Manastir Hilandar

mini|desno|Manastir Hilandar

**Hilandar**, u starijim spisima i **Hilendar** (gr.* Χιλανδαρίου*) je srpski pravoslavni manastir, koji se nalazi u sjevernom dijelu Svete Gore (gr.* Aγιoν Oρoς*), područja koje je mnogo ranije bizantijski car Bazilije I Makedonac dekretom (zlatnom bulom) iz 885. godine dodijelio pravoslavnim monasima da žive asketskim životom u hrišćanskom duhu daleko od vanjskog svijeta. Sveta Gora je smještena na Atosu (gr.* Aτoς*), trećem kraku poluotoka Halkidiki u sjevernoj Grčkoj, a manastir se nalazi na 2,5 kilometara od mora. Promatran izvana, manastir ima izgled srednjovjekovnog utvrđenja, s obzirom da je utvrđen bedemima, koji su visoki i do 30 m. Vanjski zidovi su dugački 140 m i okružuju površinu koja je skoro 75 m široka. Manastir je ovako utvrđen s obzirom da je u prošlosti, kao i ostala utvrđena monaška naselja na Svetoj Gori, morao da se brani od gusara.

Manastir Hilandar je izgradio grčki monah Svetogorac, Georgije Helandarios. Manastir Hilandar su obnovili Stefan Nemanja (u monaštvu Simeon) i njegov sin Sava 1198. godine, a u samostanu je 1200. godine, umro Stefan Nemanja. Kralj Stefan Uroš I je 1262. godine značajno utvrdio manastir. Hilandar je osobito pomogao kralj Milutin, koji je oko 1320. godine na mjestu stare podigao novu crkvu Vavedenja Bogorodice. U vrijeme kralja i cara Dušana Sveta Gora je došla pod njegovu vlast, a to je razdoblje najvećeg prosperiteta manastira. U stoljećima turske vladavine, Hilandar su pomagali ruski carevi i moldavski kneževi u XVI. stoljeću, a srpska patrijarsi iz Peći u XVII stoljeću. Početkom XIX stoljeća stvorena je Kneževina Srbija, pa je nastavljena bogata tradicija hilandarsko-srpskih odnosa. U novijoj povijesti manastir je značajno stradao 2004. godine u katastrofalnom požaru, a u toku je obnova oštećenih građevina.

Hilandar predstavlja jedno od najznačajnijih središta srpske kulture i duhovnosti, koji je bio  pod snažnim utjecajima bizantijske umjetnosti i arhitekture za vrijeme vladavine dinastije Komnen. Kroz stoljeća, relativno zaštićen od napada i pljačkanja, u sigurnosti Svete Gore Atonske i njene autonomije, bio je pošteđen sudbine koja je zadesila skoro sve druge srpske manastire. U Hilandaru je očuvana najbogatija kolekcija originalnih starih rukopisa, ikona, fresaka, tako da on u današnje vrijeme predstavlja najznačajniju riznicu srpske srednjovjekovne kulture uopće. Manastir se od 1988. godine, zajedno s ostalih devetnaest svetogorskih manastira, nalazi na UNESCO-ovoj listi svjetske baštine u sklopu spomenika srednjeg vijeka objedinjenih pod zaštićenom cjelinom planine Atos.

## Historija 
### XII vijek - Osnivanje manastira 
240P|mini|desno|Ikona - Sv. Sava i sv. Simeon ktitori Hilandarski
Manastir Hilandar je izgradio grčki monah Svetogorac, Georgije Helandarios. Manastir Hilandar su obnovili Stefan Nemanja (u monaštvu Simeon) i njegov sin Sava 1198. godine. Te godine je bizantski car Aleksije III Anđeo izdao povelju Simeonu i Savi kojom se manastir Hilandar i Svetište u *Milejama* daruju "da Srbima budu na vječni poklon". Dijelovi tog najstarijeg Hilandara postoje i danas na jugozapadnoj strani manastira, a to su pirg Svetog Đorđa i vanjski odbrambeni zid prema jugu i prema zapadu uz koji su iznutra prizidani konaci i blagovaonica. Tom prilikom je izgorjelo više od polovice korisne površine manastirskih zdanja. Obnova oštećenih dijelova je započeta odmah nakon požara, a planirano je da se svi poslovi završe do kraja 2011. godine. Tada je iscijelila Sv. Jovana Damaskina. Ona se nalazi u Sabornoj crkvi.
***Mozaička Bogorodica Odigitrija**, nastala oko 1200. godine, ima veliku umjetničku i još veću povijesnu vrijednost. To je najstarija ikona koja se čuva u riznici manastira.
***Bogorodica Odigitrija**, iz treće četvrtine XIII stoljeća je remek-djelo europskog slikarstva XIII stoljeća.
***Krist Pantokrator**, iz treće četvrtine XIII stoljeća je pandan prethodnoj ikoni na ikonostasu nekadašnje crkve Vavedenja Bogorodice.
***Vavedenje Bogorodice**, iz 1320. godine, je tipična ikona iz razdoblja renesanse Paleologa (1261-1453), velike umjetničke vrijednosti s vidljivim utjecajem antičkih grkih uzora.
***Sveti Arhanđel Gavrilo**, **Sveti jevanđelist Matej**, **Sveti jevanđelist Luka**, sve tri ikone su iz treće četvrtine XIV stoljeća.
* Iz XVII stoljeća su ikone **Sv. Mina, sv. Viktor i sv. Vikentije**, ** Sveta Petka**, ** Sveti Sava i sveti Simeon Srpske** i ** Sveti knez Lazar i sveti Georgije Novi.**
***sv. Dimitrija**, nastala 1763. godine i podsjeća na bizantske uzore 

Pored pojedinačnih ikona u svim crkvama, paraklis i kapelama, u kompleksu samostana, kao i van samog kompleksa, nalazi veći broj ikonostasa nastalih u XVII, XVIII i XIX stoljeću. U obnovi manastira poslije požara iz 2004. godine, restauriran je jedan dio.

### Književnost 
U XIII stoljeću u Svetoj Gori je jačalo duhovno i književno interesovanje. Domentijan je 1264. godine u Hilandaru, živeći u pirgu Sv. Save, napisao žitije Sv. Simeona, a gramatik Teodor je prepisao Šestodnev iz vremena Sv. Simeona. U Hilandaru tog vremena su se nalazila najbolja spisa bizantske crkvene književnosti i ono najvrjednije što se do tada napisalo u slavenskoj književnosti. U samom manastiru je sačuvano malo rukopisa iz XIII stoljeća.
Danas je sačuvan značajan broj rukopisa iz XIV stoljeća, a posebno iz njegove prve polovice. Karejski monah Teodul je 1336. godine prepisao Teodosijev Žitije Sv. Save, a danas se u riznici manastira mogu naći šesnaest evanđelja iz XIV stoljeća, zatim velika zbirka evanđelja, apostola, sinaksara, Mineja, trioda, i pjesama blaženih. U drugoj polovici XIV stoljeća javlja se ljetopisačka književnost i hronike. Opširna bizantijska hronika Georgija monaha, zvanog Hamartol, prepisivana je u to vrijeme na više strana. Iz osamdesetih godina XIV stoljeća potječu tri prijepisa, od kojih je najstariji rađen 1382. godine u Hilandaru. Najznačajniji rukopisi u riznici manastira su Evanđelje patrijarha Save iz treće četvrtine XIV stoljeća, Romanovo jevađelje iz 1337. godine, Izborno jevanđelje vojvode Nikole Stanjevića, Besjeda Jovana Zlatoustog, ispisana u Smederevu sredinom XV stoljeća, Apostol igumana Viktora iz 1660. godine itd. Među rijetkim tiskanim knjigama nalazi nekoliko primjeraka iz cetinjske štamparije iz doba Đurađa Crnojevića: tri Oktoiha prvoglasnik iz 1494. godine i tri Psaltira s posledovanjem iz 1495. godine, dok iz venecijanske tiskare Božidara Vukovića i njegovog sina Vicenza, manastirska riznica posjeduje oko tridesetak različitih izdanja.

U prepisivačkoj umjetnosti, najznačajnija ostvarenja su proksomidie, od kojih je najstarija datirana krajem XVI. stoljeća. Bugarski monah Pajsije je 1762. godine u Hilandaru napisao poznatu Slavensko-bugarsku historiju.

U manastirskoj knjižnici čuvaju se brojni rukopisi na starosrpskom i grčkom jeziku, pisani na pergamentu i papiru, ukupno 367 povelja, od kojih 172 povelje bizantskih careva,154 povelje srpskih vladara, nekoliko povelja ruskih careva i moldavskih kneževa, oko 150 primjeraka prvoštampanih srpskih knjiga, turskih dokumenata i isprava, te veliki broj dragocjenih arhivskih dokumenata, bakrorezne i drvorezne ploče s kojih su otiskivane grafike u bakrorezu i drvorezu u XVIII i XIX stoljeću.

### Riznica 
Pored rukopisa, povelja, ikona i knjiga u riznici manastira se nalaze i drugi predmeti neprocjenjive vrijednosti. Najznačajniji predmeti koji se čuvaju u riznici su:
* Duborezni diptih monahinje Jefimije koji je posvećen njenom rano preminulom sinu Uglješi Despotović;
* Vezena zavjesa za ikonostas despotice Jelene, u monaštvu Jefimije (oko 1400. godine);
* Zavjesa ruskog cara Ivana IV Groznog, s izvezenim likovima Krista, ruskih svetaca, ali i Sv. Simeona i Sv. Save;

## Također pogledajte 
* Miroslavljevo evanđelje

## Literatura 
* ***Sveta Gora i Hilandar***, Vladimir Ćorović, Beograd 1985.
* ***Srbi i Turci***, Stojan Novaković, Beograd 1960.
* ***Istorija Srba***, Konstantin Jireček, Beograd 1988.

## Vanjski linkovi
* Službena web stranica Manastira Hilandar    

## Reference 
Kategorija:Svetogorski manastiri
Kategorija:Svjetska baština u Grčkoj
Kategorija:Manastiri Srpske pravoslavne crkve u Grčkoj