Mehmed Mujezinović

**Mehmed Mujezinović** (Sarajevo, 29. 7. 1913. – Sarajevo, 14. 5. 1981.) bio je bosanskohercegovački historičar, epigrafičar i orijentalista.

## Biografija 
Hadži Mehmed ef. Mujezinović je rođen u Sarajevu 29. 7. 1913. Poslije osnovnog obrazovanja, upisao je Gazi Husrev-begovu medresu, koju završava 1935. godine. Iste godine se upisuje na tek osnovanu Višu islamsku šerijatsko-teološku školu na kojoj je diplomirao 1939. Poslije odsluženja vojnog roka 1940. radio je kao profesor u raznim srednjim školama u Sarajevu. Od 1945. do 1949. je radio kao muderris (profesor) u ženskoj, a kasnije i muškoj Gazi Husrev-begovoj medresi. Nakon toga se zapošljava u Državnoj štampariji, gdje uz korektorske poslove uči i slagarski zanat. Godine 1951. zapošljava se u Zavodu za zaštitu spomenika kulture i prirodnih rijetkosti NR Bosne i Hercegovine. Na ovom položaju ostaje do penzionisanja 1. 1. 1980. godine. U tome periodu je obavljao dužnost imama i hatiba u Hadžijskoj džamiji u Sarajevu. Poznavao je tri orijentalna jezika; arapski, turski i perzijski, a što mu je kasnije koristilo u njegovom naučno-istraživačkom radu. Umro je 14. 5. 1981. godine u 67 godini života.

Tokom njegovog rada u Zavodu za zaštitu spomenika kulture BiH, Mehmed Mujezinović je sakupio materijal za islamsku epigrafiku Bosne i Hercegovine. Zabilježio je i prepisao brojne natpise bosansko-hercegovačke islamske kulturne baštine u zadnji moment, budući da su usljed urbanizacije mnogi islamski objekti uništeni, pa tako i njeni natpisi. Sav taj materijal, Mehmed Mujezinović je sakupio i počeo objavljivati. Njegov najvažniji rad iz tog područja je *Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine* u tri knjige u izdanju Veselin Masleše iz Sarajeva. Prva knjiga obuhvata grad Sarajevo, druga istočnu i centralnu Bosnu, a treća sadrži natpise iz Bosanske krajine i zapadne Bosne i Hercegovine. U ovim knjigama je zabilježio blizu 1500 originalnih natpisa u cjelini, a još 1800 djelomično, uz slike objekata, kojih više nema. Pored toga je preveo i poznati *Ljetopis* sarajevskog ljetopisca 18. vijeka Mula Mustafe Bašeskije u izdanju Veselin Masleše. U svojim radovima je napisao i najvažnije podatke o preko 100 pjesnika-epigrafičara, kao što su Mehmed Mejlija - Sarajlija, Sejfudin Kemura, Muhamed Enveri Kadić, Mujaga Merhemić i Husein Rakim Islamović.

## Nepotpuna bibliografija 
* *Borba na Božijem putu*, Sarajevo 1942-43
* *Dva događaja iz života Muhameda a. s. prije poslanstva,* Sarajevo 1942-43
* *Merhum Sulejman-Hamdi ef. Alimajstorović (Nekrolog)*, Sarajevo 1943-44
* *Turski natpisi u Sarajevu iz XVI vijeka*, Sarajevo 1952
* *Turski natpisi XVI vijeka iz nekolika mjesta Bosne i Hercegovine*, Sarajevo 1953
* *Obnova natpisa na Sokolovićevu mostu u Višegradu*, Sarajevo 1953
* *Nekoliko nevjerodostojnih turskih natpisa u Sarajevu*, Sarajevu 1954
* *Džamija u Ustikolini*, Sarajevo 1954 (u zajednici sa Evangelosom Dimitrijevićem).
* *Musafirhana i tekija Isa-bega Ishakovića u Sarajevu*, Sarajevo 1956
* *Epigrafika i kaligrafija pjesnika Mehmeda Mejlije*, Sarajevo 1957
* *Autogram Evlije Čelebije u trijemu džamije Aladže u Foči*, Sarajevo 1957
* *Kaligrafski zapisi u Sinanovoj tekiji u Sarajevu i njihova konzervacija*, Sarajevo 1958
* *Izložba islamskih rukopisa u Beogradu,* Sarajevo 1958
* *Konzervacija Hadži Sinanove tekije u Sarajevu*, Sarajevo 1959 (zajedno sa Matom Biškom).
* *Turski natpisi XVI vijeka u Bosni i Hercegovini*, Sarajevo 1960
* *Muhamed Enveri efendi Kadić kao epigrafičar*, Sarajevo 1960
* *Stari Alifakovac u Sarajevu*, Sarajevo 1962
* *Natpisi na nadgrobnim spomenicima Suzi-Čelebije i Neharija u Prizrenu*, 1962/63
* *Sarajevske hadžije druge polovine XVIII vijeka*, Sarajevo 1964
* *Merhum Abdulah ef. Fočak (Nekrolog).*, Sarajevo 1964
* *Ljetopis: (1746-1804) Mula Mustafa Bašeskija*, Sarajevo 1968
* *Stari mostovi u Bosni i Hercegovini*, Sarajevo 1969 (zajedno s Džemalom Čelićem)
* *Turski natpisi u Travniku i njegovoj okolini*, Sarajevo 1970
* *Kronogram na novopazarskoj banji*, Sarajevo 1970-71
* *Natpis na Sinan-pašinoj džamiji u Kačaniku iz 1003 – 1594/95. godine,* Priština 1971
* *Islamska epigrafika u Bosni i Hercegovini, knjiga I – Sarajevo*, Sarajevo 1974.
* *Vakufnama iz 1630. godine o osnivanju biblioteke Mevla Husamuddina Bošnjaka u Banjoj Luci*, Sarajevo 1977 (zajedno sa Mahmudom Traljićem)
* *Islamska epigrafika u Bosni i Hercegovini, knjiga II – Istočna i centralna Bosna,* Sarajevo 1978
* *Hazreti Mevlana Muhamed Džemaludin Rumi*, Sarajevo 1979
* *Hadži Jusufovo putovanje na hadž 1615, godine*, Sarajevo 1981
* *Odaziva ti se, Bože---: putopis sa hadža 1615. godine hadži Jusufa Livnjaka*, Sarajevo 1981
* *Mjesto života. Kronogram iz 1129. (1716-1717) godine o obnovi tekije na izvoru Bune u Blagaju*, Sarajevo 1981
* *Dva autograma Evlije Čelebije u Foči iz 1074. (1664) godine*, Sarajevo 1981
* *Islamska epigrafika u Bosni i Hercegovini, knjiga III – zapadna Hercegovina i bosanska Krajina*, Sarajevo 1982
* *Gazi Husrevbegova biblioteka Sarajevo*, Sarajevo, 1982 (zajedno s Mahmudom Traljićem)
* *Mula Mustafa Bašeskija*, Sarajevo 1998
* *Vakufnama bosanskog namjesnika Sofi Mehmed-paše iz 1554/55. godine*, Banja Luka 2004

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački historičari
Kategorija:Rođeni 1913.
Kategorija:Umrli 1983.
Kategorija:Biografije, Sarajevo