Australopitek

thumb|right|250px|Nalazišta australopitecina (potporodica *Australopithecinae*) u Africi

**Australopitek** (lat. *australis* = južni + grč. πίϑηϰος -  *pithecos* = majmun; južni majmun) ***Australopithecus*** poznat po fonetskom čitanju australopitekus, naziv je roda čiji su fosilni ostaci najprije pronađeni u  južnoj Africi, a i kasniji nalazi potiču samo sa ovog kontinenta.  Isključivo izumrle  ovog roda su pripadale potfamiliji *Australopithecinae*, koji su živjelie su prije 4 do 2 miliona godina.

Rod *Australopithecus* svrstava se u tribus *Hominini*, u kojem se, po novijim prijedlozima,  također nalazi i rod *Homo* sa  svim ljudima današnjice. Uključuje vrste: 
**Australopithecus aethiopicus*, čiji su  fosili  otkriveni kraj  jezera Turkana (Kenija) i svrstani  u robusne oblike;
**Australopithecus afarensis*, fosilni predčovjek  s nalazištâ Hadar  (Etiopija) i Laetoli u (Tanzanija),  koji je datiran na približno  prije 3,6 do 2,9 miliona  godina;
**Australopithecus afarensis* iz etiopske oblasti Afar, stvorenju nazvanomu Lucy nesumnjivo pripadaju skupini  najstarijih  praljudskih predaka (anatomija kostura  i zubala dokazuje  na tjelesnu građu dvonošca, uz promjene zubala i malu zapreminu mozga); 
**Australopithecus africanus*, pronađen u nalazištima istočne i južne Afrike, datiran na raspon od prije približno  oko 3 do 1,5 miliona godina, kasnije uvršten u skupinu *gracilni australopiteci*;
**Australopithecus boisei*, istočnoafrička vrsta robusne građe, datirana  na period od prije približno 2 do 1,5 miliona godina nekad zvana *Zinjanthropus* (po lokalnoj oznaci *zinj* = istok), nalik vrsti *A. aethiopicus*; 
**Australopithecus robustus*, čiji su  fosilni ostatci pronađeni na nalazištima Swartkrans i Kromdraai u južnoj Africi, datirani prije približno 2 do 1,5 miliona godina, ranije  pripisivani rodu *Paranthropus*; slični su i vjerovatno srodni nalazima  *A. boisei*.
## Prvi nalaz i imenovanje 
*Australopithecus* je latinsko-grčka kovanica  latinskog  prefiksa *australis*  (= južni)  i grčkog sufiksa πίθηκος - *píthēkos* (= majmun), datog po prvootkrivenom fosilu kod južnoafričkog gradića  Taung. Imenovao ga  je Raymond Dart, 1925.,  autor opisa prvog otkrivenog primjerka:  *Djete iz Taunga*.

## Opis 
Vrste roda *Australopithecus* razlikuju se i međusobno i od današnjih čimpanzi prije svega po različito formiranoj zubnoj  griznoj površini, građe jagodične kosti i mjesta spajanja mišića za žvakanje (*musculus temporalis*). Razlike se uočavaju i u građi kičme, karlice i kukova.
Kao ni ljudi, nije imao  dijastemu  (postskekutićnu bezubu prazninu) gornje vilice.  To znači da nije bilo razmaka između sjekutića i očnjaka,  a   nađeni očnjaci u donjoj vilici, za razliku od onih kod mužjaka čovjekolikih majmuna, nisu bili izduženi  i oštrih vrhova.

Na osnovu građe i tragova istrošenosti zubala  zaključeno je da su  *Australopithecus anamensis*, *Australopithecus afarensis*, *Australopithecus africanus*, *Australopithecus sediba* i vrste roda *Paranthropus*  bili pretežno biljožderi, tj.  hranili su se  biljnim hranom.

### Zapremina mozga i veličina tijela 
[minib|lijevo|250px|Izvorna lubanja gđe. Ples (*[Australopithecus africanus*)]]
Zapremina mozga vrsta roda *Australopithecus* iznosila je oko 400 – 550&nbsp;cm3, nešto više nego u što imaju današnje  čimpanze ili bonoboi, ali je ipak bila manja nego kod najstarijih pripadnika roda *Homo*, čija je bila između 600 i 800&nbsp;cm3.
Tijelesna građa izumrlih vrsta se može  procjenjivati samo orijentaciono, na osnovu neoštećenih dugih nožnih kostiju, a procjene visune australopiteka variraju između 1,00 i 1,60 m. Tako je, na primjer, za vrstu *Australopithecus africanus* prema jednom izvoru  navedena težina između 30 i 40&nbsp;kg, a visina 1,38 m za mužjake i 1,15 m za ženke.  Ako je bilo tako, australopiteci su imali visinu uspravnog  čimpanze. Kontroverzni su odgovori na pitanje koliko je kod njih bio ispoljen spolni dimorfizam. Navodi se  da su jedinke različitih veličina pripadale različitim vrstama, koje su istovremeno egzistirale na istom prostoru.

### Dvonožnost i uspravni hod 
mini|300px|Poređenje dvonožnih stopa čovjeka, čimpanze i nalaza sa lokaliteta Leatoli
Zajedničkom osobinom svih predstavnika roda *Australopithecus* u ranijim objavama smatrao se '*uspravni hod, odnosno dvonožnost.  Ta sposobnost utvrđena je kod južnoafričkih nalaza  *(Australopithecus africanus)*, fosila iz Hadara (Etiopija)(pokrajina Afar: Australopithecus afarensis)*, kao i na bazi 3,5 milionana godina starih otisaka stopala u skamenjenoj lavi koje su ostavili vjerovatno prvi dvonošci, u samo praskozorje pojave roda *Homo*  (nalazište Laetoli).

To je potkrijepilo mišljenje da je, uz neznatno povećanje moždane mase, u odnosu na svoje pretke, '*glavna evolucijska novost u rodu *Australopithecus* dvonožni hod*'. 
Izraelski paleoantropolog Yoel Rak (Univerzitet u Tel Avivu) je 1991. naveo da je *Australopithecus afarensis* najvjerovatnije imao "sasvim poseban način hodanja". Novija  otkrića se protivi prvobitnoj pretpostavci da su već rani predstavnici taksona *Hominini* živjeli u otvorenim staništima koja su porediva  s današnjim stepama ("hipoteza o prelasku u savane"). Prateći ostaci uz fosilizirane kosti sugeriraju stanište sastavljeno od rijetkih šumag,  koje su rasle uz rijeke i močvare. U takvom biotopu, prema novijim  viđenjima, prethodni način života čovjekolikih majmuna još se uvijek mogao očuvati. Često su  boravili na drveću, osobito na spavanju, a samo se povremeno uspravno kretali  po tlu. Mišljenje da "*su australopitecini po načinu kretanja manje ličili na ljude nego što se to prije smatralo*" dosta se raširilo.. U edicijama *British Museum of Natural History*, taj način kretanja se poredi sa hodom prvih dvonožnih robota.

## Starost 
Vrste roda *Australopithecus* živjele su između oko četiri i dva miliona godina prije današnjice u Africi, što je potvrđeno novijim  metodima datiranja fosilnih ostaka koji su iz ranijih kategorija preklasificirani u rod *Australopithecus*.  Budući da su fosilni ostaci fragmentarni, sa malim brojem nađenih jedinki, datiranje raspona postojanja bilo koje izumrle vrste može se procijeniti tek približno. Međutim, harmoniziranjem rezultata primjene više raspoloživih metoda  datiranja  starost takvih nalaza se može utvrditi uz  minimaliziranu nepreciznost. Svi objavljeni podaci operiraju u terminima „od“ – „do“, ili *oko* i *približno*, čime se daje informacija o privremenom datiranju (do moguće pojave boljih i preciznijih metoda datiranja ili otkrića novih, očuvanijih  fosila). 
Od jedne, danas još uvijek neodređene vrste roda *Australopithecus* (koja bi mogla biti *Australopithecus afarensis*), anagenezom su postale  prve vrste roda *Homo*, zbog čega  se za  ovaj rod ne može dati odrednica  "tačka izumiranja".
## Upotreba alata (?)
Da li je i koliko  *Australopithecus* nadmašio čimpanze u upotrebi mogućih alata još uvijek nije posve jasno. Korištenje obrađenog kamena još uvijek uzima kao diferencijski kriterij po kojem se neki fosilni ostaci svrstavaju u pripadnike vrste *Homo habilis*,  umjesto *„Australopithecus habilis“*.
Istini za volju, svi nalazi koji su prvobitno označeni kao australopitek, a kasnije uz njih pronađeni alati – oruđe za proizvodnju oruđa, preklasificirani su u pripadnike vrste *Homo habilis*.
*Australopithecus afarensis* je oko 500.000 godina stariji od najstarijeg otkrivenog alata, a ni kod vrste *Australopithecus africanus* nisu pronađeni nikakvi sigurni tragovi korištenja istog. S druge su strane uz fosile označene kao  *Paranthropus* pronađeni kamena oruđa  Oldovanske kulture kao i kosti s istrošenim vrhovima, koje su možda koristili za kopanje ili vađenje termita. Međutim, podizanje tih predmeta na razinu rukotvorine još uvijek ulazi u sferu (ne)naučnih spekulacija. Na to posebno upozorava činjenica da su u istim slojevima pronađeni i ostaci pripadnika vrste *Homo habilis*.

## Sistematika 
311x311px|mini|Jedna od hipoteza o evoluciji australopitecina
Rod *Australopithecus* je parafiletični takson od kojeg su, prema raspoloživim podacima, potekli rodovi *Paranthropus* i *Homo*.

Status vrste danas imaju *Australopithecus anamensis*, *Australopithecus afarensis*, *Australopithecus africanus*, *Australopithecus garhi* i *Australopithecus sediba*. Bliskost međusobnog srodstva tih vrsta, kao i njihovog srodstva s rodovima *Paranthropus* i *Homo*, još uvijek nije razjašnjena.

Također je vrlo vjerovatno da su *Australopithecus anamensis* i *Australopithecus afarensis* sestrinske vrste. Prema tom tumačenju su ostaci *A. anamensis* s jezera Turkana (Kenija, starost: oko 4,1 miliona godina, te iz zaliva Allia, starost: oko 3,9 miliona godina) i *A. afarensis* iz Laetolija (prije oko 3,6 miliona godina) i Hadara (3,3 miliona godina i mlađi), ostaci populacija samo jedne kontinuirane evolucijske linije.

### "Gracilne" i "robusne" vrste 
Na osnovu robusnosti, odnosno vitkosti otkrivenih ostataka, tačnije masivnosti pronađenih kostiju predstavnika hominina starih oko 2,5 miliona godina, diferencirane su dvije skupine australopitecina, dva različita oblika nastala adaptacijom na određene klimatske uvjete: **gracilni** i **robusni** australopiteci. Tu teoriju makroevolucije hominoina zasnovanu  na osobenostima staništa predstavila je Elisabeth Vrba.

Južna Afrika je u epohi australopiteka postajala sve suhlja i hladnija, zbog čega su šume s mehkim fvoćem i lišćem počele iščezavati, a savane su se širile. To je podrazumijevalo adaptacije na relativno tvrdu hranu, kao što je  korijenje, sjemenke, trava i sl. Robusni australopiteci, koji se danas svrstavaju u rod *Paranthropus*, specijalizirali su se za ishranu vlaknastim biljem i ostalim resursima, zbog čega su razvili izuzetno snažne vilične mišiće, a na kutnjacima veoma  povećane površine za žvakanje. *Paranthropus boisei* je stoga i nazvan kao "orašarko". Robusni australopiteci su izumrli prije oko milion godina, misli se, zbog slabih prilagodbi na nove klimate i umjerenije temperature, više nisu bili konkurentni ostalim vrstama.

Najraniji fosili predstavnika roda *Homo*, preciznije vrsta *Homo rudolfensis* i *Homo habilis*, isprva su svrstani u  rod *Australopithecus*, koje su paleoantropolozi uključili u "gracilne" *Australopitecinae*. Nije poznato da li evolucijsko stablo vodi izravno od vrste *Australopithecus afarensis* do roda *Homo* ili od *Australopithecus afarensis* preko vrste *Australopithecus africanus* do roda *Homo*, kako navode neki.

### Opisane vrste roda *Australopithecus* 
* *Australopithecus anamensis* živio je u Istočnoj Africi prije oko 4 miliona godina.
* *Australopithecus afarensis* živio je u Istočnoj Africi prije 3,8 do 2,9 miliona godina. U ovoj vrsti su i fosili Lucy, kao i DIK 1-1 ("Selam") nalaz.
* *Australopithecus africanus* živio je u Južnoj Africi prije 3,0 do 2,5 miliona godina. Toj vrsti pripada i "dijete iz Taunga", prvi opisani fosil roda *Australopithecus*.
* *Australopithecus bahrelghazali* poznat je samo iz nalazišta KT 12, datiranog na prije oko 3,5 do 3,0 miliona godina. Svrstavanje ostataka u odvojenu vrstu je kontroverzno, jer ga neki  istraživači smatraju regionalnom varijantom vrste *Australopithecus afarensis*.
* *Australopithecus garhi* živio je na prostorima današnje Etiopije prije oko 2,5 miliona godina.
* *Australopithecus sediba* je živio u Južnoj Africi, prije oko 2,0 miliona godina.

Pojedini paleoantropolozi svrstavaju i vrste roda *Paranthropus* kao kasne predstavnike roda *Australopithecus*:

* *Australopithecus aethiopicus*
* *Australopithecus boisei*
* *Australopithecus robustus*

Svrstavanje pojedinih fosila u rod *Kenyanthropus* je kontroverzno, jer mnogi istraživači svrstavaju kao varijantu  roda *Australopithecus*.

Nadalje, *Ardipithecus ramidus* su njegovi otkrivači 1994. svrstali  kao *Australopithecus ramidus*,  da bi  kasnije bio prepoznat kao vrsta roda *Ardipithecus*.
Neki istraživači također sugeriraju da *Homo rudolfensis* nije najraniji predstavnik roda *Homo*, već kasni predstavnik roda *Australopithecus*, te ga kao takvog označavaju kao *Australopithecus rudolfensis*.

## Reference
## Također pogledajte
* Evolucija čovjeka
* Hominizacija

Kategorija:Bioantropologija
Kategorija:Ljudska evolucija
Kategorija:Primati