Bubanj

[mini|200px|Bubanj iz 19. vijeka koji je koristila 40. pješadijska regimenta iz New Yorka tokom [Bitka kod Gettysburga|Bitke kod Gettysburga 1863. godine.]]
]]
 od 3 do 2 vijeka p. n. e.]]
 bubnjeva]]

**Bubanj** je muzički instrument iz porodice perkusionističkih instrumenata, stručno klasifikovan kao membranofon. Bubnjevi se sastoje od barem jedne membrane, koja se naziva membrana ili glava bubnja, koja je razvučena preko školjke i dovoljno zategnuta da proizvede zvuk usljed udara palicom ili dlanom ruke. Obično se na donjoj strani bubnja nalazi rezonantna glava, podešena na nešto nižu visinu od gornje glave bubnja. Druge tehnike korištene su za proizvodnju zvuka bubnjeva, poput okretanja i udaranja palcem u bubanj. Bubnjevi spadaju u najstarije i najrasprostranjenije muzičke instrumente, a dizajn im se u osnovi nije promijenio hiljadama godina.
Bubnjevi se mogu svirati pojedinačno, pri čemu svirač koristi jedan bubanj, a neki bubnjevi, poput djembea, gotovo se uvijek sviraju na ovaj način. Drugi se obično sviraju u grupi od dva ili više, koje svira samo jedan svirač, poput bongo bubnjeva i timpana. Brojni različiti bubnjevi zajedno sa činelama danas sačinjavaju osnovni savremeni komplet bubnjeva.

## Upotreba bubnjeva 
Bubnjevi se obično sviraju udaranjem rukom, udaračem pričvršćenom na pedalu ili jednom ili dvije palice sa ili bez podmetača. Koriste se razni štapovi, uključujući drvene štapove i štapove sa mekim pultom na kraju. U džezu, neki bubnjari koriste četke za glatkiji, tiši zvuk. U mnogim tradicionalnim kulturama bubnjevi imaju simboličku funkciju i koriste se u vjerskim obredima. Bubnjevi se često koriste u muzičkoj terapiji, posebno ručni bubnjevi, zbog njihove taktilne prirode i lakoće upotrebe od strane širokog spektra ljudi. Tokom 2000-ih, bubnjevi su se također koristili kao način za bavljenje aerobnim vježbama i nazivaju se kardio bubnjanjem.

U popularnoj muzici i džezu, "bubnjevi" se obično odnose na bubnjeve ili set bubnjeva (sa nekim činelama, ili u slučaju težih žanrova rok muzike, mnogo činela), a "bubnjar" na osobu koja ih svira.

Bubnjevi su dobili čak i božanski status u mjestima kao što je Burundi, gdje je karyenda bio simbol moći kralja.

## Konstrukcija 
Školjka gotovo uvijek ima kružni otvor preko kojeg je zategnuta glava bubnja, ali oblik ostatka školjke uveliko varira. U zapadnoj muzičkoj tradiciji, najčešći oblik je cilindar, iako timpani, na primjer, koriste školjke u obliku zdjele. Glave bubnjeva s bijelim, teksturiranim premazom na njima lagano prigušuju tonove glave bubnja, stvarajući manje raznoliku visinu tona. Glave bubnjeva sa centralnim srebrnim ili crnim tačkama imaju tendenciju da još više priguše prizvuke, dok glave bubnjeva sa zvučnim prstenovima po obodu uglavnom eliminišu prizvuke. Neki džez bubnjari izbjegavaju korištenje debelih glava bubnjeva, preferirajući jednoslojne glave bubnja ili glave bubnja bez prigušivanja. Rock bubnjari često preferiraju deblje ili obložene glave bubnjeva.

Drugi najveći faktor koji utiče na zvuk bubnja je napetost glave na školjku. Kada se obruč postavi oko glave i školjke bubnja i zategne zateznim šipkama, napetost glave se može podesiti. Kada se napetost poveća, amplituda zvuka se smanjuje, a frekvencija povećava, čineći visinu tona većom, a jačinu nižom.

Vrsta školjke takođe utiče na zvuk bubnja. Budući da vibracije rezoniraju u školjki bubnja, školjka se može koristiti za povećanje jačine zvuka i za manipulisanje vrstom proizvedenog zvuka. Što je veći prečnik školjke, to je niža visina tona. Što je veća dubina bubnja, to je visočija. Debljina ljuske također određuje zapreminu bubnjeva. Deblje školjke proizvode glasnije bubnjeve. Mahagoni podiže frekvenciju niskih tonova i zadržava veće frekvencije pri približno istoj brzini. Prilikom odabira kompleta školjki, jazz bubnjar može želiti manje školjke javora, dok rock bubnjar može htjeti veće školjke breze.

## Historija 
Bubnjevi napravljeni od kože aligatora pronađeni su u neolitskim kulturama koje se nalaze u Kini, a datiraju iz perioda 5500-2350 p. n. e.. U literarnim zapisima, bubnjevi su ispoljavali šamanističke karakteristike i često su se koristili u ritualnim ceremonijama.[6]

Bronzani Dong Son bubanj je proizvela kultura Dong Son iz bronzanog doba u sjevernom Vijetnamu. Oni uključuju ukrašeni bubanj Ngoc Lu.

### Životinjsko bubnjanje 
Majmuni makaki bubnjaju objektima na ritmičan način kako bi pokazali društvenu dominaciju i pokazalo se da se to u njihovom mozgu obrađuje na sličan način kao i vokalizacija, sugerirajući evolutivno porijeklo bubnjanja kao dijela društvene komunikacije.[7] Drugi primati, uključujući gorile, daju zvukove bubnjanja udaranjem u prsa ili pljeskanjem rukama,[8][9] a glodari poput kengura pacova također ispuštaju slične zvukove koristeći svoje šape na zemlji.[10]

### Bubnjevi u umjetnosti 
Bubnjanje može biti svrsishodan izraz emocija za zabavu, spiritualizam i komunikaciju. Mnoge kulture praktikuju bubnjanje kao duhovni ili religiozni čin i tumače bubnjarski ritam slično govornom jeziku ili molitvi. Bubnjanje se kroz milenijume razvijalo kao moćna umjetnička forma. Bubnjanje se obično smatra korijenom muzike i ponekad se izvodi kao kinestetički ples. Kao disciplina, bubnjanje se koncentriše na treniranje tijela da poentira, prenese i interpretira muzičku ritmičku namjeru publici i izvođaču.

### Vojna upotreba 
Kineske trupe su koristile tàigǔ bubnjeve da motivišu trupe, da im pomognu u određivanju tempa marša i da izdaju naređenja ili najave. Na primjer, tokom rata između Qi-a i Lua 684. godine p. n. e., učinak bubnja na moral vojnika se koristi da promijeni rezultat velike bitke. Bubnjevi su koristili i korpusi švicarskih plaćenika. Koristili su ranu verziju malog bubnja koji se nosio preko desnog ramena bubnjara, vezan za remen (obično se igra jednom rukom koristeći tradicionalni hvat). Za ovaj instrument je prvi put upotrijebljena engleska riječ "bubanj". Slično, tokom Engleskog građanskog rata bubnjeve za zatezanje užadi su nosili mlađi oficiri kao sredstvo za prenošenje komandi od viših oficira preko buke bitke. One su također bile okačene preko ramena bubnjara i obično se svirale sa dva bubnjarska štapa. Različite jedinice i čete imale su prepoznatljive i jedinstvene udarce bubnjeva koje su samo oni prepoznavali. Sredinom 19. vijeka, škotska vojska je počela da uvodi gajde u svoje jedinice.

Tokom predkolumbovskog ratovanja, poznato je da su Astečki narodi koristili bubnjeve za slanje signala ratnicima koji su se borili. Nahuatl riječ za bubanj je grubo prevedena kao huehuetl.

Rgveda, jedan od najstarijih religijskih spisa na svijetu, sadrži nekoliko referenci na upotrebu Dundhubija (ratnog bubnja). Arija plemena krenula su u bitku uz udaranje u ratni bubanj i pjevanje himne koja se pojavljuje u VI knjizi Rgvede i Atharva Vede.> Dundhuhi se smatrao svetim i zarobiti ga u borbi značilo bi poraz neprijatelja.

## Tipovi bubnjeva 
**Afrika**
*adowa bubnjevi, fontomfrom i antumpan su s goveđom kožom, ostali od antilopine
*agboba, Gana.
*agwal, mali glineni bubanj Taskiwin-plesača u Velikom Atlasu. 
*akuba, afrički conga-bubnjevi
*allun, berbersko pleme Šleh (Chleuhs) u Maroku
*ashiko, pleme Yoruba u Nigeriji 
*atamo, u Etiopiji, udara se prstima ili dlanovima
*atsimevu, veliki ganski bubanj
*attougblan, veliki stojeći bubanj u Obali Slonovače
*atumpan, pleme Ashanti, Gana
*atumpani, veliki bubanj u Gani.
*bada, bubanj od velike tikve u Maliju i Obali Bjelokosti. 
*bafoko, zapadnoafrički bubanj od kalabase (tikve), prekriven kozjom kožom
*bara, bubanj od tikve iz Obale Bjelokosti
*Batá-bubnjevi
*batar, Somalija
*belamentengo, najmanji Mandinka bubanj
*belengo, drugi najmanji bubanj Mandinka
*blekete, Gana
*bougarabou
*brekete, Gana, s kozjom kožom
*djembe
*dondo (kalengu)
*dondon (don-don), Ganaga. zove se i dun-dun.
*doum doum
*dudumba
*duff, nubijski bubanj
*dunun, bubanj oblika bureta, s kozjim kožama na obje strane, a udara se zakrivljenim šapom. Ima ih tri veličine: kenkeni,  sangban, i najveći dununba.
*dununba, najveći dunun-bubanj
*egbong, drveni bubanj Igedea
*Ekwe, dvotonski bubanj plemena Ibo u Nigeriji
*engalabi, Uganda 
*esukuti, riječ za ples i bubanj u Keniji. 
*gadzo, cilindrični bubanj iz Gane s napetom antilopinom kožom Svira se s jednom rukom ili rukom i štapom. 
*1 ganga, cilindrični bubanj u Gani
*2 ganga, nigerijski bubanj, svira se ispod ruke. 
*gome, četvrtasti bubanj od kozje kože na Karibima su ga raširili maruni s Jamajke, danas popularan i kod naroda Ga u Gani. Bubnjar sjedi na njemu i svira rukama i nogama. 
*gorong talmbat, kod Wolofa u setu sabar-bubnjeva.
*gorong yeguel, maleni bubanj Wolofa u setu sabar. 
*gudu, maleni drveni bubanj iz Gane
*gudugudu, mali drveni bubanj iz Nigerije. 
*gulu, Gana
*gulusago, Gana
*guluzoro, Gana
*igba, u Nigeriji s antilopinom kožom. 
*ingoma, naziv za bubanj u Burundiju
*inkiranya, veliki ceremonijalni bubanj, Burundi
*iyesá, zapadna Afrika (i Kuba), set od četiri cedrova bubnja
*jun-jun, Nigerija
*kajiza, bubanj (Mozambik)
*kanganu, Gana
*kebaro (kabaro), Etiopija
*kete-bubnjevi, set od 4 bubnja iz regije Ashanti u Gani
*kidi, pleme Ewe
*kloboto, Gana
*kpanlogo, iz Gane s antilopinom kožom
*kupurra, Mozambik
*kurukutu, pleme Hausa iz Gane. 
*kutiriba, pleme Mandinka iz Senegala i Gambije
*kutirindingo, maleni Mandinka bubanj s kozjom kožom
*kutiro
*lambe, pleme Wolof, koristi se u setu-sabar
*makuta, porijeklom od bantua
*m'bal, kraća bas-verzija wolofskog n'dera
*m'bung m'bung bal, kraća bas-verzija wolofskog n'dera u setu-sabar 
*m'bung m'bung tungoné, kraća bas-verzija wolofskog n'dera u setu-sabar
*mpuunyi, Uganda
*mutchinga, Mozambik
*naqqara, sjeverna Afrika
*n'der, pleme Wolof, koristi se u setu-sabar u Senegalu.
*negarit, Etiopija
*nihumbe, Mozambik
*n'koni, Mozambik
*nlapa, Malagasi s Madagaskara
*obonu, kraljevski ganski bubanj
*obrenten, pleme Ga
*odono, Gana
*oge, ganski kraljevski bubanj
*ogirigbo, Igede bubanj
*ojamba, Gana
*okpirih, drveni bubanj, pleme Igede, čini set s egbong i ubah. 
*osana, Gana
*osoide adaka, Gana
*ota-ubah, glinena posuda za bubnjanje plemena Igede 
*patenge
*pletia, Gana
*pretia, maleni ganski bubanj visokog tona.
*sabaro, bubanj plemena Mandinka od manga ili mahagonija. 
*sabar
*sakara, keramički Yoruba bubanj
*slaman, Gana.
*sogo, Gana.
*tabala, veliki bubanj sjevernoafričkih Maura učinjen od devine kože. 
*tama, Zapadna Afrika
*tamale, Gana
*tamani, zapadna Afrika
*tamboro, u Mozambiku
*tbal, bubanj iz Tunisa za udaranje s dvije ruke.
*tchindzomana, bubanj iz Mozambika.
*tebal, bubanj naroda Sahrawi. 
*tindé, alžirski ženski bubanj.
*totodzi, maleni bubanj iz Gane.
*twienshins, ručni bubanj iz Gane u kpanlogo-glazbi i plesovima.
*udu, glineni bubanj iz Nigerije
*yuka, dug cilindričan bubanj.

**Šri Lanka** (33 tipa, od čega deset u upotrebi, ostali poznati tek po imenu; bera ili beraya znači bubanj)
*bummadiya
*dakkiya
*dandu beraya
*davula (Sabaragamuva bubanj), za komunikativne svrhe
*geta bera (magul bera)
*raban (rabana)
**ath raban ili Hand Rabana
**bench rabana, najveći, za komunikativne svrhe
*thammattama, za komunikativne svrhe
*udakkiya
*yak bera, poznat i kao Ruhunu Bera, Devol Bera i Ghoskaya
Bubnjwevi za komunikaciju:
*ana bera, prilikom informiranja naroda o kraljevim naredbama.
*mala bera, prilikom funeralnih procesija.
*rana bera, vojni bubanj koji označava napad na neprijatelja. 
*vada bera, se koristi prilikom odsijecanja glave kriminalcu.

**Indija**
*bumb, u Uttar Pradeshu, u području Braj
*chenda, u Kerali, udara se s dva batića
*dafri, maleni bubanj, često svega nekoliko centimetara u dijametru i sa zmijskom kožom. 
*damman, set bubnjeva fo i mo u Ladakhu, udaraju se šapovima damshing.
*dhad, bubanj Sikha u Pandžabu
*dholak, u Indiji i Pakistanu
*dukka, par indijskih bubnjeva, sličan tabli
*pakawaj, sjeverna Indija
*pung
*tabla, par indijskih bubnjeva, manji se zove tabla ili dayan a veći duggi ili bayan. 
*thavil (tavil), bubanj za dvije ruke.
*thimilai, bubanj iz Kerale

**Indonezija**
*centa
*dhut, veliki javanski bubanj
*gendang indungna, vodeći bubanj kod Karo Bataka sa Sumatre. 
*gendang anakna, bubanj pleme Karo Bataka. 
*kendang, Bali.
*maddalam, bubanj oblika bureta
*tak, javanski bubanj
*taganing, pleme Toba sa Sumatre.

**Japan**
*byoo-daiko
*chu-daiko, naziv za bubnjeve srednje veličine
*dadaiko, veliki japanski bubanj
*hira-daiko, plosnati bubanj
*kumi-daiko, taiko bubanj
*kuri-nuki-daiko, bubanj od debla 
*paranku, s Okinave
*odaiko (veliki bubanj)
*tsuzumi, uvezen iz Azije u 7. st. (Javlja se u dvije varijante)
**kotsuzumi (manji)
**otsuzumi (ootsuzumi) (veći)
*shime-daiko, mali bubanj

**Kina**. 
*Bang'gu, kineski mali bubanj.
*buk-bubanj, za jedan ili dva bubnjara koji ujedno i plešu. Buk je i vrsta tibetskog cimbala budističkih monaha. 
*danpigu
*dap, bubanjod dudovog drveta, na jednoj strani sa zategnutom kožom pitona. 
*datonggu, veliki kineski bubanj
*ganggu
*paigu, kineski set od 7 malenih bubnjeva.
*pan-ku, kineski bubanj
**ratni* gu (nekada zvan shuo-wen)
*ta-ku, veliki kineski bubanj
*tschanggo, Koreja i Kina. 
*xiao gu (mali bubanj)
*yaogu

**Tibet**

*nga chen, bubanj tibetanskih monaha u dudističkim ritualima
*ton dhar (damaru)

**Sibir**
*dungur, bubanj kod Tuvinaca. 
*2 dungur, bubanj ili tamburin tuvinskog šamana
*tungur, sibirski bubanj

**Ostatak Azije**
*buk, Korejski poluotok
*byaw, Burma
*daira, ženski afganski bubanj
*dan trong, vijetnamski bubanj, malen, ali u nekoliko velićina
*dayereh (Dayera), Uzbeci i Perzijanci
*dhol, drevni armenski bubanj
*dhul, bubanj Afganaca
*doira, bubanj Tadžika
*Dombak, perziski bubanj, kod Turaka nazivan darbuka
*dumbek, perzijski bubanj, kod Turaka poznat kao darbuka. 
*Ghaval, bubanj Azera
*sampho, Kambodža
*schoor Thom, Kambodža
*shan osi, bubanj iz Burme
*skor thomm, Kambodža
*zarb, drveni iranski bubanj
*zirbaghali, bubanj Afganaca

**Laponci**
*goavddis (gievrie), šamanski bubanj nåjd-šamana kod Južnih i Sjevernih Saama, čija je namjena da monotono bubnjanje nåjda dovede u stanje transa.

**Amerika**
*atabaque, Brazil, ima ih u tri veličine najmanji le', srednji rumpito i najveći rum.
*Bomba, kod Afroportorikanaca
*Bombo, veliki bubanj s ovčjom kožom na hispanskom govornom području
*Bombo Chilote
*Bombo criollo, na kubanskim karnevalima
*Bombo huilliche, čileanski Araukanci
*caxambú, conga-bubanj
*chico, Afrourugvajski candombe-bubanj
*cuica, Brazil
*cununú, u džunglama Kolumbije afričkog porijekla
*huehuetl, Meksiko
*itótele, srednji po veličini bubanj u setu-batá. 
*iyá, najveći u setu-batá bubnjeva s Kube.
*kultrun, araukanski bubanj
*okónkolo, najmanji kubanski batá-bubanj
*palos, Dominikanska Republika
*pote, brazilski glineni bubanj 
*quica, Brazil
*quinto, najmanji conga-bubanj
*redondo, Afrovenezuelski bubnjarski set. 
*repinique, maleni samba-bubanj
*repique, Afro-urugvajski candombe bubanj
*segundo, drugi bubanj u kubanskom setu od tri tumbadorasa.
*Skratji, veliki surinamski bubanj s cimbalom
*Surdo, brazilski bubanj
*tambora, bubanj iz Dominikanske Republike
*tambora, veliki kolumbijski bubanj
*Tambores con charchillos, peruanski bubanj
*teponaztli, stari bubanj iz Meksika
*tun, bubanj iz Gvatemale
*tumbadora, kubanski bubanj

**Jevreji i Arapi**
*baraban, jevrejski bubanj s cimbalom, u klezmer-glazbi
*puk, klezmer-bubanj porijeklom od Aškenaza
*youyou, arapski ženski bubanj
*tof, jevrejski bubanj

**Turska**
*darbuka, bubanj iz Turske, Sjeverne Afrike i srednjeg Istoka
*tef

**Okeanija**
*Ipu, havajski bubanj od jedne tikve. Vidi ipu-heke
*ipu heke, bubanj od tikava kod Havajaca, svira se sjedeći na tlu.
*kundu, Papua Nova Gvineja
*lai, Novi Zeland
*lali, Fidžijanci, laguna Beqa
*pahu, Tahiti
*pahu tupa'l rima, bubanj s membranom s Tahitija
*pate, Cookovo otočje. 
*to’ere, Tahiti

**Europa**
*atabal, veliki baskijski bubanj u Španjolskoj i Francuskoj. 
*caja, Španjolsko govorno područje
*cántaro, Španjolska
*daouli, grčki bubanj s kozjom kožom
*def, bubanj raširen dijelovima južne Europe, osobito na Balkanu, Turskoj, Egiptu, Armeniji, Kosovu, Grčkoj. 
*dumbéleki, grčki bubanj
*pandeiro, bubanj ili tamburin Galjega, Portugalaca i Brazilaca. 
*pandero, veliki bubanj Španjolaca i Hispanoamerikanaca
*pandero cuadrado, španjolski četvrtasti bubanj
*panderoa, baskijski bubanj
*Rommelpot, švedski bubanj 
*scorriu, bubanj sardinskih razbojnika s membranom od pseće kože.
*tamboril, španjolski bubanj
*tapan, bubanj Bugara i Makedonaca.

## Također pogledajte 
* Bubnjevi

## Reference 
## Literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* "Музички инструменти 2" - Соња Крстић, Владимир Церић, Београд, 2014.
* "The Everything ROCK DRUMS BOOK" - Eric Starr
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Udarački instrumenti