke u Francuskoj
Kategorija:Sredozemni sliv
Patogeneza

**Patogeneza** (grč. πάθος – *patos* = patnja, bolest + γένεσις – *genesis* = postanak, kreacija) je proces kojim se razvija bolest ili poremećaj. Može uključivati faktore koji doprinose ne samo nastanku bolesti ili poremećaja, već i njenom napredovanju i održavanju.

## Opis 
Tipovi patogeneze uključuju mikrobnu ifekcije, upale, malignosti i razgradnju tkiva. Naprimjer, bakterijska patogeneza je proces kojim bakterije izazivaju zaraznu bolest.

Većina bolesti je uzrokovana višestrukim procesima. Naprimjer, određeni kanceri nastaju zbog disfunkcije imunskog sistema (koža tumor i limfom nakon transplantacije bubrega, što zahtijeva imunosupresiju).

Patogene mehanizme bolesti (ili stanja) pokreću osnovni uzroci, koji bi, ako se kontrolišu, omogućili da se bolest spriječi. Često se potencijalni uzrok identifikuje epidemiološkim zapažanjima prije nego što se može povući patološka veza između uzroka i bolesti. Patološka perspektiva se može direktno integrirati u epidemiološki pristup u interdisciplinarnom polju molekulske patološke epidemiologije. Molekulskaa patološka epidemiologija može pomoći u procjeni patogeneze i uzročnosti putem povezivanja potencijalnog faktora rizika s molekulskim patološkim potpisima bolesti. Dakle, molekulska patološkoepidemiološka paradigma može unaprijediti područje uzročno zaključivanje.

## Također pogledajte
* Kauzalni zaključak
* Epidemiologija
* Molekularna patološka epidemiologija
* Molekularna patologija
* Patologija
* Patofiziologija
* Salutogeneza

## Reference
## Dopunska literatura
* 

Kategorija:Patologija
Yair Lapid

**Yair Lapid** (rođen 5. novembra 1963) jest izraelski političar i bivši novinar koji je od jula do decembra 2022. obavljao dužnost premijera Izraela. Predsjednik je centrističke Yesh Atid stranke.

Godine 2013. Lapid je zauzeo prvo mjesto na listi "najuticajnijih Jevreja na svijetu" koju je objavio *The Jerusalem Post*. Iste te godine časopis *Time* uvrstio ga je među 100 "najuticajnijih ljudi na svijetu".

Lapid je postao premijer Izraela 1. jula 2022. nakon što je dotadašnji premijer, Naftali Bennett, najavio da će pozvati na glasanje za raspuštanje Kneseta i da će se povući sa mjesta premijera ubrzo nakon glasanja. Lapid je ostao premijer do 29. decembra 2022. godine, nakon kojeg je formirana nova vlada na čelu sa Benjaminom Netanyahuom.

## Reference
## Vanjski linkovi
*
*
*

Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Tel Aviv
Kategorija:Izraelski političari
Amsterdamski kriteriji

**Amsterdamski kriteriji** su skup dijagnostičkih kriterija koje koriste ljekari da pomognu u identifikaciji porodica za koje postoji verovatnoća da imaju **Lynchov sindrom**, također poznat kao **nasljedni nepolipozni kolorektumski karcinom (HNPCC)**.

Amsterdamski kriteriji nastali su kao rezultat sastanka Međunarodne kolaborativne grupe za nasljedni nepolipozni rak debelog crijeva, u Amsterdamu, 1990.  Nakon toga, neki od genetičkih mehanizama koji leže u osnovi Lynchovog sindroma su razjašnjeni tokom 1990-ih i značaj tumora izvan debelog crijeva, kao što su tumori endometrija, tankog crijeva i mokraćovoda, posto je jasniji. Ove promjene u poznavanju sindroma dovele su do revizije amsterdamskih kriterija i objavljene su u časopisu *Gastroenterology* 1999. godine.
Svaki od sljedećih kriterija mora biti ispunjen:
***3** ili više rođaka sa udruženim karcinomom (kolorektumski karcinom, ili rak endometrija, tankog creva, uretera ili bubrežne karlice);
***2** ili više uzastopnih generacija pogođenih;
***1**' ili više srodnika sa dijagnozom prije 50 godina;
*1 treba biti srodnik u prvom stepenu druga dva;
*Porodična adenomska polipoza (FAP) treba isključiti u slučajevima kolorektumskog karcinoma;
*Tumori se verificiraju patološkim pregledom.

Revidirane Bethesda smjernice su sljedeće:
* Kolorektumski karcinom (CRC) dijagnosticiran kod pacijenta mlađeg od 50 godina;
* Prisustvo sinhronih (istovremenih) ili metahronih (u drugom trenutku *tj. ponovna pojava*) CRC ili drugih tumora povezanih s Lynchovim sindromom, bez obzira na godine;
* CRC sa visokom mikrosatelitskom nestabilnošću histologijom dijagnostikovanom kod pacijenta mlađeg od 60 godina;
* CRC dijagnosticiran kod jednog ili više srodnika u prvom stepenu sa tumorom povezanim sa Lynchovim sindromom, pri čemu je jedan od karcinoma dijagnosticiran u dobi od manje od 50 godina;
* CRC dijagnosticiran kod dvoje ili više srodnika iz prvog ili drugog reda s tumorima povezanim s Lynchovim sindromom, bez obzira na godine.

Revidirane Bethesda smjernice su prijavljene kao osjetljivije od Amsterdamskih kriterija II u otkrivanju pojedinaca i porodica u riziku od Lynchovog sindroma.

## Reference 
Kategorija:Onkologija
Spisak registracijskih oznaka u Njemačkoj

Tablice vozila u vozila registrovanih u Njemačkoj za putovna vozila (kamione, autobuse, radna vozila i radne strojeve, motocikle itd.).

Prva kombinacija slova (1 do 3 slova) registarske tablice označava gdje je automobil registriran. Kada se ljudi presele u drugu registracionu oblast, NE moraju više da kupuju nove registarske tablice, ali mogu da ponesu tablice sa sobom u novo mesto stanovanja.

To znači da automobil sa HH (Hamburg) registarskom tablicom može doći iz Göttingena (GÖ), na primjer. Slova jednostavno pokazuju gdje je automobil bio prebivalište kada je prvi put registrovan. Registrske tablice se mogu kupiti za cijelu godinu ili samo dio godine (2 do 11 mjeseci). Ovo vam omogućava prebacivanje između, na primjer, ljetnog automobila i zimskog automobila. Automobili koji se prodaju unutar istog registarskog kruga obično zadržavaju svoju staru registarsku tablicu. Mijenja se samo ime vlasnika automobila.

## Registracijske oznake gradova 
## A 
## B 
## C 
## D 
**DKB    Dinkelsbühl**

## E 
## F 
## G 
## H 
## I 
## J 
## K 
## L 
## M 
## N 
Nö-Nördlingen

## O 
## P 
## R 
## S 
## T 
## U 
## V 
## W 
## X 
## Y 
## Z 
## Reference 
https://www.adac.de/rund-ums-fahrzeug/auto-kaufen-verkaufen/kfz-zulassung/kfz-kennzeichen-deutschland/

https://www.bussgeldkatalog.org/autokennzeichen/deutschland/

https://www.kennzeichenmax.de/

https://www.allianz.de/auto/kfz-versicherung/kfz-kennzeichen/

Kategorija:Registarske oznake za vozila po državama
Kategorija:Saobraćaj u Njemačkoj
Kraljevska biblioteka Nizozemske

mini|desno|250px|Kraljevska biblioteka Nizozemske
**Kraljevska biblioteka Nizozemske** ( ili **KB**; *Kraljevska biblioteka*) jest nacionalna biblioteka Nizozemske, sa sjedištem u Hagu, osnovana 1798. KB prikuplja sve što je objavljeno u Nizozemskoj i u vezi s Nizozemskom, od srednjovjekovne književnosti do današnjih publikacija. Otprilike sedam miliona publikacija pohranjeno je u skladištima, uključujući knjige, novine, časopise i mape. KB nudi i mnoge digitalne usluge, kao što su Nacionalna internetska biblioteka (s e-knjigama i audioknjigama), Delpher (milioni digitalizovanih stranica) i Memorija (približno 800.000 slika). Od 2015. KB ima ulogu koordinatora za mrežu javnih biblioteka.

Inicijativu za osnivanje nacionalne biblioteke predložio je Albert Jan Verbeek 17. augusta 1798. Zbirka bi se zasnivala na konfiskovanoj zbirci knjiga Vilima V.  Biblioteka je zvanično osnovana kao *Nationale Bibliotheek* (Nacionalna biblioteka) 8. novembra iste godine, nakon što je odbor zastupnika dao savjet za osnivanje nacionalne biblioteke istog dana. Biblioteka je u početku bila otvorena samo za članove Zastupničkog doma.

## Reference 
Nizozemska
Kategorija:Nizozemska kultura
Kategorija:Koordinate na Wikipodacima
Obrazovanje u Butanu

[mini|300x300piksel|Osnovna škola u Panbangu, [Butan]]
Obrazovanje zapadnog stila u Butanu je uvedeno za vrijeme vladavine Ugyena Wangchucka (1907–1926).  Sve do pedesetih godina 20. vijeka jedino formalno obrazovanje dostupno butanskim učenicima, osim privatnih škola u Ha i Bumthangu, bilo je u budističkim manastirima .  Od tada, nakon jedne godine predškolskog odgoja započetog sa četiri godine, djeca su pohađala školu u nižim razredima – od prvog do petog.  Drugi izvori rangiraju stopu pismenosti na čak 12 do 18 procenata.  Osnovana 1973. godine, Kraljevska politehnička škola Butana nudi kurseve iz građevinarstva, mašinstva i elektrotehnike; anketiranje; i izradu nacrta.  Tehnička škola Kharbandi osnovana je u sedamdesetim godinama 20. vijeka uz pomoć UNDP-a i Međunarodne organizacije rada .  Jedini juniorski koledž u Butanu – Sherubtse koledž u Kanglungu, okrug Trashigang – osnovan je 1983. godine kao trogodišnji koledž koji dodjeljuje diplome povezan sa Univerzitetom u Delhiju .  U godini kada je osnovan uz pomoć UNDP-a, koledž je upisao 278 studenata, a sedamnaest članova koledža predavalo je predmete iz umjetnosti, nauke i trgovine koji su doveli do diplome .  Počevši od 1990. godine, nastava juniorskih koledža također se predavala u srednjoj školi Yanchenphug u Thimphuu, a nakon toga je trebala da se proširi na druge srednje škole. 

## Također pogledajte 
* Butan
* Thimphu 

## Reference 
Kategorija:Butan
Kategorija:Škole
Kategorija:Obrazovanje
Kategorija:Pismenost