Zapadnoarmenski jezik

**Zapadnoarmenski jezik** (klasični pravopis: ) jest jedan od dva standardizirana  oblika modernog armenskog jezika, a drugi je istočnoarmenski. Zasnovan je uglavnom na istanbulskom armenskom dijalektu, za razliku od istočnoarmenskog, koji je uglavnom zasnovan na jerevanskom dijalektu.

Do ranog 20. vijeka, različiti dijalekti zapadnoarmenskog su se također govorili u Osmanlijskom carstvu, posebno u istočnim regijama koje su historijski naseljavali Armeni poznati kao Zapadna Armenija. Govorni ili dijalekatski varijeteti zapadnoarmenskog koji su trenutno u upotrebi uključuju Homšetsi, kojim govore narodi Hemšin; dijalekti Armena iz Kessaba, Latakije i Jisr al-Shughura iz Sirije, Anjar iz Libana i Istanbula i Vakıflıja u Turskoj (dio dijalekta "Sueidia"). Sasun i muš dijalekt se također govori u selima današnje Armenije kao što su Bazmaberd i Sasnašen. Kilikijski dijalekt se govori i na Kipru, gdje se uči u Armenskim školama (Nareg), i prvi je jezik za oko 3.000 ljudi armenskog porijekla.

Oblici karinskog dijalekta zapadnog armenskog govore nekoliko stotina hiljada ljudi u Sjevernoj armeniji, uglavnom u Gjumriju, Artiku, Akhurjanu i oko 130 sela u provinciji Širak, i u provinciji Samtskhe-Džavaheti u Gruziji (Akhalkalaki, Akhaltsikhe).

Uglavnom kao dijasporski jezik i jezik koji nije službeni jezik nijedne države, zapadnoarmenski se suočava sa izumiranjem jer njegovi izvorni govornici gube tečno znanje usred pritisaka da se asimiliraju u svoje zemlje domaćine. Procjenjuje se da je broj onih koji tečno govore zapadnoarmenski izvan Armenije i Gruzije manji od milion.

## Klasifikacija 
Zapadnoarmenski je indoevropski jezik i pripada armenskoj grani porodice, zajedno sa istočnim i klasičnim armenskim . Prema *Glottologu* Antioch, artial, mala Azija, bolu, hamšenic, kilikien, mush -tigranakert, stanoz, vanic i jozgat su glavni dijalekti zapadnoarmenskog.

Istočnoarmenski i zapadnoarmenski uglavnom su međusobno razumljivi za obrazovane ili pismene korisnike drugog, dok nepismeni ili polupismeni korisnici nižih registara svakog od njih mogu imati poteškoća u razumijevanju druge varijante. Jedna fonološka razlika je u tome što su zvučne stope u istočnoarmenskom bezglasne u zapadnoarmenskom.

## Pravopis 
Zapadnoarmenski koristi klasičnu armensku ortografiju, također poznatu kao tradicionalna *maštocijanska* ortografija. Reforma armenskog pravopisa, poznata kao *abegijska* ortografija, uvedena je u armenskoj Sovjetskoj Socijalističkoj Republici i još uvijek je koristi većina govornika istočnoarmenskog iz moderne Armenije. Međutim, nisu ga usvojili istočnoarmenski govornici Irana i njihova dijaspora ili govornici zapadnoarmenskog, s izuzetkom periodičnih publikacija objavljenih u Rumuniji i Bugarskoj dok su bili pod komunističkim režimom.

## Također pogledajte 
* Istočnoarmenski jezik
* Armenski jezici

## Reference 
## Bibliografija 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* Arak29 istočnoarmenski 
* Arak29 zapadnoarmenski
* Arak29 Kurs u modernoj zapadnoj armeniji 
* Arak29 On-line rječnici 
* Arak29 Etymology 
* Video snimci ljudi koji govore armenski 

**Zapadnoarmenski online rječnici**

* Nayiri.com (Biblioteka armenskih rječnika):
** հայերէն լեզուի od Rev. Antranig Granian (oko 18.000 termina; objavljeno 1998. u Bejrutu). Odličan rječnik za studente.
** ՀԱՅՈՑ ԼԵԶՈՒԻ ՆՈՐ ԲԱՌԱՐԱՆ objavljen u dva toma u Bejrutu 1992. (oko 56.000 naslova). Vjerovatno najbolji zapadnoarmenski rječnik koji je trenutno dostupan.
** ՀԱՅԵՐԷՆ ԲԱՑԱՏՐԱԿԱՆ ԲԱՌԱՐԱՆ Stepana Malkhasiantsa (oko 130.000 unosa). Jedan od definitivnih armenskih rječnika. (Definicije su na istočnoarmenskom, ali uključuju zapadnoarmenska značenja naslovnih riječi. )
** ՀԱՅԵՐԷՆ ԱՐՄԱՏԱԿԱՆ ԲԱՌԱՐԱՆ od Hrachia Achariana (5.062 korijena riječi). Definitivno proučavanje istorije i porekla korena reči u armenskom. Također uključuje objašnjenja korijena svake riječi kako se danas koristi. (Objašnjenja su na istočnoarmenskom, ali korijenske riječi obuhvataju cijeli armenski jezik, uključujući zapadnoarmenski. )
** armensko-engleski rječnik (oko 70.000 natuknica).
** Englesko-armenski rečnik (oko 96.000 natuknica).
** armensko-francuski rečnik (oko 18.000 natuknica).
** Francusko-armenski rečnik (oko 20.000 natuknica).

*
Kategorija:Jezici u Turskoj
Kategorija:Jezici na Kipru
Kategorija:Jezici u Grčkoj
Kategorija:Jezici u Francuskoj
Kategorija:Jezici u Libanu
Kategorija:Jezici u Siriji
Kategorija:Jezici u Iraku
Kategorija:Jezici u Armeniji
Kategorija:Armenski jezici