Okoliš Bosne i Hercegovine

*Okoliš Bosne i Hercegovine* se sastoji od raznolike klime, flore i faune, prirodnih znamenitosti i pejzaža. Klima Bosne i Hercegovine je uglavnom kontinentalna sa primjesama okeanske, suptropske i mediteranske klime u različitim regijama zemlje.

Većina Dinarskih Alpa se nalazi u Bosni i Hercegovini, najviša tačka je planina Maglić na 2.386 metara nadmorske visine, dok je najniža tačka Jadransko more na jugu zemlje. 42,8% zemljišta prekriveno je gustim šumama. Zemlja je bogata vodnim resursima, a na pojedinim mjestima se rijeke i izvori mogu koristiti bez prethodnog filtriranja. Značajne rijeke su Drina, Neretva, Sava, Bosna, Vrbas i Una.  Važni nacionalni parkovi su Nacionalni park Kozara, Nacionalni park Sutjeska i Nacionalni park Una, sve nacionalno zaštićena područja.

## Biodiverzitet 
Bogatstvo živog svijeta u Bosni i Hercegovini je posljedica više faktora, kao što su raznolikost tipova tla, raznolikost temeljnih stijena, raznolikost klimatskih uslova, prostorna i ekološka heterogenost, geomorfološka i hidrološka raznolikost. Floristička raznolikost se ogleda u velikom broju cijanofita, algi i vaskularnih biljaka. U okviru grupa cijanofita i algi identifikovano je 1.859 vrsta iz 217 rodova. Više od 450 vrsta i podvrsta vaskularnih biljaka je endemskog tipa, dok je u regionu identifikovano više od 5.000 različitih vrsta i podvrsta vaskularnih biljaka, više od 100 vrsta riba, preko 320 vrsta ptica. Ugroženo je 135 vrsta, od čega najviše ptica i to 97. 39 je endemičnih vrsta a najviše endema je riba i to ukupno 12 koliko je i 12 reptila.
[thumb|[Evroazijski mrki medvjed in Nacionalnom parku Una.]]

Bosna i Hercegovina je jedna od evropskih zemalja sa najvećom raznolikošću biljnih i životinjskih vrsta. Floru i faunu u BiH karakterizira visok stepen endemskih i reliktnih životnih oblika. Čak 30% ukupne endemske flore Balkana se nalazi u Bosni i Hercegovini.

### Planine 
Među evropskim državama, Bosna i Hercegovina zauzima 10. mjesto po udjelu planinskih površina, nakon zemalja poput Švicarske, Armenije i Gruzije. Trebević (1629 metara n.v.) je planina iznad glavnog grada Sarajeva. Tokom ljeta na ovoj planini je znatno hladnije u odnosu na grad, dok je zimi hladno i sniježno. To je popularna destinacija za skijanje. Na njemu se nalazi više izvora slatke vode koji opskrbljuju grad vodom. Ostali izvori se ulivaju u rijeku Miljacku koja protiče duž cijelog grada Sarajeva. Južna strana planine je izložena jakim vjetrovima sa susjednih planina Treskavice i Bjelašnice. Vegetativni život je uglavnom prisutan u nižim predjelima planina, koji su vlažniji i plodniji od viših predjela. Planina je prekrivena divljim i privatnim šumama.

Jahorina (1913 m.n.v.) je planinski lanac koji se graniči sa Trebevićem. Također se nalazi u blizini Sarajeva. Ima dva glavna izvora slatke vode, koji snabdijevaju vodom područje oko grada. Izvori se ulivaju u rijeku Bosnu i Drinu. Jahorina je također izvor jakih vjetrova a većim dijelom je prekrivena gustim šumama, od kojih najviše dostižu visinu od 1700 m. Njena vegetacija je bujna. Ravan Saračevo Polje posebno je bujna zbog svog specifičnog položaja i izloženosti suncu. Na ovom području rastu borovnice, jagode, razne vrste cvijeća, kao i javor. Planina je dobila ime po obilju javora koji ovdje raste.

Što se tiče biodiverziteta, Treskavica je jedna od najbogatijih planina u državi što je vjerovatno zbog obilja izvora vode. Prisutno je nekoliko malih izvora kao i dva manja i tri veća prirodna jezera. Geološka struktura je glavni uzrok takvog obilja izvora i stajaće vode. Planini obiluje s mnogo drveća poput bukve i crvenog javora.

### Voda 
Voda i vodni resursi su velika prilika za ekonomsku ekspanziju Bosne i Hercegovine. Veći vodostaji povećali su BDP za 0,3%, zbog povećane proizvodnje i izvoza električne energije. Ujedinjene nacije su sprovele istraživanje 2013. i zatražile od učesnika da identifikuju najveći prioritet za unapređenje zemlje, a *Voda, energetska efikasnost i održivost životne sredine* je rangiran kao prioritet broj 5 od ukupno petnaest. Ne postoje vodoprivredni objekti, što je veliki nedostatak potencijala eksploatacije voda u zemlji, kao i održavanja kvaliteta i količine vode. Objekti za suzbijanje poplava nisu ažurirani niti održavani od rata, s obzirom na to da je zemlja okružena rijekama, a gradovi se nalaze neposredno uz rijeke poput Vrbasa, Save, Drine i Bosne, štete od potencijalnih poplava bile bi ogromne. Jedina metoda čišćenja ili dezinfekcije koja se koristi za čišćenje vode je dezinfekcija hlorom. Većina općina i područja u zemlji ima pristup čistoj vodi. Nema prijavljenih područja kojima nedostaje vode. 2011. godine izvršeno je anketiranje, a rezultati tog istraživanja pokazali su da je većina ljudi zadovoljna kvalitetom i pristupom vodi.

### Energija 
[thumb|Brana hidroelektrane na Drini, čijom izgradnjom je formirano [Zvorničko jezero]]
Glavni izvori energije u Bosni i Hercegovini su ugalj i hidroenergija. Bosna i Hercegovina ne po posjeduje izvore nafte i prirodnog gasa pa je primorana uvoziti ih. U 2012. godini, približni hidropotencijal bio je 6.800 MW. Iskoriteno je samo 35% kapaciteta, što ga čini najnižom stopom eksploatacije u Evropi. Snabdijevanje plinom je nepouzdano jer postoji samo jedan cjevovod za transport prirodnog gasa. Ogrevno drvo se najčešće koristi za grijanje. Krajnja potrošnja energije, koja uključuje domaćinstva, industriju, saobraćaj i poljoprivredu, u porastu je od drastičnih padova devedesetih godina, uzrokovanih ratovima. Prema podacima iz 2008. godine, finalna potrošnja energije u Bosni i Hercegovini iznosila je 0,62 toe/stanovniku, što je znatno manje od prosjeka od 1,10 toe/stanovniku za države Zapadnog Balkana i prosjeka Evropske unije od 2,23 toe/stanovniku.

Potrošnja obnovljive energije iznosila je 575 ktoe, što je 9,59% ukupne potrošnje u 2008. godini. Predviđa se poboljšanje uslova za rad hidroelektrana, što će dovesti do smanjenja upotrebe fosilnih goriva. Visoke cijene nafte mogu obeshrabriti njenu širu upotrebu. Međutim, u poređenju sa regijom Zapadnog Balkana, Bosna i Hercegovina je lider u korištenju obnovljive energije. U 2008., jedina druga zemlja koja je zabilježila rast bila je Hrvatska, s rastom upotrebe obnovljive energije od 0,6%, u odnosu na 1,32% u BiH. Sve ostale zemlje, poput Albanije, Sjeverne Makedonije i Srbije, zabilježile su pad. Hidroelektrane učestvuju sa 51,8% udjela obnovljive energije, dok je udio biomase 48,14%, a geotermalne energije 0,04%.

## Zaštićena područja 
## Reference 
## Vanjski linkovi