Postopterećenje

thumb|Ventrikulska sistola: Crvena strelica pokazuje put od lijeve komorer do aorte. Postopterećenje  uveliko zavisi od aortnog pritiska
**Postopterećenje** je  pritisak na zid lijeve komore tokom istiskivanje krvi. Drugim riječima, to je krajnje  opterećenje na kojeg  se srce kontrahira za izbacivanje krvi. To opterećenje  se lahko dijeli na  komponente: jedan faktor je aortni pritisak lijevog  ventrikularnog mišića koi mora  biti prevaziđen  za izbacivanje krvi. Što je veći aortni/ plućni pritisak, to je veće postopterećenje na lijevoj/desnoj komori.

Prema  Laplaceovom zakonu, napetost mišićnih vlakana u srčanom zidu je posljedica pritiska unutar komore pomnožen sa  volumenom unutar komore i podijeljena  sa debljinom zida (taj odnos je drugi faktor u određivanju postopterećenja). Stoga, kada se uspoređuju normalno  srce i  srce  sa dilatiranom lijevom komorom, ako je aortni pritisak isti u oba dijela srca, prošireno  srce mora stvoriti veću napetost za prevazilaženje jesdnakog  aortnog pritisak da izbaci krv, jer ima veći interni radijus i volumen. Dakle, prošireno (dilatirano)  srce ima veće ukupno opterećenje (napetost) na miocite, tj. ima veće postopterećenje. Ovo se također odnosi na  ekscentričnu hipertrofiju kao posljedicu visokog intenziteta aerobnog treninga. S druge strane, koncentrično hipertrofirane lijeve komore mogu imati niže postopterećenje  datog aortnog pritiska. Kada kontraktilnost postane umanjena i komora sae  širi, postopterećenje raste i ograničenja izlaz. To može pokrenuti začarani krug, u kojem se minutni volumen smanjuje kako se povećavaju zahtjevi za kisikom.

Postopterećenje se može opisati kao pritisak da komore srca moraju generirati potiskivanje  krvi iz srca i na taj način se stvarati aortni pritisak (za lijevu komoru) i plućni pritisak ili plućni arterijski pritisak (za desnu komoru). Pritisak u komorama mora biti veći od sistemskog i plućnog pritiska za otvaranje aortnog i plućnih zalistaka. Kako se periferni otpor povećava, minutni volumen  se smanjuje. Minutni volumen je donekle ograničen modalitetom u definiranju postopterećenja jer to zavisi od interpretacije  volumetrijskih podataka.

## Patologija
Bolesti dovode do  patoloških stanja koja uključuju pokazatelje, kao što su sve veće  lijevokomorsko postopterećenje, povišen krvni pritisak i bolesti  aortnog zaliska.

Sistemska hipertenzija (HTN) (povišeni krvni pritisak) povećava  pritisak u lijevoj komori jer postopterećenje mora radom teže izbaciti krv u aortu. To je zato što se  aortni zalistak neće otvoriti dok se u lijevoj komori stvara  veći pritisak od povišenog krvnog pritiska u aorti.
Plućna hipertenzija (PH) je povišen krvni pritisak u desnom dijelu  srca  vodi do pluća. PH ukazuje na regionalno povećanje postopterećenja na desnoj strani srca, podijeljenog i izoliranog od lijevog dijela  srca putem  interventrikularnog  srčane pregrade (septuma)

U prirodnom procesu starenja, postopterećenje često povećava  aortna stenoza jer lijeva komora mora prevladati gradijent pritiska uzrokovan kalcifikciranim  i stenotičnim aortnim zaliskom, pored krvnog pritiska, kako bi se krv mogla istisnuti u aortu . Naprimjer, ako je krvni pritisak  20/80, a aortni zalistak stvara trans-zalistni gradijent od 30 mmHg, lijeva komore mora generirati pritisak od 110 mmHg, kako bi se otvorili aortni zalisci i krv izbacila u aortu.

Zbog povećanog postopterećenja, komori mora da radi teže da bi  postigla izbacivanje krvi u aortu. Tako, dugoročno povećanom postopterećenju (zbog stenoze) rezultira u pojavi hipertrofije lijeve komoređ, što  povećva potrebni rad.

Aortna insuficijencija ili aortna regurgitacija povećava postopterećenje,  jer je postotak krvi koja se izbacuje naprijed regurgitatira (vraća) se  natrag kroz oboljeli  aortni zalistak. To dovodi do povećanje  sistolnog krvnog pritiska.  Dijastolički krvni pritisak  u aorti opada, zbog regurgitacije. To će rezultirati povećanjem pulsnog pritiska.

Mitralna regurgitacija (MV- mitralno vraćanje)  *smanjuje * postopterećenje. U ventrikularnoj sistoli pod MV, regurgitacija krvi teče unazad/retrogradno i nazad kroz oboljeli i cureći mitralni zalistak. Preostala  krvi  koja je ubačena u lijevu komoru  se zatim optimalno izbacuje kroz aortne zaliske. Uz dodatni put za protok krvi kroz mitralne valvule, lijeva  komora ne mora  teško izbacivati krv, tj. postoji smanjeno postopterećenje.  Afterload is largely dependent upon aortic pressure.

## Također pogledajte 
* Predopterećenje
* Minutni volumen

## Reference
## Dopunska literetura
*
*
*
*
*

## Vanjski  linkovi
* Overview at cvphysiology.com

Kategorija:Srce