Iluzija

**Iluzija** (lat.  *illusio* = obmana, varka, od *illudere* = igrati se, ismijavati).  Iako se u doslovnom smislu ovaj termin odnosi obmanu, privid, pričinjavanje, utvare, varke, neutemeljenu nadu ili  tlapnju, umišljanje, zabludu, a zatim i maštarije, snove; fikcije, nedostižne ideale i netačno tumačenje, neobjektivno prosuđivanje stvarnosti, u praktičnoj psihologiji i psihijatriji ima svoja konkretnija značenja.

U psihologiji, prvenstveno se uzima kao opažajna varka ili *percepcijska iluzija*. To je percepcija čija sadržina manje ili više nije u skladu sa stvarnom podražajnom situacijom, što se može dokazati neovisnim opažanjem. Iluzije su inače raširena  normalna i srazmjerno konzistentna pojava u opažanjima. Ponekad se  potpuni  sadržaj doživljaja ne može predvidjeti analizom objektivnog  podražajnog stanja i porijekla stimulacije. Iluzije su posljedice funkcije čulnih  organa i procesa u mozgu, pa  se zbog toga njihovo poznavanje koristi u  razumijevanju percepcije općenito.

Iluzija je, dakle izmještanje  smisla percepcije, uzrokovano načinom na koji mozak normalno prima, organizira i interpretira informacije. Iluzije mogu uključiti sva čula, ali su najpoznatije i najčešće vizuelne, jer informacije čula vida često prevladavaju nad onima iz ostalih specijalnih receptora. Procjenjuje se da čak oko 85% ukupnih informacija o okolnom svijetu i vlastitim stanjima dolazi iz čula vida.

Razlikuje se od obične obmane, što je karakteristika šizofrenije i drugih psihopatoloških stanja, jer halucinacija  je stanje kada se ono što nije empirijski prisutno u stvarnosti u datom trenutku živo vizualizira. Halucinacija se, u stvari, definira kao "percepcija bez objekta".

## Opis 
U slučaju iluzija, predmet se u stvarnosti opaža ali iz različitih razloga, u izmijenjenoj percepciji.
Na osnovu ovog kriterija, razlikuje se  više vrsta iluzija, a najčešće su:
* **Iluzija uzrokovana nepažnjom i trendom kompletiranja**: javlja kada smo usmjerili malo pažnje na stimulanse iz okoline. Primjer: Neko govori s nama i mi imamo tendenciju da završimo riječi ili fraze koje smo upravo pažljivo čuli i u slučaju da se čitaju štampani nedostaci.
* **Afektivna iluzija**: Percepcija stvarnosti je promijenjena iz emocijskih stanja, u kojima je osoba u datom trenutku.  Primjer: hodanje noću u šumi kada strah izaziva emocije koje navode na pomisli da su sjenke koje se vide  čudovišta ili životinje.
* **Pareidolija**: Uslijed loše definirane stvarnosti, nepotpune, slabe iluminacije, ulazi se  u fantazije. pomoću elemenata i slika u internoj psihi; osobe uključuju procese fantastičnog prijema čulnih stimulacija. Primjer: gledajući oblake, ona tumači oblike kao specifičnu fantastičnu (zamišljenu) figuru). U psihološkom smislu, ovaj fenomen se zove "projekcija", što i oznakom ukazuje na nešto što je predmet projiciranja viđene stvarnosti.
* **Optička iluzija**: Lice određene ličnosti, posebne fiziomomije, može imati vizualnu i perceptivne distorziju. Ovaj fenomen je podijeljen na:
*viđenje objekata koji ne postoje (nemogućih objekata)
*brojki za koje se smatra da su iskrivljene stvarne (metamorfopsija)
*brojke koje, ako gledate dugo, čini se da se kreću ili deformiraju
*brojke koje, ako se pogledaju dugo, mogu utjecati na njihovu percepciju na početku i nakon toga
Najpoznatija je iluzija mjeseca, koji kada je nisko na obzoru, izgleda puno veći nego kada se nalazi visoko na nebu. Takva iskustva su o perceptivnim iluzijama slikari su primjenjivali u prikazivanju nekih detalja objektivno drukčije („pogrešno“), kako bi kod promatrača  izazvali željeni percepcijski doživljaj.

* **Iluzija prošlosti**: Postoji i druga vrsta iluzija, s obzirom kreiranja događaja u vlastitom umu,  kao funkcija odgovora na činjenicu da se nešto dogodilo u prošlosti i stvorilo emocije koje ne vjeruju da više postoje (?). Naprimjer, prestala ljubav  ili neobostrana, ili nada grupe nostalgičnih prijatelja da njihova mladalačka družina i dalje postoji. Postoji i mogućnost da  s rekreacijom  nekih događaja  ljubav trijumfa.

## Također pogledajte
*Psihologija
*Halucinacija

## Reference
## Vanjski linkovi
*https://web.archive.org/web/20131019002917/http://www.abct.org/Public/?m=mPublic&fa=WhatIsCBTpublic. 
*http://www.ptsd.va.gov/public/pages/gen-treatment.asp.
*http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/16172081.

Kategorija:Psihologija
Kategorija:Psihijatrija
Kategorija:Ponašanje
Kategorija:Kognitivna psihologija