open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Centralna divizija (NBA)

**Centralna grupa** je grupa istočne konferencije NBA lige, i sastoji se od 5 klubova. Grupa je ovaj oblik dobila proširenjem lige na 30 klubova (Charlotte Bobcats)  i reorganizacijom takmičenja pred početak  sezone 04-05.

## Klubovi centralne grupe 
*Chicago Bulls
*Cleveland Cavaliers
*Detroit Pistons
*Indiana Pacers
*Milwaukee Bucks 

## Bivši klubovi centralne grupe 
*Atlanta Hawks
*Cincinnati Royals
*Houston Rockets
*New Orleans Hornets
*New Orleans Jazz
*Orlando Magic
*San Antonio Spurs
*Toronto Raptors
*Washington Bullets

## Prvaci centralne grupe 
* 1971: Baltimore Bullets
* 1972: Baltimore Bullets
* 1973: Baltimore Bullets
* 1974: Capital Bullets
* 1975: Washington Bullets
* 1976: Cleveland Cavaliers
* 1977: Houston Rockets
* 1978: San Antonio Spurs
* 1979: San Antonio Spurs
* 1980: Atlanta Hawks
* 1981: Milwaukee Bucks
* 1982: Milwaukee Bucks
* 1983: Milwaukee Bucks
* 1984: Milwaukee Bucks
* 1985: Milwaukee Bucks
* 1986: Milwaukee Bucks
* 1987: Atlanta Hawks
* 1988: Detroit Pistons
* 1989: Detroit Pistons
* 1990: Detroit Pistons
* 1991: Chicago Bulls
* 1992: Chicago Bulls
* 1993: Chicago Bulls
* 1994: Atlanta Hawks
* 1995: Indiana Pacers
* 1996: Chicago Bulls
* 1997: Chicago Bulls
* 1998: Chicago Bulls
* 1999: Indiana Pacers
* 2000: Indiana Pacers
* 2001: Milwaukee Bucks
* 2002: Detroit Pistons
* 2003: Detroit Pistons
* 2004: Indiana Pacers
* 2005: Detroit Pistons
* 2006: Detroit Pistons

Kategorija:NBA
Atacama

mini|desno|300p|Pustinja Atacama
Pustinja **Atacama** smještena je duž obale Čilea, u Južnoj Americi, na obali Tihog okeana. Veliki dio pustinje proteže se preko Anda i ima veliku nadmorsku visinu. Za razliku od drugih pustinja, kao što su Sahara u Africi i Mojave u Kaliforniji, Atacama je, u stvari veoma hladno mjesto s prosječnom dnevnom temperaturom između 0&nbsp;°C i 25&nbsp;°C. Karakteriziraju je jednogodišnje jake kiše.

Tokom ranijih godina, koje su bile bogatije kišom, u predjelima Anda nakupljeno je dovoljno vode da bi se stvorila jezera. Neka jezera su stvorena i topljenjem glečera pri kraju ledenog doba. U nekim jezerima Anda, dosta vode je izgubljeno isparavanjem. Isparavanjem vode, povećavla se koncentracija soli i tako su nastale slane vode.

Na većim nadmorskim visinama, kada dođe do padavina, umjesto kiše pada snijeg, koji se i zadržava u nekim predjelima gdje temperatura nije dovoljno velika da bi se otopio.

Pošto su Ande vulkanski aktivni planinski vijenci, magma pritiska podzemne vode na određenim mjestima prouzrokuje gejzire.

Iako se čini da teško da ima života u Atacami, postoje izolirane rupe i male površine biljaka koje omogućavaju život nekih kukaca i životinja. Neke biljke su se veoma dobro prolagodile ovom sušnom okruženju razvitkom dugog korjenja koji dosežu do vode ispod zemlje. Postoje jata flaminga koji žive u okolini slanih jezera hraneći se crvenim algama koje rastu u vodama. Čak i neki ljudi žive ovdje.

Postoji jedan grad, Kalma, ali većim dijelom Atacama je vrlo pusto područje. Hiljadama godina ljudi su živjeli ovdje, do čega se došlo na osnovu kulturoloških ostataka i artefakata koje su pronašli arheolozi. Zbog sušne klime, tijela sahranjenih Indijanaca su savršeno očuvana. Neke od najstarijih mumija pronađene su u Atakami.

Visoki atmosferski pritisak u ovoj regiji izaziva da se suh i hladan zrak s vrhova spusti na manje nadmorske visine. Ovaj suhi zrak skoro da nema vode u sebi, tako da se može vrlo lahko zagrijati, što izaziva i zagrijavanje tla.

Uzrok oskudice kiše u Atakami je to što su tropske vlažne i tople struje zadržane na istočnj strani Anda.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.oneearth.org/ecoregions/atacama-desert/

Kategorija:Pustinje u Čileu
Bogavčići-Radivojevići-Jurjevići-Vlatkovići

**Bogavčići – Radivojevići – Jurjevići – Vlatkovići** jesu humska velikaška porodica. Prepoznatljiva je po imenu Radivojevića mada je njen historijski razvoj uokviren s nekoliko prezimena vladajućih porodica u dužem nizu bez oznake posebnog roda. To je linija koju čine Bogavčići – Radivojevići – Jurjevići – Vlatkovići.

Prvi poznati predstavnik bio je izvjesni Bogavac iz 14. stoljeća. Imao je dva sina: Radivoja i Mrdešu Bogavčića. Bogavčev nasljednik u vodstvu porodice bio je Radivoj, dok Mrdeša nije imao potomke. Radivoj je imao sinove Jurja i Vukića Radivojevića. Liniju vodstva u porodici držao je vojvoda Juraj. Daljnja linija vodstva u porodici pripada njegovovom sinu Vlatku Jurjeviću, pa onda Vlatkovom sinu Ivanišu Vlatkoviću. Bogavčići–Radivojevići–Jurjevići–Vlatkovići imali su posjede na desnoj obali Neretve u njenom donjem toku, zapadno do Cetine, u zaleđu Biokova. Među najjače predstavnike porodice spadaju vojvoda Juraj Radivojević i vojvoda Ivaniš Vlatković.

## Reference 
## Literatura 
* Adis Zilić, "Tragom povelje bosanskog kralja Dabiše kćeri Stani od 26. aprila 1395. godine", *Prilozi Instituta za istoriju*, 41, Sarajevo, 2012, 241–258. (link)
* Mihailo Dinić, *Odluke vijeća dubrovačke republike*, knjiga 2, Srpska akademija nauka i umjetnosti, *Zbornik za istoriju, jezik i književnost srpskog naroda*, Treće odjeljenje, 21, Beograd, 1964.

## Vanjski linkovi 
* "Historijska uloga Vlatkovića, druge po snazi vlastele Huma" (razgovor s Adisom Zilićem), Alen Zečević, Al Jazeera Balkans, 10. 6. 2022.

Kategorija:Srednjovjekovna humska vlastela
Kategorija:Hum
Zlatko Lagumdžija

**Zlatko Lagumdžija** je bosanskohercegovački političar, bivši predsjednik Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine, predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i ministar vanjskih poslova BiH u dva mandata. Član Centralnog komiteta Saveza komunista BiH od 1990. godine, koji je učestvovao u transformaciji Saveza komunista BiH u Savez komunista BiH - Stranku demokratskih promjena (SK BiH - SDP) 1991. godine te potom u Socijaldemokratsku partiju BiH 1992. godine. godine i poslanik u Narodnoj skupštini SR BiH. Osnovnu školu "Hasan Kikić" Lagumdžija je završio 1970. godine u Sarajevu. Upisuje sarajevsku Drugu Gimnaziju, ali zadnju godinu se prebacuje na studij u gimnaziji u Detroitu u SAD-u, gdje maturira 1973. Iste godine mu je preminuo otac, (po kojem je imenovao svoga sina), u 52. godini života. Nakon mature vratio se u Sarajevo gdje je diplomirao 1977. godine, magistrirao 1981. godine i doktorirao 1988. godine na temama s područja informatike i elektrotehnike na Univerzitetu u Sarajevu.

Iduće godine počinje raditi kao profesor na Ekonomskom i Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Sarajevu. U vrijeme rata u BiH, od 1992. do 1993. godine bio je potpredsjednik Vlade Republike BiH. Dužnost u Vladi prestao je vršiti 1993. godine, kada je teško ranjen gelerom granate. Nakon operacije u Državnoj bolnici Sarajevo, evakuiran je u Švedsku, gdje je bio podvrgnut hirurškim inretvencijama na stomaku. Povratkom u Sarajevo na Ekonomskom fakultetu je 1994. godine postao čelnik Katedre za poslovnu informatiku, a iduće godine imenovan je direktorom Centra za menadžment i informacijsku tehnologiju.

Pet mjeseci kasnije, 18. jula 2001.godine, Lagumdžija je imenovan predsjedavajućim Vijeća ministara i na toj dužnosti ostao je do 15. marta 2002. godine, kada je ponovo imenovan ministrom vanjskih poslova BiH. Lagumdžija je prestao biti član Vijeća ministara 23. decembra 2002. godine, sastavljanjem novog saziva Vijeća ministara nakon općih izbora 2002. godine. Na tim izborima, Lagumdžija je s 12.071 glasom ponovo izabran za zastupnika u Zastupničkom domu PS BiH. Četiri godine kasnije, na izborima 2006. godine ponovo je izabran na zastupničku dužnost s 16.161 glasom. Na izborima 2010. godine je izabran na zastupničku dužnost s 28.451 glasom, a formiranjem novog saziva Vijeća ministara 2012. godine ponovo postaje ministar vanjskih poslova BiH. Prestao mu je mandat 2015 godine

Na općim izborima 2014. bio je nosilac liste SDP BiH za Parlamentarnu skupštinu BiH, ali nije uspio dobiti mandat.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Univerzitet u Sarajevu
* SDP BiH

Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Bosanskohercegovački ministri vanjskih poslova
Kategorija:Političari Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1955.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Političari Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Političari iz Sarajeva
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Sarajevu
Kategorija:Predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine
Ameba

**Ameba** () je tipski rod heterotrofnih protista iz carstva Amoebozoa. Kreću se promjenom oblika tijela pri čemu se stvaraju razni oblici lažnih nožica pseudopodija. Tijelo je okruglo, promjenljivog oblika ili je u obliku ljuske. Najčešće imaju jedno jedro. Razmnožavaju se binarnim dijeljenjem. 

Hranu uzimaju cijelim tijelom. U tijelu se stvara hranidbeni mjehurić, koji se spoji s organelom u kojoj su hormoni za razgradnju hranjivih čestica. Neprobavljene ostatke ameba izbacuje na bilo kojem mjestu na tijelu.
 
Za disanje koriste kisik koji ulazi u organizam difuzijom, a nakon razgradnje tvari istim procesom iz tijela izlazi ugljik dioksid. Količinu vode u organizmu amebe kontroliraju pomoću kontraktilnih vakuola.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Protisti
Jelena Lazarević

**Jelena Lazarević** je kćerka srpskog oblasnog gospodara kneza Lazara Hrebeljanovića, supruga Đurađa II Stratimirovića i Sandalja Hranića.

Prvi brak imala je sa zetskim vladarem Đurađom II Stracimirovićem Balšićem. Kao udovica upravljala je Zetom u ime malodobnog sina Balše III Balšića. U svoj drugi brak sa bosanskim vojvodom Sandaljem Hranićem ulazi 1411. Sa Sandaljem nije imala djece. Imala je depozite sa dragocjenostima u Dubrovniku. Njen brat je bio despot Stefan Lazarević. Umrla je 1443.

Poznata je po svojoj kulturnoj i vjerskoj djelatnosti u krilu pravoslavnog svijeta. Sagradila je crkvu u Bešci na Skadarskom jezeru.

## Literatura 
* Marija Maja D. Nedeljković, Благоверна Јелена Лазарева Балшић, Kruševac 2012, http://www.vaseljenska.com/kultura/blagoverna-jelena-lazareva-balsic/

Kategorija: Kosače
Radič Sanković

thumb|Pečat Radiča Sankovića iz 1391. godine
**Radič Sanković** (1379-1404) je bio vojvoda i vlastelin sa područja Humske zemlje.

Radič Sanković je humski vlastelin, najznačajniji i posljednji izdanak porodice Sankovići. Njegov otac bio je Sanko Miltenović, braća župan Bjeljak, Budelja i Sančin Sanković, sestra Dragna.
Prvi spomen iz 1379 godine. Vodstvo porodice preuzeo od brata župana Bjeljaka Sankovića. Zbog pokušaja prodaje Konavala Dubrovčanima 1391. bio je kažnjen za nevjeru i oduzeti su mu posjedi. Bio je u sužanjstvu kod roda Kosače. U doba kralja Ostoje 1398. vraćen je u porodični posjed osim u Konavlima. Uzeo je učešće u bosanskom prodavanju Slanskog primorja 1399., ali nije bio adekvatno nagrađen pa se dodatno, separatno dogovarao sa Dubrovčanima.

Za prodaju primorja dobio je palaču u Dubrovniku. Učestvovao je u bosansko-dubrovačkom ratu 1403-1404, predvodeći napade na Dubrovčane u ime kralja Ostoje. Stradao je 1404. u promjenama oko svrgavanja kralja Ostoje. Njegove posjede u Humu preuzeo je vojvoda Sandalj Hranić Kosača. Uzima se da ga je oslijepio vojvoda Sandalj Hranić, ali to nije potvrđeno.

Radič je bio dva puta oženjen. Prva žena bila je Gojslava (1391-1398). Drugi put Radič Sanković se ženio 1399., ali ime te njegove druge žene nije poznato.

## Literatura 
* Jovanka Mijušković, Хумска властеоска породица Санковићи, Историјски часопис 11 (1960), Београд 1961, 17-54.

Kategorija:Sankovići
Drijeva

**Drijeva** su bile srednjovjekovni bosanski trg. Drijeva predstavljaju jedan od najvažnijih trgova u Bosanskom Kraljevstvu. Nalazio se na rijeci Neretvi blizu Gabele, na području koje je bilo u srednjem vijeku plovno i za veće brodove. Trg Drijava je pripadao području župe Luka.

Slavenski naziv Drijeva ukazuje na starinu. Dubrovački naziv za Drijeva bio je Narenta. Drijeva su u bosanskoj vlasti od 1382. Drijeva su jedno od četiri mjesta na kojima je bilo dozvoljena kupoprodaja soli. Zbog tog značaja, kao i komunikacionog čvorišta koji je vodio u Bosnu putem Via Narenta  u Drijevima se razvijala značajna trgovačka razmjena koja je po broju trgovaca i njihovom porijeklu dostizala razvijene evropske razmjere. Pored soli i drugih roba Drijeva su poznata i kao ozloglašeni trg za prodaju bosanskog roblja.

U Drijevima je bila razvijena dubrovačka kolonija sa konzulima i sudijama, upravnicima carine i crkvama. Zbog izuzetnih statusnih povoljnosti brojni Drijevljani su postajali dubrovačkim građanima. Carina u Drijevima bila je izuzetan izvor zarade pa su je bosanski vladari i velmože davali u zakup Dubrovčanima i Mlečanima. U početku bosanske vlasti carina u Drijevima je bila u rukama bosanskih vladara. Krajem 14. vijeka pojedini bosanski velikaši su dobijali svoj dio u carini. Poslije zbacivanja kralja Ostoje 1404. carinu u Drijevima preuzeli su Hrvatinići, Radivojevići i Kosače. Od 1410. trg Drijeva bio je u rukama Kosača a carina je dijeljena među vlastelom. Dogovorena je podjela po kojoj je su Kosače držale polovinu, a Radivojevići i Pavlovići po jednu četvrtinu drijevske carine.

## Literatura 
* Đuro Tošić, Трг Дријева у средњем вијеку, Веселин Маслеша, Сарајево 1987.

## Također pogledajte 
*Putevi u srednjovjekovnoj Bosni
*Roblje u srednjovjekovnoj Bosni

Kategorija:Gradska naselja u srednjovjekovnoj Bosni
Kategorija:Hum
Pećina

[mini|250p|Pećina u [Malezija|Maleziji]]
[mini|250p|Milodon pećina u [Čileu]]
mini|250p|Pećina
**Pećina** je prirodna šupljina u Zemljinoj kori. Pećine su oblikovane u naslagama gipsa, soli, magmatskih stijena, konglomerata, breča pa čak i leda.

Pećine su prostrani horizontalni kanali i hodnici i spadaju u podzemne kraške oblike. U njima često protiče neka rijeka, a prokapavanjem vode i izlučivanjem CaCO3 u pećinama se stvara pećinski nakit: stalaktit i *stalagmit*. Pećine koje se sastoje iz jednog kanala se nazivaju proste pećine, a one sa više kanala koji se pružaju jedan pored drugog nazivaju se razgranate pećine, dok pećine sa više kanala u različitim nivoima sa čestim bočnim vezama čine pećinski sistem. Dijele se na suhe i riječne pećine.

Osnovni dijelovi pećina su ulaz, kanal i dvorana. Pećinski kanal je izdužena pećinska šupljina, a dvorana je prostranija šupljina najčešće nastala širenjem pećinskih kanala. Pećine koje nemaju vezu sa površinom nazivaju se kaverne.

## Speleologija 
Speleologija (grčki: spelaion *pećina* + logos *riječ*, *govor*) je nauka koja istražuje nastanak i razvoj jama i pećina, te proučava fizičke i hemijske procese pod zemljom te analizira i prati podzemne vode i puteve.

## Također pogledajte 
* Crvena stijena (Crna Gora)
* Gradac (pećina)
* Odmut (Crna Gora) 
* Potočka zijalka


Kategorija:Fluvijalni oblici reljefa
Kategorija:Erozivni oblici reljefa
Katarina Vuković

**Katarina Vuković** je iz  bosanske velikaške loze Hrvatinići, druga supruga vojvode Sandalja Hranića Kosače.

Katarina je kćerka ugarsko-hrvatskog bana Vuka Vukčića iz bosanskog plemićkog roda Hrvatinići. Njen stric je čuveni bosanski vojvoda i herceg Hrvoje Vukčić Hrvatinić. Njena majka je banica Anka, a njena sestra je Jelena, udata za Sandaljevog brata kneza Vuka Hranića.

U brak sa Sandaljem Hranićem Katarina ulazi na proljeće 1405., kada se i njena sestra Jelena udaje za Sandaljevog brata kneza Vuka Hranića. Brak Katarine sa Sandaljem egzistirao je kao rezultat političkih veza između Hrvatinića i Kosača. Katarina, njena majka Anka i Sandalj Hranić čuvali su svoju imovinu u depozitu u Dubrovniku. Brak između Katarine i Sandalja raspao se tokom 1410-1411. kada i dobri odnosi između Hrvatinića i Kosača.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Hrvatinići
Kategorija:Kosače
Počteni vitez

**Počteni vitez** predstavlja titulu koju su bosanske diplomate sticali za svoju djelatnost. To nisu bili vitezovi uobičajenih i poznatih viteških redova koji su ispoljavali vojne zasluge. Počteni vitez je diplomata koji je obavljao poslaničku i zastupničku djelatnost za bosanske vladare i velmože. Titulu viteza poslanik je sticao u inostranstvu, na stranim dvorovima (najčešće u Italiji), a takva titula viteza u Bosni je navođena redovno kao titula počtenog viteza. Najpoznatiji počteni vitezovi u srednjovjekovnoj Bosni su Pribislav Pohvalić, Juraj Čemerović, Restoje Milohna i Pribislav Vukotić.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* hrcak.srce.hr SOCIJALNE PROMJENE NA DVORU BOSANSKIH KRALJEVA TIJEKOM 14. I 15. STOLJEÓA (Prîmjerí nastanka novog plemstva u Bosnî)
* http://www.stanak.org/index.php?option=com_content&view=article&id=84:2011-02-06-09-42-56&catid=40:bibliografija-posebna-izdanja-clanci-rasprave&Itemid=102

Kategorija:Društvo srednjovjekovne Bosne
Kategorija:Titule
Istočna konferencija (NBA)

**Istočna konferencija** NBA lige je sačinjena od tri grupe sa po 5 klubova (ukupno 15).

Na kraju regularnog dijela sezone, klubovi osvajači grupa idu u doigravanje sa pozicija 1, 2 i 3 na osnovu boljeg omjera pobjeda i poraza, dok se još 5 klubova plasira na osnovu pomenutog omjera, ali od 4-te do 8-me pozicije. Teoretski, može se desiti da klub, koji u doigravanje ulazi sa 4-te pozicije, ima bolji omjer u odnosu na klub sa pozicije 3. U slučaju međusobnog duela, u doigravanju bolji omjer daje prednost domaćeg terena.

Pobjednik konferencijskog finala ide u finale lige.

## Organizacija Istočne konferencije 
### Atlantska grupa 
*Boston Celtics
*New Jersey Nets
*New York Knicks
*Philadelphia 76ers
*Toronto Raptors

### Jugoistočna grupa 
*Atlanta Hawks
*Charlotte Bobcats
*Miami Heat
*Orlando Magic
*Washington Wizards

### Centralna grupa 
*Chicago Bulls
*Cleveland Cavaliers
*Detroit Pistons
*Indiana Pacers
*Milwaukee Bucks

### Bivši klubovi 
*Cincinnati Royals
*Houston Rockets
*New Orleans Hornets
*New Orleans Jazz
*San Antonio Spurs

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:NBA
Zlatonosovići

mini|desno|150px|Grb Zlatonosovića

**Zlatonosovići** su srednjovjekovna bosanska vlastelinska porodica sa područja Usore. Pripadaju Tihoradićima, poznatom usorskom vlastelinskom rodu.

Zlatonosovići su imali predstavnike, dvojicu braće Vlađa i Stipana koji su učestvovali u bitki na Kosovu 1389. i bili zarobljeni od Osmanlija. Kasnije, 1403. tražili su Vukmir i Vukašin preko Dubrovčana da pokušaju isposlovati oslobođenje njihovih srodnika kod Osmanlija.

Najpoznatiji predstavnici su braća vojvoda Vukmir (-1424) i vojvoda Vukašin Zlatonosović (-1430). 
Vukmir Zlatonosović spominje se kao svjedok i vojvoda od Usore 1400. godine, a kao vojvoda 1404, 1420. I 1421. Učestvovao je u radu državnog vijeća koje se obračunalo sa Pavlom Radinovićem 1415. Umro je 1424. godine. U povelji iz  1404. se zna da mu je otac Juraj, a Vukmir je naveden ka Jurjevič. Zlatonosović je nadimak njegovog oca. Jedini usorski vlastelin imena Juraj, koji bi mogao biti Vukmirov i Vukašinov otac je Juraj Tihčinović. Po tome se zaključuje da Zlatonosovići pripadaju – Tihoradićima.
Vukašin Zlatonosović je vojvodskoj časti naslijedio mlađeg brata Vukmira. U povelji iz 1399. nosio je titulu kneza. Spominje se u sačuvanoj povelji iz 1426. Godine. Umro je 1430. godine.

Na strani kralja Ostoje i vojvode Sandalja Hranića, Zlatonosovići su učestvovali kao zavjerenici u ubistvu kneza Pavla Radinovića 1415 na Parenoj poljani kod Sutjeske. Prema planu zavjerenika Zlatonosovići su trebali dobiti Olovo, međutim do raspodjele posjeda ubijenog kneza Pavla Radinovića nije došlo. 

Njihov posjed graničio je sa srpskom despotovinom iz XV stoljeća.  Zlatonosovići su stradali zbog učinjene nevjere bosanskom kralju Tvrtku II Kotromaniću 1430. Zlatonosovići su u srodstvu sa Divošem Tihoradićem, usorskim vlastelinom iz 14. vijeka.

## Literatura 
Pavao Anđelić, Svjetlost, Sarajevo, 1982 – STUDIJE O TERITORIJALNOPOLITIČKOJ ORGANIZACIJI SREDNJOVJEKOVNE BOSNE
* Srđan Rudić, О жени војводе Вукмира Златоносовића, у: Историјски часопис 55, Београд 2007, 113-117.

Kategorija:Usora i Soli
Kategorija: Srednjovjekovna bosanska vlastela
Titule u srednjovjekovnoj Bosni

Srednjovjekovni bosanski vladari nosili su titule banova (Ban) i kraljeva (Kralj). Njihovi vazali, velmože, vlastela i vlasteličići prepoznavali su se po titulama i mjestu i ulozi na saboru, stanku čitave bosanske države, rusaga bosanskog (Stanak).

Bosanska vlastela nosila je titule vojvoda i kneževa a pojedine zemlje koje je okupljao kraljev posjed i činio državu imale su po jednog vojvodu (Bosna, Usora, Soli, Podrinje, Donji kraji, Humska zemlja). Titula vojvode bila je nasljedna u okviru pojedine porodice koja je bila na čelu vladajućeg roda. Veliki vojvoda predstavljao je velmožu koji je pripadao najkrupnijoj vlasteli uz vladara a koji je prevazilazio okvire pojedinih zemalja sastavnih dijelova Bosanskog kraljevstva. Titulu kneza imali su vlastela i vlasteličići koji su bili manje uticajni od vojvode u pojedinom kraju Bosanskog Kraljevstva. Pored vlastele i vlasteličića titulu kneza imali su sva braća i sinovi pojedinog vojvode. Titulu kneza nosio je i predstavnik vlasti u pojedinim gradovima, tj. gradski knez. Glavni predstavnik na kraljevim posjedima bio je Veliki knez bosanski. Među najpoznatijim bio je veliki knez bosanski Tvrtko Borovinić koji je bio na području Podvisokog.

Kategorija:Titule
Kategorija:Društvo srednjovjekovne Bosne
Nukleon

mini|desno|250px|Atomsko jezgro (protoni prikazani crvenom bojom, neutroni plavom)
**Nukleon** (lat. *nucleus* - jezgro) je naziv za čestice jezgre nekog atoma, također i za svaku česticu iz koje se sastoji jezgro atoma, kao što su protoni i neutroni. 

Nukleoni su svi barioni koji se sastoje isključivo iz lahkih *up* i *down* kvarkova i imaju izospin 1/2. Ova definicija obuhvata pored protona i neutrona i pobuđena stanja koja se sastoje iz *uud* i *udd* kvarkova, a koji su izuzetno kratkoživuće nukleonske rezonance. Particle Data Group smatra da je postojanje 14 različitih nukleona sigurno (za koje postoje sigurni dokazi), ili je njihovo postojanje gotovo sigurno (*dokazi se kreću od vrlo moguće do sigurno*), a postoje dokazi za drugih osam nukleona (stanje 2007). Pri ovoj analizi se ne vodi računa o stanju naelektrisanja; protoni i neutroni su po ovoj teoriji jedan te isti nukleon.

Na kvarkove se odnosi samo oko 5% mase nukleona, dok ostalih 95% nastaje iz energije povezivanja i energije kretanja kvarkova. Zajedno sa elektronima, koji kruže u orbitalama oko jezgre, nukleon sačinjava atom.

## Također pogledajte 
* Hadron

## Reference 
Kategorija:Subatomske čestice
Barion

**Barioni** su kompozitne subatomske čestice sastavljene iz tri kvarka (za razliku od mezona, koji su sastavljeni iz jednog kvarka i jednog antikvarka). Barioni i mezoni pripadaju porodici hadrona, česticama zasnovanim na kvarkovima. Naziv *barion* je izvedeno iz grčke riječi βαρύς, (barys) sa značenjem *teško*, jer je u vrijeme kad je otkriven i kada mu je dato ime, sve poznate elementarne čestice su imale manje mase od bariona.

Kao čestice zasnovane na kvarkovima, barioni učestvuju u jakim interakcijama, dok leptoni, koji nisu zasnovani na kvarkovima, ne učestvuju. Najpoznatiji barioni su protoni i neutroni, koji zajedno čine većinu mase vidljive materije u svemiru. Elektroni (koji su druga najveća komponenta atoma) su leptoni. Svaki barion ima odgovarajuću antičesticu (antibarion) gdje su kvarkovi zamijenjeni odgovarajućim antikvarkovima. Naprimjer, proton se sastoji od dva *up* kvarka i jednog *down* kvarka, a njemu odgovarajuća antičestica, antiproton, je sastavljena od dva *up* antikvarka i jednog *down* antikvarka.

## Također pogledajte 
* Mezon

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Particle Data Group—Review of Particle Physics (2008).
* Državni univerzitet Georgije—HyperPhysics
* Baryons made thinkable, interaktivna vizuelizacija koja omogućava usporedbu fizičkih osobina

Kategorija:Kvantna mehanika
Kategorija:Barioni
Abdurezak Hivzi Bjelevac

**Abdurezak Hivzi Bjelevac** bio je bosanskohercegovački i bošnjački književnik, publicist i prevodilac.

Rodio se u Mostaru i nakon početničkih nauka završenih u rodnom mjestu, s ocem je otišao u Istanbul na dalje školovanje. Bjelevac uči turski, a kasnije i francuski jezik. Nakon očeve smrti vraća se  službujući u Mostaru, Travniku i Stocu. Prvu knjigu pripovijesti izdao je u Mostaru gdje mu izlazi i roman *Pod drugim suncem.* Roman *Minka* donosi mu neugodnosti, jer su se izvjesni ljudi u Travniku prepoznali, pa je došlo i do sudskih procesa. Slijedili su zatim romani *Iščahureni leptiri, Melika.*

Sarađivao je novinarskim prilozima u svim važnijim jugoslavenskim novinama između dva svjetska rata, te uređivao časopise *Novi vijek* i *Behar*. Pisao je pripovijetke, drame i romane o životu Bošnjaka, u kojima prikazuje tradicijski svijet koji iščezava u sudaru sa zapadnjačkom civilizacijom.

U njegovoj književnoj ostavštini ima mnogo neobjavljenih rukopisa, a među njima i opsežan roman *Napuljsko šumsko preduzeće* i roman *Hazer*, prvobitno napisan na turskom jeziku u Ankari.

## Djela 
**Sličice i profili* (1911)
**Pod drugim suncem* (1914)
**Minka* (1917)
**Rene Logotetides* (1920)
**Aprilske kiše* (1921)
**Na kraju* (1921)
**Iščahureni leptiri* (1925)
**Ana Zolotti* (1927)
**Melika* (1927)
**Zidanje srećnog doma* (1934)
**Muhammed* (a. s.) (1942)
**Istanbul* (1944)
**Carica Ahzer* (1994)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.bosnacitat.com/tag/abdurezak-hivzi-bjelavac 
* http://viaf.org/viaf/84049656/
* http://www.ff.untz.ba/bilteni/Bilten_naslova_za_2012-Filozofski_fakultet.pdf
* http://www.worldcat.org/wcidentities/lccn-n89-622944

Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Rođeni 1886.
Kategorija:Umrli 1972.
Ante Vican

**Ante Vican**, bosanskohercegovački i hrvatski glumac, rođen u Gornjim Vinjanima, grad Imotski, Hrvatska. Umro je 22. marta 2014. godine. Živio je u staračkom domu u Grudama.

Dobitnik je Zlatne Arene za sporednu mušku ulogu u filmu Zrinka Ogreste "Crvena prašina".
Glumu završio u Zagrebu kao prvi diplomirani glumac s diplomom pod rednim brojem 2 jer se broj 1 ne izdaje. Glumio u brojnim predstavama, serijama i filmovima.

## Filmografija 
* Crvena Prašina
* Malo misto
* Novo doba
* Mliječni put
* Maršal
* Magareće godine
* Bravo maestro
* Čovik i po
* Ljubav i poneka psovka...
### TV serije 
* Foliranti (kao Vlado)
* Lud, zbunjen, normalan (kao Ante)
* Tale (kao inspektor)
* Aleksa Šantić (kao Jova Sola)
* Stojan Mutikaša

## Reference
## Literatura 
* http://books.google.ba/ Liberated Cinema: The Yugoslav Experience, 1945-2001  autor Daniel J. Goulding (en)

## Vanjski linkovi 
* http://www.imdb.com/name/nm0895828/
* http://www.kinotekabih.ba/post_filmovi.html 
* http://www.oslobodjenje.ba/vijesti/kultura/dragulji-koji-su-zadivili-svijet
* http://www.bhteatar.ba/documents/bhteatar_doc_2011101109492724bih.pdf

Kategorija:Bosanskohercegovački glumci
Kategorija:Hrvatski glumci
Kategorija:Biografije, Imotski
Kategorija:Rođeni 1926.
Kategorija:Umrli 2014.
Franjo Leder

**Franjo Leder** (Tuzla, 1905. - Tuzla, 1963), bosanskohercegovački kipar.

## Biografija 
Franjo Leder je prvi tuzlanski kipar. Kiparstvo je studirao u Zagrebu kod profesora Robert Frangeš Mihanovića. Kao student radio je na spomeniku kralja Tomislava (Zagreb). U Tuzli je radio mnogo, ali je malo skulptura ostalo. Njegova najvrednija likovna djela su uništili fašisti. Živeći u očaju za uništenim, njemu najvrednijim radovima, postao je nemaran prema svemu pa i prema sebi, što ga je fizički uništilo.

## Djela 
* Portret osnivača sokolstva u Čehoslovačkoj (nekada u Sokolskom domu)
* Portret N. Todića
* Reljef *Borbom ka slobodi*
* Bista Save Štekovića
* Portret ing. Bogdana Đukića (slika desno)

## Velika kompozicija *Borbom ka slobodi* 
Kompozicije *Borbom ka slobodi* (*Godina nastanka: oko 1936., materijal: beton, dimenzije: v. 250 cm, š. 300 cm, nekadašnja lokacija: Sokolski dom u Tuzli, uništeno*) je djelo akademskog kipara Franje Ledera. Na reljefu je predstavljena borba Mlade Bosne za vrijeme austrougarske okupacije. Figura u lijevom dijelu kompozicije predstavlja patnju ovog naroda u borbi za svoja prava, a u desnom oslobođenje oslobođenje od zloglasnog režima Austro-Ugarske monarhije. Figura u sredini je Miško Jovanović, predvodnik u Tuzli svih snaga u borbi protiv okupatora. Uništili su ga fašisti 1941. godine. To je bila najveća skulptorska kompozicija u reljefu rađena u Tuzli. Za ovaj rad je Leder dobio dosta pohvala od ljudi koji su znali što su likovne vrijednosti. Od istog autora tada je uništeno nekoliko skulptura, poprsja, statua i gipsane ornamentike.

Leder, Franjo
Leder, Franjo
Kategorija:Rođeni 1905.
Paramecium

**Paramecijum** (lat.: *Paramecium*) je jedan od najpoznatijih rodova trepljara. Zbog svog oblika dobio je i naziv "papučica". Paramecijum je otkrio 1675. godine Antoni van Leeuwenhoek pod svojim jednostavnim mikroskopom.

Papučica je obavijena opnom koja se zove pelikula. Na pelikuli su brojne treplje kojima se papučica pokreće i uzima hranu. Pojedine treplje mogu biti malo jače i nepokretne. Pretpostavlja se da su to osjetila za mehaničke i hemijske nadražaje. Disanje se vrši cijelom površinom tijela. Ima dvije kontraktilne vakuole (služe za izbacivanje viška vode) i dva jedra - veliko i malo. Ona se razlikuju i po veličini, i po obliku.

Na pelikuli se vidi udubljenje koje nazivamo usno predvorje (vestibulum) koje završava citostom pomoću kojeg papučica prima hranljive materije. Čelijsko ždrijelo - citofarink se nastavlja na citostom i na njegovom se kraju stvaraju hranljivi mjehurići. Oni se spajaju s lizosomima koji razgrađuju hranu, a neprobavljeni ostaci se izbacuju na određenom mjestu na pelikuli koje zovemo čni izmetni otvor ili citopig. Papučica, slično kao i amebe, diše difuzno preko površine tijela. 
Količinu vode u organizmu papučice reguli še pomoću para stežljivih mjehurića (kontraktilnih vakuola). 
Svi trepljari imaju barem dvia jedra: malo i veliko. Razmnožavaju se binarnom diobom.

Kada naiđu nepovoljni uslovi, paramecijum obrazuje cistu oko sebe. Dok je unutar ciste, on se ne hrani i ne razmnožava. Kada prođu nepovoljni uslovi, on se oslobađa ciste i nastavlja normalan život.

## Video galerija

Datoteka:Paramecium bursaria.ogv|*Paramecium bursaria*, vrsta sa simbiotskim algama
Datoteka:Paramecium putrinum.ogv|*Paramecium putrinum*
Datoteka:Paramecium Dividing.ogv|Dioba paramecijuma
Datoteka:Paramecium caudatum conjugation.ogv|*Paramecium caudatum* pri konjugaciji

Kategorija:Protisti
Tassos Papadopoulos

**Tassos Papadopoulos** (Nikozija, 7. januar 1934. - Nikozija, 12. decembar 2008) je bivši predsjednik Republike Kipar.

Rodio se u Nikoziji, a studij prava je završio u Londonu. Na izborima 2003. godine postaje predsjednik Kipra. Za vrijeme njegovog mandata je Republika Kipar postala članica Evropske unije.

Kategorija:Biografije, Nikozija
Kategorija:Rođeni 1934.
Kategorija:Umrli 2008.
Tajna plavog voza

**Tajna plavog vlaka** () jest roman Agathe Christie iz 1928. s Herculeom Poirotom u glavnoj ulozi.

## Radnja 
U međunarodnom Plavom vlaku u svome odjeljku nađena je mrtva kćer američkog bogataša. Naizgled obično ubistvo kojeg bi francuska policija brzo riješila uhitivši onoga ko je, po svemu sudeći, bio motivisani ubica. Ali tu se našao nenadmašivi Hercule Poirot čija britka logika ulazi ispod površine privida i kopa do pravog ubice na kojeg niko ni ne sumnja.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.gutenberg.org/ebooks/72824

Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Knjige iz 1928.
Kiparska funta

**Kiparska funta** (gr. "Λίρα",  tr. "Lira") je bivša službena valuta u Republici Kipar, koja se koristila samo na grčkom dijelu ostrva. Jedna kiparska funta (*CYP*) se sastojala od 100 kiparskih centi. Iako je Kipar članica Evropske Unije od 2004. godine, stara valuta je zamijenjena eurom tek 1. januara 2008. kada je država ispunila zahtjeve Evropske unije vezane za inflaciju.

## Historija
Kiparska funta se, po uzoru na britansku, uvodi 1879. Imala je tečaj s britanskom 1:1, a sa turskim piatresom 1:180. Manja jedinica je bila šiling. 1955. uvodi se decimalizacija i funta se dijeli na 1000 mila. 5 mila je bilo jednako 1 turskoj piastri, 50 a mila jednom šilingu. 1983. šiling se zamjenjuje centom, 100 centi su imali vrijednost 1 funte. Kipar je 2008. uveo euro po tečaju 1 € : 0,58 £.

## Novčanice
Tekst na licu novčanica je pisan na grčkom i turskom jeziku. Vrijednost na poleđini je pisana na engleskom. 

## Također pogledajte 
* Spisak valuta po državama

## Reference
## Vanjski linkovi
* Zvanični sajt Centralne banke Kipra

Kategorija:Kipar
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Historijske valute
Kategorija:Kipar
Tajna sedam satova

***Tajna sedam satova*** () jest kriminalistički roman Agathe Christie iz 1929. U ovom romanu Agatha oživljava likove iz romana *Tajna zamka Chimneys*, a oni su Lady Eileen (Bundle) Caterham, Bill Eversleigh i Načelnik Battle, a kao i u tom romanu i ovdje tumače likove glavnih detektiva.

## Radnja 
Dogodilo se ubistvo. Slučaj preuzimaju Bundle Brent i Jimmy Thesiger. Uz pomoć Billa Eversleigha otvkrivaju da "Klub Sedam Satova" nije samo noćni klub već i sjedište Tajnog Društva. Da bi na pravi način razriješio ovu misteriju Bundle prvo mora utvrditi da li Tajno društvo posluje sa ove ili one strane zakona.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Knjige iz 1929.
Ubistvo u vikariji

***Ubistvo u vikariji*** () jest roman Agathe Christie iz 1930. u kojem predstavlja Miss Marple.

## Radnja 
U malom mjestu St. Mary Mead niko nije bio omraženiji nego general Protheroe. Čak je i lokalni vikar rekao da bi njegova smrt dobro došla stanovnicima mjesta. No Protheroe je nađen mrtav u radnoj sobi istog tog vikara. Dvoje ljudi priznaje ubistvo no na različite načine. Sada stara usidjelica Miss Marple mora dokazati svoje znanje koje je dosada koristila samo na lokalnim "bezvezarijama".
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Miss Marple
Kategorija:Knjige iz 1930.
Posljednja kuća

***Posljednja kuća*** () jest roman Agathe Christie iz 1932.

## Radnja 
Nick Buckley je neobično ime za zgodnu mladu ženu. No i život što ga je vodila bio je neobičan. Smrt ju je gotovo svakodnevno pokušala uzet k sebi, ali u tome nije uspijevala.

Kad je otkrio rupu od metka u njezinom šeširu, Hercule Poirot zaključi da joj je potrebna zaštita. 
Agatha Christie ponovno blista u zapletu i neočekivanom raspletu, genijalnom rješenju "malih sivih ćelija" Herculea Poirota.

## Filmska verzija 
Roman je adaptiran za ekranizaciju 1990. godine. U naslovnoj ulozi nastupio je David Suchet.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Knjige iz 1932.
Smrt lorda Edgwarea

***Smrt Lorda Edgwarea*** ( ili *Thirteen at Dinner*) jest roman Agathe Christie iz 1933. nazivan i *Najdomišljatija slagalica zločina*.

## Radnja 
Glumica Jane Wilkinson obraća se Herculeu Poirotu s molbom da razgovara s njenim mužem, lordom Edgwareom i pokuša ga uvjeriti da pristane na razvod. Poirot u razgovoru s lordom dozna da je on pristao na razvod i da je o tome već pismeno obavijestio svoju ženu. Međutim, sljedećeg jutra lord Edgware je pronađen mrtav u svojoj radnoj sobi. Viši inspektor Japp sumnjiči lady Edgware, odnosno Jane Wilkinson, međutim, ona ima čvrst alibi: u vrijeme kad se dogodilo ubistvo bila je na večeri s još dvanaest uzvanika. Poirot će, uz pomoć kapetana Hastingsa i gospođice Lemon, pokušati otkriti pravu istinu.

## Podaci o snimanju filma i njegova adaptacija 
U snimanju TV filma *"Smrt lorda Edgwarea"* učestvovalo je mnogo ljudi koji su već prije toga imali iskustva s ekranizacijom djela Agathe Christie. Roman je dramatizirao Anthony Horowitz, scenarist koji je potpisao i scenarije sedam epizoda televizijske serije Poirot iz 1989., a režiser Brian Farnham režirao je četiri epizoda iste serije. Glumce Davida Sucheta, Hugha Frasera, Philipa Jacksona i Pauline Moran već smo gledali kao Herculea Poirota, satnika Arthura Hastingsa, višeg inspektora Jamesa Jappa i gospođicu Felicity Lemon, u seriji Poirot i brojnim televizijskim filmovima. Roman "Smrt lorda Edgwarea" bio je već dvaput ekraniziran, prvi put u istoimenom filmu još 1934., a drugi put 1985., tada je Peter Ustinov glumio Poirota, David Suchet inspektora Jappa, a Faye Dunaway imala je dvostruku ulogu, Jane Wilkinson i Carlotte Adams. Treći put je ekraniziran 2000.

*"Najdomišljatija slagalica zločina."* - New York Times.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Knjige iz 1933.
Ubistvo u "Orient Expressu"

***Ubistvo u*** *"**Orient Expressu**"* () jest roman Agathe Christie objavljen 1934. s glavnim likom Herculeom Poirotom.

## Radnja 
Hercule Poirot je u Orijent Expressu i tu upoznaje vrlo bliskog prijatelja. Zbog snijega su zaglavili u malom mjestu pored Vinkovca, dvije noći prije Istanbula. Iduće jutro Samuel Edward Ratchett nađen je izboden u svom kupeu. Poirot sumnja na dvanaest osoba.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Knjige iz 1934.
Tragedija u tri čina

***Tragedija u tri čina*** () jest kriminalistički roman Agathe Christie iz 1934. s Poirotom u glavnoj ulozi.

## Radnja 
Sir Charles Cartwright, uspješni glumac pozvao je trinaest ljudi na večeru, a među trinaestoricom bio je i Hercule Poirot. Neki uzvanici naslučuju ubistvo i ono se zbilja događa. Lokalni svećenik otrovan je koktelom. Poirot je na zamolbu g. Cartwrighta prihvatio slučaj i otkrio ubicu.

Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Knjige iz 1935.
Zašto nisu pitali Evansa?

***Zašto nisu pitali Evansa?*** ( ili *The Boomerang Clue*) jest kriminalistički roman Agathe Christie iz 1934.

## Radnja 
Bobby Jones koji je išao po golf lopticu na litici na dnu nalazi umirućeg čovjeka čije su posljednje riječi bile *"*Zašto nisu pitali Evansa?". Intrigiran Jones poziva prijetaljicu Lady Frances Derwent. Njih dvoje riskirajući vlastiti žvot otkrivaju istinu o čovjekovoj smrti i identitet tajanstvanog Evansa.

Kategorija:Djela Agathe Christie
Kategorija:Knjige iz 1934.
Smrt u oblacima

***Smrt u oblacima*** ( ili *Death in the Air*) jest kriminalistički roman Agathe Christie iz 1935. s Poirotom i Jappom u glavnim ulogama.

## Radnja 
Na putu iz Pariza u Croydon u avionu gdje leti Hercule Poirot gospođa Giselle je ubijena. Smrt joj je donio ubod. Prvo su mislili da ju je ubila osa ali se doznalo da je ubijena. Hercule Poirot spava za vrijeme leta. On i njegov prijatelj Viši inspektor Japp istražuju ubistvo. Hercule Poirot saznaje ko je ubica. Prisutnim (među njima i ubica i Japp) priča kako je došao do ubice.

Kategorija:Djela Agathe Christie
Kategorija:Knjige iz 1935.
Exit Festival

300p|mini|Dens arena
**Exit Festival** je ljetni muzički festival koji se održava jednom godišnje na Petrovaradinskoj tvrđavi u Novom Sadu (Srbija) počevši od 2000. godine i obično traje četiri dana. Brzo je izrastao u priznati muzički festival kako u regionu tako i širom Evrope. Za to je djelimično zaslužno okruženje u kome se Exit održava - živopisna tvrđava iz 18. vijeka koja se nalazi na uzvišenju iznad Dunava.

Festival je pokrenula grupa studenata Univerziteta u Novom Sadu, kao pokušaj da mladima Srbije, a prije svega Novog Sada, pruže kulturni sadržaj i zabavu tj. neku vrstu izlaza (eng. *exit* = izlaz) iz inače loše situacije koja je tada vladala u zemlji. I pored finansijskih i drugih problema koji su ga pratili, festival je istrajao i razvio se u respektabilan muzički događaj. U početku je organizovan preko Studentske unije Fakulteta tehničkih nauka i Univerziteta u Novom Sadu.

Najpoznatije grupe koje su do sada svirale na Exitu su: Underworld, Fatboy Slim, Slayer, Apocalyptica, White Stripes, Garbage, Sick Of It All, Napalm Death, Dee Face, Vladimir Aćić, Disciplin A Kitschme, Nitin Sawhney, Burhan Ocal, Gilles Peterson, The Datsuns, Huun-Huur-Tu, Sandy Rivera, Rambo Amadeus, Cypress Hill, Massive attack, Iggy Pop, Billy Idol, Robert Plant, Moloko, Peaches, Prong i mnogi drugi izvođači.

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica Exita

Kategorija:Festivali u Srbiji
Kategorija:Novi Sad
Kategorija:Muzika u Srbiji
Mostar Sevdah Reunion

**Mostar Sevdah Reunion** je muzički sastav iz Mostara, čiji se muzički izraz gotovo u cijelosti sastoji od sevdaha u modernim aranžmanima. Možda je najbolji opis muzike Mostar Sevdah Reuniona "Balkanski blues". Sastav čine Mišo Petrović (gitara), Sandi Duraković (gitara), Vanja Radoja (violina), Marko Jakovljević (bas), Gabrijel Prusina (klavir), Senad Trnovac (bubnjevi) te Milutin Sretenović i Antonija Batinić (vokali).
thumb|Mostar Sevdah Reunion i Dragi Šestić

## Historija 
Idejni začetnik sastava je Dragi Šestić, producent i menadžer benda. Prvi album je snimljen u Centru Pavarotti u Mostaru i izdan je 1999. za izdavačku kuću World Connection iz Nizozemske. Slijedi saradnja sa Šabanom Bajramovićem i izdavanje drugog albuma. Nakon prekida saradnje s Bajramovićem, Dragi Šestić 2002. otkriva Ljiljanu Buttler i snima tri albuma za Snail Records. Između dva albuma s Buttler snimljen je album *A Secret Gate* 2003. Tri godine kasnije izlazi ponovo album s Bajramovićem, a 2007. *Cafe Sevdah*, kojim je bend prezentirao najnovije pjevačko otkrovenje iz Prijedora, Nermina Alukića Čerkeza. Godine 2013. izlazi *Tales from a Forgotten City*, koji osvaja brojna međunarodna priznanja. Bend izdaje i prvi "live" album *Kings of Sevdah* 2016, nakon kojeg počinje saradnju s Milutinom Sretenovićem Sretom na albumu *The Balkan Autumn*. Od 2017. bendu se kao vokal pridružuje i Antonija Batinić.

thumb|Dragi Šestić

## Diskografija 
;Mostar Sevdah Reunion (sevdah albumi)
# *Mostar Sevdah Reunion* (1999) World Connection
# *A Secret Gate* (2003) Snail Records
# *Cafe Sevdah* (2007) Snail Records
# *Tales from a Forgoten City* (2013) Snail Records and World Connection
# *Kings Of Sevdah* (2016) Snail Records
# *Lady Sings the Balkan Blues* (2022) Snail Records
# *Bosa Mara* (2024) Snail Records

';Mostar Sevdah Reunion (live albumi)
# *Once Upon a Time in Mostar* (2005) Snail Records
# "Kings of Sevdah" (2016) Snail Records
# "Live In Sarajevo" (2023) Snail Records

; Šaban Bajramović
# *A Gypsy legend* (2001) World Connection
# *Šaban* (2006) Snail Records

;Ljiljana Buttler
# *The Mother of Gypsy Soul* (2002) Snail Records
# *The legends of Life* (2005) Snail Records
# *Frozen Roses* (2009) Snail Records

;Amira Medunjanin
# *Rosa* (2004) Snail Records

;Sreta
# *The Balkan Autumn* (2018) Snail Records

mini|Mostar Sevdah Reunion

## Filmovi 
* *Mostar Sevdah Reunion*, Pjer Žalica (2000)
* *The Bridge of Bosnian Blues – Mostar Sevdah Reunion*, Mira Erdevicki (BBC, 2005)
* *Tales from a Forgotten City*, Amir Grabus (2013)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* Službeni sajt 
* Mostar Sevdah Reunion na MySpaceu
* "Čudna jada od Mostara grada"

Kategorija:Bosanskohercegovačke muzičke grupe
Kategorija:Muzičke grupe iz Mostara
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1998.
Sitafordska misterija

***Sittafordska misterija*** (), poznat i kao ***Ubistvo u Hazelmooreu***, jest kriminalistički roman Agathe Christie iz 1931.

## Radnja 
U udaljenoj kući u srcu Dartmoora, šestoro ljudi okupljenih oko malog okruglog stola pristupilo je spiritualističkoj seansi. Tenzija raste... kada se pojavljuje poruka: 'Kapetan Trevelyan... mrtav... ubijen...' Da li je to crna magija ili samo nečija neslana šala? Jedini način da se sazna je da se pronađe Kapetan Trevelyan. Na nesreću, njegov dom je šest milja udaljen... snježne lavine su blokirale put do njegove kuće... Neko do šestoro ljudi treba krenuti na put...
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.agathachristie.com/en/news/2023/10-things-you-might-not-know-about-the-sittaford-mystery

Kategorija:Djela Agathe Christie
Kategorija:Knjige iz 1931.
Skrotum

mini|desno|Skrotum - vertikalni presjek

**Skrotum** ili **mošnje**, (*lat: scrotum*), je kožna kesa u kojoj su smješteni testisi. Nalazi se između tijela penisa i analnog otvora. Sa ulaskom u pubertet skrotumi postaju prekriveni dlakama.

## Funkcija 
Osnovna funkcija skrotalne kese je da testise drži na njima adekvatnoj temperaturi koja iznosi 34.4 celzijeva stepena. Veća temperatura može oštetiti kvalitet sperme. Zbog toga skrotum ima sposobnost skupljanja i širenja i na ta način se regulira temperatura testisa. Kada je vanjska temperatura veća od poželjne skrotum se opušta i spušta, a kada je temperatura manja onda se skuplja, približavajući se tijelu.

## Najčešća oboljenja 
* epidermalna cista
* hidrocela
* hematocela
* spermatocela

## Ostale slike 

 Datoteka:Illu penis.jpg|Struktura muških genitalija
 Datoteka:Gray1156.png|Vertikalni presjek uretre, mokraćne bešike i penisa

Kategorija:Muški reproduktivni sistem
Nikolići (porodica)

**Nikolići** su srednjovjekovna humska vlastelinska porodica, prepoznatljiva po posjedu područja Popovog polja i župe Žaba. Župa je obuhvatala istoimenu planinu sa njenim proširenim podnožjem. Vranjevo ili Vranjevo selo je bilo važan politički centar župe i sjedište porodice. U 14. stoljeću Nikolići su bili  i članovi bosanskog velikaškog zbora (*barones regni*). Sahranjeni su u nekropoli stećaka u Vranjevu selu.

Uz vlastelu Milatoviće, Komlinoviće, Nimičiće, Sankoviće i Radivojeviće Nikolići su najvažniji predstavnici Humske zemlje u razvijenom srednjem vijeku.

U plemićkoj porodici Nikolića rođena je Jelena Gruba, bosanska kraljica u periodu 1395-1398. godine. Otac joj je bio Vladislav Nikolić, a majka Stanislava, kćerka plemića iz Dalmacije.

Decembra 1392. godine braća kneževi Vukoslav, Petar i Miliša Nikolić postali su dubrovački građani. Najvažniji predstavnici Nikolića su knez Grgur Nikolić i vojvoda Radoje Nikolić. Ipak Nikolići nisu bili među najvažnijim bosanskim velmožama poput Hrvatinića, Pavlovića i Kosača. Njihovo statusno uzdizanje nije dostiglo  rang velmoža. Njihovi vazali bili su Brlići. Nikolići su priznavali prevlast Sankovića i Kosača kao gospodara Huma. Kao vlasnici posjeda u župi Popovo ubirali su mogoriš koji su Dubrovčani plaćali Bosni u zaleđu, zbog korišćenja njihovih posjeda za ispašu svoje stoke i za vinograde. U petoj deceniji 15. stoljeća Nikolići nestaju sa historijske pozornice.Njihov posjed u potpunosti preuzimaju Kosače.

Predstavnici vlastele Nikolići:

*Nikola, župan, oženjen Katarinom (Katalinom), sestrom bosanskog bana Stjepana II Kotromanića
**Vladislav, knez, sin Nikole i Katarine, otac jedine krunisane bosanske kraljice Jelene.
**Bogiša, Vladislavov brat
***Petar, sin Vladislavov
*** Vukoslav Nikolić, sin Vladislavov
*** Miliša Nikolić, sin Vladislavov
**** Grgur Nikolić, sin Vukoslavov

## Literatura 
* Mihailo Dinić, Humsko-trebinjska vlastela, Beograd 1967.

## Reference 
Kategorija:Srednjovjekovna bosanska vlastela
Kategorija:Nikolići
Kategorija:Hum
Pribislav Pohvalić

**Pribislav Pohvalić** (1406-1438) je diplomata bosanske velikaške porodice Kosače.

Njegovo porijeklo nije najjasnije. Javlja se 1406. u službi vojvode Sandalja Hranića. Bio je poslanik, predstavnik i zastupnik vojvode Sandalja Hranića i vojvode Stjepana Vukčića Kosače tokom prve tri decenije 15. vijeka. Obavljao je sve vrste diplomatskih poslova za svoje gospodare na dvorovima u Bosni, Dubrovniku i Venciji. Po broju i vrsti diplomatskih misija predstavlja jednog od najpoznatijih diplomata u srednjovjekovnoj Bosni. Bio je knez, a u Veneciji je dobio titulu počtenog viteza.

Zahvaljujući svojim sposobnostima bio je obdaren od Dubrovčana privilegijom ulaganja novca na dobit uz pratećekamate. Imao je četiri sina: Vlatka, Radoja, Radiča i Stjepana. Došao je u nemilost kod Stjepana Vukčića što je značilo prekid njegove diplomatske karijere. Umro je prije februara 1438. Njegovi sinovi Vlatko i Radoje Pohvalić također su bili u diplomatskoj službi kod Kosača.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://hrcak.srce.hr/file/87112

Kategorija:Kosače
Kategorija:Diplomatska služba u srednjovjekovnoj Bosni
Tetida

* Tetida (mitologija), lik iz grčke mitologije

### Mjesta 
*    Thetis (ostrvo), Kreta, Grčka
*    Thetis Island, British Columbia
*    Thetis Lake, British Columbia
*    Lake Thetis, Zapadna Australija
*    Mount Thetis, Tasmanija
*    Bahía Thetis, Tierra del Fuego Pokrajina