open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zastava Armenske SSR

mini|desno|300px|Zastava Armenske SSR

**Zastava Armenske SSR** je usvojena 17. decembra 1952. od strane vlade Armenske SSR. Zastava je bila trobojka crveno-plavo-crveno sa srpom i čekićem i petokrakom u gornjem lijevom uglu.

Prva zastava je usvojena 2. februara 1922, ali je trajala samo mjesec dana jer je Armenska SSR tada bila u sklopu Zakavkaske SFSR i koristila je zastavu Zakavkaske SFSR sve do 1936. Nakon 1936. prvobitna zastava Armenske SSR je bila crvene boje sa srpom i čekićem u gornjem lijevom uglu i skraćenicom za republiku na armenskom jeziku.

## Historijske zastave 

Datoteka:Flag of the Armenian Soviet Socialist Republic (1922).svg|februar-mart 1922
Datoteka:Flag of the Armenian Soviet Socialist Republic (1936-1940).png|1936-1940
Datoteka:Flag of Armenian SSR (1940-1952).svg|1940-1952

## Reference 
## Također pogledajte 
* Zastava Armenije
* Grb Armenske SSR

## Vanjski linkovi 
* http://flagspot.net

Kategorija:Historija Armenije
E
Kategorija:20. vijek u Armeniji
Loksoprofen

{{Infokutija lijek
| Naziv lijeka               = Loksoprofen
| Druga_imena                =
| Grupa                      = Nesteroidni protivupalni lijekovi
| Trgovačka imena            = Loxonin, Oxeno
| ATC kodovi                 = M01AE
| CAS_registarski_broj       = 68767-14-6
| Dostupnost bez recepta     = ?
| Strukturna formula         = 240px
| IUPAC ime                  = (*RS*)-2-{4-[(2-okso-ciklopentil)metil]fenil}propanska kiselina
| Sumarna formula            = C15H18O3
| Tačka topljenja            =
| Tačka ključanja            =
| Molarna masa               = 246,302 g/mol
| Biološka raspoloživost     = 
| Metabolizam                = hepatički (glukuronizacija)
| Poluvrijeme eliminacije    = 75 minuta
| Izlučivanje                = Renalno
}}
**Loksoprofen** je lijek iz porodice nesteroidnih antiupalnih lijekova, u koju također spadaju lijekovi poput ibuprofena i naproksena. Dostupan je na tržištima širom svijeta. U Brazilu, Meksiku i Japanu distribuira ga farmaceutska kompanija Sankyo u formi natrijeve soli, *natrij-loksoprofena* pod trgovačkim imenom **Loxonin**, te u Argentini kao **Oxeno**. U ovim zemljama je dozvoljena oralna primjena lijeka, dok je u Japanu od januara 2006. odobrena i transdermalna primjena lijeka.

## Farmakokinetika 
Loksoprofen je takozvani prolijek (*prodrug*), biološki neaktivna supstanca sve dok ne dospije u organizam gdje se putem metabolizma pretvara u biološki aktivan lijek. Takav aktivni lijek u obliku *trans*-alkoholnog metabolita dospijeva u plazmu u roku od 30 do 50 minuta nakon uzimanja, gdje počinje djelovati.

## Mehanizam djelovanja 
Kao i mnogi lijekovi iz ove grupe, loksoprofen nije selektivni inhibitor ciklooksigenaze i djeluje tako što smanjuje sintezu prostaglandina iz arahidonske kiseline.

## Interakcije 
Loksoprofen ne bi trebalo uzimati istovremeno sa kvinolonim antibioticima druge generacije kao što su ciprofloksacin i norfloksacin, pošto je u tom slučaju moguća pojačana inhibicija gama-aminobuturične kiseline (**GABA**) te se mogu javiti epileptični napadi. Također može doći do povećanja koncentracije derivata varfarina, metotreksata, sulfonilureata i litijevih soli u plazmi, tako da pri tretmanu loksoprofenom treba izbjegavati korištenje ovih supstanci.

## Reference 
Kategorija:Nesteroidni antiupalni lijekovi
Bikavac (brdo)

**Bikavac** je naziv za brdo i naselje u Višegradu.

## Također pogledajte 
* Spisak planina u Bosni i Hercegovini

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20131118222352/http://www.panoramio.com/photo/50232335
* http://genocideinvisegrad.wordpress.com/2010/11/18/call-for-proposals-%E2%80%93-pionirska-street-and-bikavac-massacre-monuments/
* http://www.sense-agency.com/tribunal_%28mksj%29/ziva-lomaca-u-naselju-bikavac.25.html?cat_id=1&news_id=5663 

Kategorija:Višegrad
Zastava Azerbejdžanske SSR

mini|desno|300px|Zastava Azerbejdžanske SSR
**Zastava Azerbejdžanske SSR** je usvojena 7. oktobra 1952. godine od strane vlade Azerbejdžanske SSR. Zastava je bila ista kao zastava SSSR-a sa dodatkom plave trake u donjem dijelu. Prva zastava je usvojena 1920, ali je trajala do 1921. jer je Azerbejdžanska SSR tada bila u sklopu Zakavkaske SFSR i koristila je zastavu Zakavkaske SFSR sve do 1937. Nakon 1937. prvobitna zastava Azerbejdžanske SSR je bila crvene boje sa srpom i čekićem u gornjem lijevom uglu i skraćenicom za republiku na azerbejdžanskom jeziku.

## Historijske zastave 

Datoteka:Flag of Azerbaijan SSR (1920-1921).svg|1920-1921
Datoteka:Flag AzSSR.svg|1937-1940
Datoteka:Flag АзССР.svg|1940-1952

## Također pogledajte 
* Zastava Azerbejdžana
* Grb Azerbejdžanske SSR

## Vanjski linkovi 
* http://flagspot.net/flags/az.html

Kategorija:Azerbejdžanska SSR
A
Kategorija:Zastave Azerbejdžana
Alagovac

**Alagovac** (Aligovac, Nevesinjsko jezero) je vještačko jezero u blizini Nevesinja, Bosna i Hercegovina. Smješteno je ispod planine Velež. Nastalo je 1968 godine izgradnjom brane koja reguliše oticanje voda u ponor *Ždrijelo*, radi opskrbe Nevesinja pitkom vodom. Iako je napravljeno za opskrbu Nevesinja pitkom vodom, danas se koristi i u turističke i ribolovne svrhe. Plaže su  pješčane. Jedna plaža ima uređen kamp s odbojkaškim igralištem, klupama i roštiljima. Na šetalištu oko jezera postavljene su klupe, a postoje i mjesta za roštiljanje.

Ovo je najveće jezero u Nevesinjskoj dolini. Površina jezera je oko 40 hektara, a dugo je oko 2,5&nbsp;km. U jezeru se mogu naći nekoliko vrsta ribe: šaran, amur i tolstolobik. Sezona ribolova traje od marta do oktobra.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Slike jezera

Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Nevesinje
Bistarac

**Jezero Bistarac** je jezero u Bosni i Hercegovini. Nalazi se 2 km od Lukavca.

## Geografija 
Ovo je jezero s prirodnim prečišćavanjem, što znači da je voda pogodna za kupanje, ribolov i sportove na vodi.

## Privreda 
Jezero se tokom cijele godine poribljava raznim vrstama riba: šaran, som, savska deverika, plotica. Također su zastupljene i linjak, crvenperka, amur, tolstolobik, smuđ, klen, koštro i pastrmka. Za ribolov se može kupiti i dnevna dozvola, po cijeni od 10 KM..

## Sport 
Sportska ribolovna takmičenja organiziraju se tokom cijele godine.

## Također pogledajte 
* Spisak jezera u Bosni i Hercegovini

## Vanjski linkovi 
* Slika jezera

## Reference 
Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Kladopoljsko jezero

**Kladopoljsko jezero** (zovu ga još i **Martinovo vrelo** po vrelu koje se nalazi oko 500 m od jezera) je jezero koje se nalazi na zapadnim padinama planine Zelengora prema Kalinoviku u Bosni i Hercegovini. Nalazi se na nadmorskoj visini od 1.380 metara, dugačko je oko 250 metara i široko oko 100 metara. Maksimalna dubina jezera je oko 9 metara. Jezerom gazduje SRD “Ulog” iz Uloga. Sam naziv *Kladopoljsko*, jezero je dobilo po kladama (balvanima) kojih je puno jezero. Pretpostavlja se da je ovaj dio Zelengore nekad bio sav u šumama, te je pored jezera išao i put kojim su se balvani izvlačili iz te šume. Jedan dio tih balvana je ostajao u jezeru i dan danas izgledaju jako očuvano.
U jezeru jedina vrsta ribe je potočna pastrmka, a opstaje zahvaljujući jakom dotoku vode iz jednog potoka u kojem se i mrijesti.. Nekropola se nalazi i na listi 30 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a.

Jezero je idealno za ribolov mušičarenjem (eng. flyfishing), jer je u ljetnom periodu priobalni plićak obrastao lokvanjem.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Video Kladopoljskog jezera
* Kladopoljsko jezero na visitmycountry.net 

Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Bardača (jezero)

**Jezero Bardača** nalazi se u naselju Bardača, općina Srbac, Bosna i Hercegovina. Do 2012. godine ga je predstavljao kompleks od 11 jezera smještenih između rijeka Save i Vrbasa. Danas, zbog isušivanja i pretvaranja u obradive površine, ostala su samo tri jezera. Ukupna veličina svih jezera je bila čak 732 hektara.

Kompleks uključuje naplavljene površine, šume, obrađeno zemljište i nastanjene površine. Snabdjevao se vodom iz Vrbasa i taj dotok je 70-ih godina prekinut. Vodosnabdijevanje jezera  najvećim dijelom sada se obavlja iz rijeke Mature, ali su u hidrološkom smislu značajne i pritoke Stublaja i Brzaja, koje raspolažu manjom količinom vode. Šire hidrografsko područje nalazi se na nepropusnoj podlozi, što odgovara konceptu izgradnje ribnjaka. Bogatstvom ribnjaka hranilo se oko 180 vrsta ptica.

## Ramsarsko područje 
Močvarna staništa su neprocjenljivo bogatstvo prirode, njenog biljnog (flore) i životinjskog svijeta (faune), koja uživaju posebnu kategorizaciju i pravnu zaštitu u Bosni i Hercegovini. Još 1969. godine pod zaštitu su stavljene sve kolonije močvarnih ptica na području Bardače, a dr Svjetoslav Obratil, proučavajući područje Bardače 1973. godine, ustanovio je da se radi o posebnom staništu ptica močvarica.

Na svjetskim listama međunarodno zaštićenih močvarnih staništa (tzv. Ramsarska područja), nalaze se i tri lokacije iz Bosne i Hercegovine: Bardača, Hutovo blato i Livanjsko polje, kao dio ekosistema u kojem su nastanjene brojne endemične vrste biljaka i životinja. Bardača je uvrštena 12. aprila 2007. godine na svjetsku listu zaštićenih močvarnih područja. Livanjsko polje, kao najveće kraško polje u jugoistočnoj Evropi, površine od oko 45.000 hektara mreže nadzemnih i podzemnih voda, rijeka, izvora, jezera i vrtača, uvršteno je u aprilu 2009, dok je park prirode Hutovo blato 2001. zvanično upisan na listu međunarodno zaštićenih područja prema metodologiji Ramsarske konvencije.

Od 2010. godine počinje postepeno uništavanje područja. Državno preduzeće Ribnjak „Bardača“ je zapalo u poteškoće iz kojih se pokušalo izvući zajedničkim ulaganjem sa privatnom firmom, koja je vremenom postala većinski vlasnik jezera i zemljišta na Bardači. Novi vlasnik je odustao od uzgoja ribe, isušio jezera i pretvorio ih u poljoprivredno zemljište. Isušivanjem je stanište 200 vrsta ptica znatno narušeno. Prekidom uzgoja ribe, dovodni kanali su zapušteni i zatvoreni, zbog čega prijeti opasnost potpunog uništenja flore i faune močvare Bardača jer je nivo vode već sada za 50-60 centimetara niži od potrebnog.

Pravobranilaštvo Republike Srpske, već 17 godina osporava sudske odluke pokušavajući vlasništvo vratiti državnim vlastima.

## Također pogledajte 
* Spisak jezera u Bosni i Hercegovini
* Nacionalni parkovi u Bosni i Hercegovini
* Blidinje 
* Hutovo blato
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Bardača na visitmycountry.net

Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Ramsarska područja u Bosni i Hercegovini
Kategorija:IUCN kategorije III
Kategorija:Srbac
Kategorija:Parkovi prirode u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 2009.
Bijelo jezero

* Bijelo jezero (Treskavica), jezero na Treskavici u Bosni i Hercegovini
* Bijelo jezero (Zelengora), jezero na Zelengori u Bosni i Hercegovini
Crno jezero (Zelengora)

**Crno jezero** je jezero u Bosni i Hercegovini. Nalazi se na planini Zelengori na oko 1.450 m nadmorske visine. Jezerom gazduje Nacionalni park Sutjeska. Udaljeno je nepunih pola sata hoda od Bijelog jezera u pravcu  sjevera, gotovo sakriveno u šumi. Uz put između ova dva jezera, je brojna alpsku flora. Dugačko je oko 170, a široko oko 80 m. Najveća dubina mu je oko 3 m. Na južnoj strani jezera, na samoj obali je markantna stijena, dovoljno visoka, da se na njoj može vježbati alpinistička tehnika.

Povoljno za “flyfishing”, jer je ljeti obraslo trskom. Crno jezero je jedino jezero u Evropi u kome se kalifornijska pastrmka mrijesti potpuno prirodno.

Dio Zelengore na kojem su Bijelo i Crno jezero naziva se Trebava planina, sa vrhovima Planik 1796 m, Velika Košuta 1872 m, Treskavac 1803 m, stočarskim naseljima Lučki katun i Vrbničke kolibe i visoravni Ljubin grob. Većina autora ovaj dio smatra najpitomijim dijelom Zelengore. Jezerima se može prići makadamskim putem u dužini od 22&nbsp;km, od Tjentišta uz rijeku Hrčavku. Nepregledna bjelogorična šuma prati put. Vrh Treskavac se ističe visokim stijenama, krije kanjon rijeke, i gotovo da predstavlja planinu za sebe. Pejsaž prašume mijenja se u alpske pašnjake. Na sjevernim stranama pojavljuje se crnogorična šuma, koja dovodi do jezera, a iznad njih je greben vrhova Orlovac, Kozije stijene i Bregoč. Do centralnog platoa Zelengore sa Orlovačkim jezerom može se stići pješačenjem za dva sata.

Iako se nalazi visoko u planini, na oko 1500 m. nadmorske visine, sudeći po brojnim stećcima, ovo područje bilo je naseljeno i u srednjem vijeku.

## Reference 
Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Crno jezero

; Bosna i Hercegovina
* Crno jezero (Treskavica), jezero na Treskavici
* Crno jezero (Zelengora), jezero na Zelengori

; Crna Gora
* Crno jezero (Durmitor), jezero na Durmitoru

; Švicarska
* Crno jezero (Zermatt), jezero kod gradića Zermatta, ispod Matterhorna
Donje Bare

**Donje Bare** je prirodno jezero u Bosni i Hercegovini, na planini Zelengori. Smješteno je ispod vrha *Ardov* (1723). Dugo je 250, široko 120 metara. Najveća dubina jezera je 4,5 metra.

Tokom zimskog perioda jezero u potpunosti bude okovano ledom. U jezero se ubacuje kalifornijska pastrmka. Voda je čista i bistra. Pune ga izvori koji izviru na zapadnoj obali. Dno mu ima tamnoplavu boju. Oko jezera su livade i šume, krajolik alpskih pašnjaka, prekrivenih planinskom travom, išaran klekovinom i drugim vrstama bora, a u nižim predjelima bukovinom. 

## Reference 
Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Drenova (jezero)

**Drenova** je jezero u Bosni i Hercegovini i nalazi se na području općine Prnjavor. Udaljeno je 10-ak km od grada i nalazi se u mjesnom području Drenove i Donjih Vijačana.

## Također pogledajte 
* Spisak jezera u Bosni i Hercegovini

## Reference 
D
Solenoidalno vektorsko polje

U vektorskom kalkulusu, **solenoidalno vektorsko polje** (ili **nestišljivo vektorsko polje**) je vektorsko polje **v** sa divergencijom jednakoj nuli:

: \nabla \cdot \mathbf{v} = 0.\, 

Fundamentalni teorem vektorskog kalkulusa govori da se bilo koje vektorsko polje može izraziti kao suma konzervativnog vektorskog polja i solenoidalnog polja. Uslov nulte divergencije je zadovoljen kada god vektorsko poljve **v** ima samo komponentu vektorskog potencijala, zbog definicije vektorskog potencijala **A**, kao:

:\mathbf{v} = \nabla \times \mathbf{A}

automatski rezultira identitetom:

:\nabla \cdot \mathbf{v} = \nabla \cdot (\nabla \times \mathbf{A}) = 0.

Za bilo koji solenoidal **v** postoji vektorski potencijal **A** takav da \mathbf{v} = \nabla \times \mathbf{A}. (Striktno govoreći, ovo važi samo za nekoliko tehničkih uslovakod **v**, pogledajte Helmholtzov teorem.)

Teorem Gauss-Ostrogradski, daje ekvivalentnu integralnu definiciju solenoidalnog polja; za svaku zatvorenu površinu S, ukupni fluks kroz tu površinu mora biti jednak nuli:

: \iint_S \mathbf{v} \cdot \, d\mathbf{s} = 0 ,

gdje je d\mathbf{s} vanjska normala na svaki element površine.

## Etimologija 
Solenoidal vodi porijeklo od grčke riječi za solenoid, što se piše kao σωληνοειδές (sōlēnoeidēs) i znači "u obliku cijevi". Riječ sadrži frazu σωλην (sōlēn) ili, u prijevodu, cijev.

## Primjeri 
* Magnetno polje **B** je solenoidalno (pogledajte Maxwellove jednačine);
* Polje brzina nestišljivog fluidnog toka je solenoidalno;
* Električno polje u regijama gdje je ρe = 0;
* Gustoća struje, **J**, je əρe/ət = 0.

Kategorija:Dinamika fluida
Kategorija:Vektorska analiza
Mostarsko jezero

**Mostarsko jezero** je najmlađe jezero na Neretvi i nastalo je 1987. Dužina mu je oko 10&nbsp;km, a površina oko 112 ha. Najveća dubina iznosi oko 20 m, dok su oscilacije nivoa vode do 5 m.

Prema istraživanjima iz 1990, u jezeru su bile prisutne sljedeće riblje vrste:
# Potočna pastrmka (*Salmo trutta m. fario*)
# Glavatica (*Salmo marmoratus Cuv.*)
# Neretvanska mehkousna pastrmka (*Salmothymus obtusirostris oxyrhinchus Steind.*)
# Strugač – sval (*Leuciscus svallize svallize Heck. et Kn.*)
# Bijeli klen (*Leuciscus cephalus albus Bon.*)
# Šaran (*Cyprinus carpio*)
# Jegulja (*Anguilla anguilla*)

## Reference 
Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Vijenac (jezero)

**Jezero Vijenac** nalazi se u Bosni i Hercegovini kod Banovića. Pretpostavlja se da je napravljeno za potrebe kamenoloma tako što je pregrađen lokalni vodotok branom od 5-6 m visine. Dubina jezera je do 3 m.

Voda u jezero stiže iz lokalne rječice, preko vodopada. Višak vode izlijeva se preko drugog vodopada. Vijenac je bilo strateško mjesto za vrijeme rata i dan-danas poprilično je bogato minama.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
V
Međunarodni aerodrom Tan Son Nhat

200px|mini|desno|Međunarodni terminal
**Međunarodni aerodrom Tan Son Nhat** (*Sân bay quốc tế Tân Sơn Nhất*, *Cảng hàng không quốc tế Tân Sơn Nhất*) je međunarodni aerodrom lociran u općini Ho Ši Min Grad, Vijetnam. Po veličini je četvrti najveći aerodrom u Vijetnamu.

Kroz aerodrom je prošlo 11.000.000 putnika u 2007. Pet aviokompanija leti sa aerodroma na domaćim linijama za devet destinacija, dok devet aviokompanija nudi međunarodne letove za 25 destinacija. Najviše avio-saobraćaja dolazi sa letova za Hanoi.

### Aviokompanije i destinacije 
#### Domaće linije (terminal 1) 
* Jetstar Pacific Airlines (Da Nang, Hai Phong, Hanoi, Hue, Nha Trang, Vinh)
* Vietnam Airlines (Buon Ma Thuot, Chu Lai, Da Lat, Da Nang, Hai Phong, Hanoi, Hue, Nha Trang, Phu Quoc, Pleiku, Qui Nhon, Tuy Hoa, Vinh)
* Vietnam Air Service Company (VASCO) (Ca Mau, Con Dao, Da Nang, Rach Gia, Chu Lai, Tuy Hoa, Qui Nhon)

#### Međunarodne linije (Terminal 2) 
* AirAsia (Kuala Lumpur)
** Thai AirAsia (Bangkok-Suvarnabhumi) 
* Air China (Beijing, Nanning)
* Air France (Bangkok-Suvarnabhumi, Paris-Charles de Gaulle)
* All Nippon Airways (Tokyo-Narita)
* Asiana Airlines (Seoul-Incheon) 
* Bangkok Airways (Bangkok-Suvarnabhumi)
* Cathay Pacific (Hong Kong)
* Cebu Pacific (Manila)
* China Airlines (Taipei-Taiwan Taoyuan)
* China Eastern Airlines (Shanghai-Pudong)
* China Southern Airlines (Guangzhou)
* EVA Air (Kaohsiung, Taipei-Taiwan Taoyuan)
* Finnair (Helsinki) - u sezoni
* Garuda Indonesia (Jakarta, Singapore)
* Hong Kong Airlines (Hong Kong) 
* Japan Airlines (Tokyo-Narita)
* Jetstar Asia Airways (Singapore)
* Jetstar Pacific Airlines (Bangkok-Suvarnabhumi, Singapore) [codeshare]
* Korean Air (Busan, Seoul-Incheon)
* Lion Air (Jakarta, Singapore)
* Lufthansa (Bangkok-Suvarnabhumi, Frankfurt)
* Malaysia Airlines (Kuala Lumpur)
* Mandarin Airlines (Taichung)
* Nokair (Bangkok-Don Mueang)
* Novair (Stockholm-Arlanda)
* Philippine Airlines (Manila)
* Qantas
** Jetstar Airways (Darwin -od septembra 2008 , Sydney)
* Qatar Airways (Doha)
* Royal Brunei Airlines (Bandar Seri Begawan) 
* Royal Khmer Airlines (Siem Reap)
* Shanghai Airlines (Shanghai-Pudong)
* Shenzhen Airlines (Shenzhen)
* Singapore Airlines (Singapore)
* Thai Airways International (Bangkok-Suvarnabhumi)
* Tiger Airways (Singapore)
* Uni Air (Kaohsiung)
* United Airlines (Hong Kong, Los Angeles (do 1. septembra), San Francisco (od 2. septembra))
* Vietnam Airlines (Bangkok-Suvarnabhumi, Beijing, Busan, Frankfurt, Fukuoka, Guangzhou, Hong Kong, Kaohsiung, Kuala Lumpur, Los Angeles (od 2008), Manila, Melbourne, Moscow-Domodedovo, Nagoya, Osaka-Kansai, Paris-Charles de Gaulle, Phnom Penh, Seoul-Incheon, Siem Reap, Singapore, Sydney, Taipei-Taiwan Taoyuan, Tokyo-Narita, Vientiane)
* Viva Macau (Macau)

## Također pogledajte 
* Međunarodni aerodrom Da Nang

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Aerodromi u Vijetnamu
Julia Bond

**Julia Bond** (26. februar 1987, Long Beach, Kalifornija) je bivša američka porno glumica i pjevačica.

U porno industriju se uključila 2005. godine, kada je napunila osamnaest godina .

## Note i reference 
Kategorija:Porno glumci
Kategorija:Biografije, Long Beach (Kalifornija)
Kategorija:Rođeni 1987.
Kategorija:Živi ljudi
Klinje

**Klinje** se nalazi u Bosni i Hercegovini i prvo je vještačko jezero u BiH, nazvano po toponimu Klini. Površina jezera je 26 ha. Akumulirano je od 1891. do 1896. izgradnjom kamene lučne brane, prve ove vrste na Balkanu. Brana je pravljena za potrebe navodnjavanja Gatačkog polja.

## Također pogledajte 
* Spisak jezera u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Gacko
Mirko Cvetković

**Mirko Cvetković** (rođen 16. augusta 1950) srbijanski je ekonomista, političar koji je obavljao funkciju premijera Srbije od 2008. do 2012, te ministra finansija od 2007. do 2008, a zatim ponovo od 2011. do 2012.

Cvetković je postao premijer kao nestranački političar kojeg je podržala koalicija Za evropsku Srbiju, koja je proglasila pristupanje Srbije Evropskoj uniji (EU) svojim glavnim ciljem. Tokom njegovog mandata, EU je ukinula vize za građane Srbije koji putuju u zemlje Šengenskog prostora, Srbija je dobila status kandidata za EU, a ispunila je i obaveze prema Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju (MKSJ). Period njegovog premijerskog mandata obilježili su izazovi proglašenja nezavisnosti Kosova i Velika recesija, što je dovelo do niskih stopa ekonomskog rasta.

## Biografija
Cvetković je rođen 1950. u Zaječaru (jugoistočna Srbija), od oca Srboljuba - ekonomiste i majke Stane - apotekarke. Djetinjstvo je proveo u skromnoj, prizemnoj kući, nedaleko od centra grada.

U rodnom gradu sa odličnim uspjehom završava osnovnu školu i gimnaziju. U isto vrijeme završava i nižu muzičku školu za duvačke instrumente i klavir. Kao mladić je volio sport, bio je u prvoj postavi stonoteniskog kluba, svirao je klavir, a u amaterskoj grupi "Kosinusi" klarinet.

Poslije završetka gimnazije, odlazi u Beograd, gdje upisuje Ekonomski fakultet. Tamo upoznaje studentkinju Zoricu, svoju sadašnju suprugu. Diplomirao je, magistrirao i doktorirao na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.

Radni staž započeo je u Rudarskom institutu, gdje je radio deset godina. Potom prelazi u Ekonomski institut, gdje radi šest godina, da bi karijeru konzultanta u narednih sedam godina nastavio u konsultantskoj kući "CES Mecon". Od 1998. do 2001. radi kao savjetnik za ekonomska pitanja u Rudarskom institutu.

Jedan je od eksperata konsultanata srednje generacije koji je osamdesetih godina radio kao eksterni konzultant za Svjetsku banku na većem broju projekata u Pakistanu, Indiji i Turskoj, kao i za UNDP "*United Nations Development Programme*"" u Somaliji.

Od januara 2001. u Vladi premijera Zorana Đinđića, radi na mjestu zamijenika ministra u Ministarstvu za privredu i privatizaciju. U periodu od 2003. do 2004. bio je direktor Agencije za privatizaciju Republike Srbije. Nakon toga se povlači iz politike i vodi agenciju za konsalting "Intercon".

Na dužnost ministra finansija je izabran 2007.

Dana 27. juna 2008. Predsjednik Srbije Boris Tadić imenovao je Cvetkovića za novog premijera. Cvetković je stupio na dužnost nakon potvrđivanja kandidature u Narodnoj Skupštini 7. jula 2008.

Govori engleski jezik.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica Predsjednika vlade Srbije

Kategorija:Rođeni 1950.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zaječar
Kategorija:Srbijanski političari
Bijelo jezero (Zelengora)

**Bijelo jezero** nalazi se na Zelengori u Bosni i Hercegovini i smješteno je oko 500 m južnije od Crnog jezera. Zovu ga i Zeleno jezero, zbog njegove boje. Dužina jezera je oko 90, širina oko 70, a dubina oko 2,5 m. Nalazi se na 1.450 m nadmorske visine. U jezeru nema ribe..

Dio Zelengore na kojem su Bijelo i Crno jezero naziva se Trebava planina, sa vrhovima Planik 1796 m, Velika Košuta 1872 m, Treskavac 1803 m, stočarskim naseljima Lučki katun i Vrbničke kolibe i visoravni Ljubin grob. Većina autora ovaj dio smatra najpitomijim dijelom Zelengore. Nepregledna bjelogorična šuma prati put od Tjentišta uz rijeku Hrčavku. Vrh Treskavac se ističe visokim stijenama, krije kanjon rijeke, i gotovo da predstavlja planinu za sebe. Pejsaž prašume mijenja se u alpske pašnjake. Na sjevernim strana pojavljuje se crnogorična šuma, koja dovodi do jezera, a iznad njih je greben vrhova Orlovac, Kozije stijene i Bregoč. Do Orlovačkog jezera na centralnom platou Zelengore stiže se za dva sata pješačenjem.

U blizini jezera su stočarske kolibe pod nazivom Lučki katun i Vrbničke kolibe stanovništva iz Tjentišta. U periodu ljeta stočari sa stadima ovaca obilato koriste pašnjake jer su još iz vremena Austrougarske sudskim putem izborili prava na ispašu.

## Reference 
Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Orlovo jezero

**Orlovo jezero** nalazi se u Bosni i Hercegovini na planini Ozren, nekoliko kilometara od Petrova, prateći rijeku Jadrinu. Dimenzije jezera su 52 x 28 m.

## Turizam 
Lokacija jezera je turističko izletište.

## Također pogledajte 
* Spisak jezera u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.ozren.org/index.php/srl/na-vodi/orlovo-jezero
* http://www.gdjezavikend.ba Orlovo jezero na Ozrenu
* http://www.openstreetmap.org/#map=16/44.6239/18.3558&layers=N
* https://maps.google.com/ satelitski snimak

Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Blidinje jezero

**Blidinje jezero** je najveće planinsko jezero u Bosni i Hercegovini. Smješteno je na 1.185 m nadmorske visine. Jezero je dugačko oko 2,5 km, široko oko 2,1&nbsp;km, a maksimalna dubina jezera, tek na pojedinim mjestima, iznosi oko 3 m. Inače, jezero je jako plitko, prosječna dubina mu je oko pola metra.. Prema novim istraživanjima jezero je nastalo krajem 19. stoljeća, kada su stočari začepili ponore na najnižem dijelu Blidinjskog polja.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Park prirode Blidinje

Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Blidinje
Idris

**Idris** (Arapski **إدريس**) poslanik je u Islamu. U Starom zavjetu poznat je kao Enoh. Kaže se da je nazvan *Idris* zbog toga što je puno proučavao knjige i nauku. Osim toga, za njega se kaže da je prvi čovjek na Zemlji koji je pisao perom. Između njega i Adema bilo je šest predaka, tj. on je šesti potomak iz loze Ademove. Nuh je potomak poslanika Idrisa, jer je Idris bio djed Nuhovog djeda.

## Idris u Kur'anu 
U Kur'anu se nalaze se dva ajeta u kojima se spominje Idris:
* "I spomeni u Knjizi Idrisa! on je bio istinoljubiv i vjerovjesnik"
* "...I Ismailu, i Idrisu, i Zulkiflu, a svi su oni bili strpljivi".

## Idris u Hadisima 
U Hadisima, Idris je spomenut kao jedan od najranijih Poslanika i spomenut je kao Poslanik koji je pričao sa Muhammedom na njegovom putu na nebesa (Isra i miradž).

U dijelu poznatog hadisa se kaže:
* "...Zatim smo dignuti na četvrto nebo. Džibril je pokucao na kapiji. Čulo se pitanje: ‘Ko si ti!' Odgovorio je: ‘Ja sam Džibril!' "A ko je to s tobom"? Džibril je rekao: "Sa mnom je Muhammed". Čulo se pitanje: "Zar je već njemu dato poslanstvo"?' Odgovorio je: "Da, njemu je već poslano!' Vrata su nam otvorena. Tu sam vidio Idrisa. Pozdravio me, iskazao dobrodošlicu i proučio mi dovu. Allah je u Kur'anu rekao: "Mi smo ga (Idrisa) na visoko mjesto podigli". Zatim smo uzdignuti na peto nebo..."

Prema jednom hadisu Idris je bio krojač:
* Ibn Abas priča :"Davud je izrađivao pancire, Adem je bio zemljoradnik, Nuh je izrađivao ćilime, Idris je bio krojač, a Musa je bio stočar".

Ibn Kesir u svome djelu "Kazivanje o Vjerovjesnicima" piše:

"Idris je sin Jareda, sina Melajila, sina Kainan, sina Enosa, sina Šita. Izmedju njega i Šita nije bilo drugih poslanika. Navodi se da je on prvi koji je pisao perom, te da je zatekao Adema i u njegovo doba živio 308 godina.
Prenosi se da je Ibn Abbas pitao Ka´ba: -Šta se misli pod riječima Uzvišenog o Idrisu : *i Mi smo ga na visoko mjesto uzdigli*.? a on odgovorio: - Allah je objavio Idrisu: - Ja ću ti svaki dan podizati stepen za onoliko koliko zasluže svi Ademovi sinovi. Tada mu je došao jedan melek sa kojim je bio prijatelj (zbog njegove pobožnosti, meleki su ga posjećivali), pa mu je Idris rekao: -Allah mi je objavio to i to, pa porazgovaraj o tome sa melekom smrti, koliko imam vremena, da sto više dobra uradim. Ovaj ga je ponio na svojim krilima i uzdigao na nebo. Kada su stigli na četvrto nebo, susreo ih je Azrail (melek smrti), koji se upravo spuštao. Kada je ovaj melek ispričao Azrailu šta ga je zamolio Idris, ovoj ga je pitao " A gdje je Idris?" Ovaj mu reče da mu je na krilima, a Azrail reče: Čudne li stvari! Poslan sam da Isrisu uzmem dušu na četvrtom nebu, pa sam se pitao kako ću mu uzeti dušu na četvrtom nebu kad je on na zemlji?!"
Tako mu je tu dušu primio.
Ima više ovih verzija, međutim, to su israilijati.
Mudžahid navodi da je Idris uzdignut kao što je uzdignut i Isa i da nije umro.

## Također pogledajte 
* Poslanici u islamu

## Literatura 
* Ibn-Kesir - Kazivanja o vjerovjesnicima

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Vjerovjesnici i poslanici
Hud

**Hud** (arapski: **هود**) poslanik je u islamu. Jedanaesta kur'anska sura nazvana je po njemu. Smatra se da je živio 150 godina i da je poslanstvo imao 2400. godine prije nove ere.

## Priča o Hudu 
Kur'an kazuje da je Hud poslan od Allaha narodu koji se zvao Ad (arapski: **عاد**) u grad koji se zvao **Irem** (**إرَم ذات العماد** – **Irem** , "grad sa stubovima"). Navodi se da im je govorio:

Oni su mu odgovarali:

On im je rekao:

Kur'an dalje navodi da:

Na drugom mjestu u Kur'ani se govori o načinu uništenja naroda Ad:

## Također pogledajte 
* Poslanici Islama
* Narod Ad

## Reference 
Kategorija:Vjerovjesnici i poslanici
Radoje Radojević

**Radoje Radojević** (Šavnik, Crna Gora, 14. februar 1922. - Ulcinj, Crna Gora, 6. juli 1978. godine) je bio crnogorski historičar književnosti, filolog i publicista.

Koncem 1960-ih u štampi i na naučnim skupovima među prvima pokrenuo pitanje statusa crnogorskog jezika u SFRJ.

Označen 1972. godine u Bijeloj knjizi Centralnog komiteta Saveza komunista Crne Gore kao crnogorski nacionalista.

Nestao bez traga na plaži kod Ulcinja u ljeto 1978. godine.

## Važnija djela 
* "Vilina gora:Crnogorske legende" (1971.)
* "Vatra samotvora:Crnogorske narodne bajke" (1976.)
* "Kad je sve zborilo:Crnogorske narodne basne" (1979.)
* "Potopno vijeme:Crnogorske narodne priče" (1979.)
* "Osporavana kultura" (2006.)

## Vanjski linkovi 
* Skup posvećen Radoju Radojeviću u Podgorici - Lucidni duh otpora
* Radoje Radojević: Luča mikrokozma u tumačenju Dušana Nedeljkovića

Kategorija:Biografije, Šavnik
Kategorija:Rođeni 1922.
Kategorija:Umrli 1978.
Kategorija:Jugoslavenski historičari
Aleksandra od Grčke

**Aleksandra od Grčke** (kasnije poznata kao **Aleksandra Karađorđević**; 25. marta 1921 - 30. januar 1993) je bila posljednja jugoslavenska kraljica. Kao patrilinearni potomak grčkih i danskih monarha, prije braka je nosila titule princeze od Grčke i Danske. Bila je prva grčka princeza koja je među bližim precima imala Grke, i to sa majčine strane; njen otac, kao i većina evropskih vladara, bio je najviše njemačkog porijekla.

Roditelji su joj bili Aleksandar, kralj Grka, i Aspazija Manos, Grkinja iz građanske klase. Rođena je u kraljevskoj rezidenciji Taitoi (15 kilometara od Atene), pet mjeseci nakon smrti svoga oca koji je naslijedio grčki tron nakon što je njegov otac, Aleksandrin djed Konstantin I, zbačen i protjeran. Konstantin se vratio u Grčku i ponovo zauzeo tron mjesec dana nakon Aleksandrove smrti. Kako je vlada Aleksandrovu kratku vladavinu smatrala regentstvom, što je značilo da je Aleksandrov brak, sklopljen bez dopuštenja njegovog oca, bio nevažeći, a dijete rođeno iz njega nezakonito. Da nije proglašena nezakonitom, Aleksandra bi bila zakonska nasljednica svoga oca i kraljica Grka od trenutka svoga rođenja.

Zahvaljujući reakciji Aleksandrine nane, kraljice Sofije, u julu 1922. godine donešen je zakon koji je dozvoljavao kralju da prizna i ozakoni brakove kraljevske porodice koji su bili sklopljeni bez njegovog dopuštenja. Kralj Konstantin I je zatim izdao dekret koji je ozakonio brak između njegovog sina i Aspazije. Aleksandra je tako postala zakonito dijete prema grčkom zakonu, zajedno sa majkom dobila titulu princeze od Grčke i Danske, te oslovljavanje *Kraljevska Visost*, ali nije dobila pravo na grčku krunu.

Dana 20. marta 1944. udala se za jugoslavenskog kralja Petra II Karađorđevića. Kraljica Aleksandra rodila je samo jedno dijete - princ Aleksandar Karađorđević. Aleksandra nikada nije kročila na tlo Jugoslavije, zemlje čija je bila kraljica; u novembru 1945. monarhija je ukinuta bez referenduma, a Jugoslavija se preobrazila i tokom više od četiri decenije ostala jednopartijska država pod upravom Komunističke partije. Njen muž nikada nije abdicirao, ali Aleksandra i Petar više nisu bili priznavani za kraljicu i kralja Jugoslavije. U egzilu je prvo živjela u Londonu sa svojim suprugom i sinom. Posljednje godine života provela je u Ujedinjenom Kraljevstvu.

Kraljica Aleksandra umrla je u East Sussexu 30. januara 1993. godine.

## Također pogledajte 
* Karađorđevići

## Reference 
* https://archive.org/details/queenvictoriasde0000eile/page/n263/mode/2up?view=theater

Kategorija:Supružnici jugoslavenskih vladara
Kategorija:Gliksburgovci
Šit

100px|mini|desno|Šit, ikona
Prema *Bibliji*, **Šit** (na bosanskom i **Šet**; arapski jezik **شيث‎**, hebrejski jezik **שֵׁת**) bio je treći sin Adema i Have, prvih ljudi. U judaizmu, kršćanstvu i islamu on je predak svih živućih ljudi.
## *Stari zavjet* 
U *Knjizi postanka* se navodi da je Adem dobio Šita kada je imao 130 godina.

Vjeruje se da je Adem imao 33 sina i 23 kćerke.
## Islamski pogled 
U islamu, Šit je prvi poslanik ljudima nakon Adema, prvog čovjeka. 

Njegovo ime znači "Božiji dar", a Adem i Hava su ga tako nazvali zato što su ga dobili nakon Habilove smrti (Šitov brat Kabil je ubio Habila).

U nekim tradicionalnim islamskim predajama se prenosi da je Šitu od Boga objavljeno 50 takozvanih "suhufa". Suhufi su naređenja od Boga, objava.

Zanimljivo je da se u Ibn-Kesirovom djelu *Kazivanje o vjerovjesnicima* spominje da svi ljudi koji danas postoje vode porijeklo od Šita, a da su potomci svih ostalih sinova Ademovih, izumrli.

Nakon smrti Šita vodstvo je preuzeo njegov sin Enoš.
## *Knjiga jubileja* 
U *Knjizi jubileja*, Šit je opisan kao muž svoje sestre Azure.
## Također pogledajte 
* Poslanici u islamu
## Reference 
Kategorija:Biblijski likovi
Kategorija:Vjerovjesnici i poslanici
Kategorija:Knjiga postanka
Djelem, Djelem (album)

**Djelem, djelem** (Đelem, đelem - bos. Idem, idem) je studijski album romskog pjevača Šabana Bajramovića. Izdat je 1980. godine i bio je kompilacija najvećih Šabanovih hitova do tada. Snimljen je u studio 14 Radio Slovenija. Producent je bio Teodor Korban. Prateća muzika bio je ansambl *BIS* Zoran Pejakovića.

## Spisak pjesama 
*1. Đelem, đelem—3:54
*2. Avaj, avaj, mo čavo—5:45
*3. O brišim perera čaje—3:21
*4. Daje me avava—2:42
*5. Dujdive duj rača—3:23
*6. Parno gras—3:11
*7. Opa, cupa—3:10
*8. Feriza—3:03
*9. A šunen romalen—4:22
*10. Sila kale bal—2:44
*11. Luludja—2:37
*12. Ciganka je malena—4:30
*13. Dade dade—4:15
*14. Đelo, đelo—3:12
*15. Dželi Mara—5:22
*16. Hanuma—3:28
*17. Ćelav babo—3:50
*18. Geljan dade—4:53
*19. Jasmina—4:07

## Ekipa 
*Muzika - Zoran Pejaković i ansambl *BIS*
*Snimatelj - Branko Škrajnar
*Producent - Teodor Korban
*Fotografije - Rado Likon
*Dizajn - Dejan Zapa

Kategorija:Šaban Bajramović
Kategorija:Albumi iz 1980.
Špiro Kulišić

**Špiro Kulišić**  (Perast, 1908. - Beograd, 1989. godine) je crnogorski etnolog i doktor nauka, koji je izučavao etničku autohtonost Crnogoraca.

Bio je direktor Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine i direktor Etnografskog muzeja u Beogradu. Objavio veliki broj radova iz oblasti etnologije, antropologije i etnografije.

1980. godine u Titogradu (današnja Podgorica) publicirao knjigu "O etnogenezi Crnogoraca" koja je izazvala žestoke reakcije od strane vladajućeg Saveza komunista Crne Gore i srpskih krugova u Beogradu.

U povodu te knjige organizirana je javna hajka na njenog autora, a u Marksističkom centru u Titogradu i poseban partijsko-naučni skup koji je trebalo da "demantira" nalaze dr. Kulišića.

U  studiji "O etnogenezi Crnogoraca" dr. Kulišić je tvrdio da Crnogorci u odnosu na Srbe, osim slavenskog, nemaju neko drugo specifirano zajedničko etničko porijeklo.

## Vanjski linkovi 
* Dr.Špiro Kulišić "O etnogenezi Crnogoraca", Pobjeda, Titograd, 1980.
* Prikaz knjige dr. Špira Kulišića (1994.)

Kategorija:Biografije, Kotor
Kategorija:Rođeni 1908.
Kategorija:Umrli 1989.
Kategorija:Crnogorski etnolozi
Kategorija:Jugoslavenski etnolozi
Poslanik (čvor)

* Poslanik (Islam), poslanici u Islamu
* Poslanik (Kršćanstvo), poslanici, odnosno proroci u Kršćanstvu
* Poslanik (politika), skupštinski predstavnici
Djelem, Djelem

* Djelem, Djelem (album), studijski album Šabana Bajramovića
* Đelem, đelem (pjesma), himna Roma
Sofija Chotek

**Sofija, vojvotkinja od Hohenberga** (1. mart 1868 - 28. juni 1914), historiji poznata kao **Sofija Chotek** (Sofija Hotek), bila je morganatska supruga nadvojvode Franje Ferdinanda Austrijskog.

## Porijeklo 
Rođena je u Štutgartu u češkoj grofovskoj porodici, kao kćerka Bohuslava, grofa Chotek von Wognin i grofice Wilhelmine Kinsky von Wchinitz und Tettau.

## Veza i brak s prijestolonasljednikom 
Svoju vezu sa Franjom Ferdinandom, tada presumiranim nasljednikom austrijske carske krune, Sofija je krila godinama. Godine 1899. Franjo Ferdinand je uspio dobiti dozvolu od cara Franje Josipa za morganatski brak. To je značilo da Sofija neće postati nadvojvotkinja, neće biti član dinastije Habsburg, neće uživati carske i kraljevske privilegije, te da njena djece neće imati ni pravo na očeve titule ni pravo na nasljeđivanje trona.

Franjo Ferdinand i Sofija su vjenčani 1. jula 1900. godine u Reichstadtu. Jedini Habsburgovci prisutni vjenčanju bili su maćeha Franje Ferdinanda i njene dvije kćeri. Po vjenčanju Sofiji je data titula kneginje od Hohenberga s oslovljavanjem *Njena Svijetlost*. Godine 1909. uzdignuta je na nivo vojvotkinje i dobila oslovljavanje *Njena Visost*, ali njene titula vojvotkinje od Hohenberga nije bila nasljedna. Par je imao troje djece, od kojih je jedini sin tri godine nakon Sofijine pogibije dobio novu titulu vojvode od Hohenberga.

## Atentat 
Dana 28. juna 1914. godine u Sarajevu se održavala vojna vježba, koju je Franjo Ferdinand želio da posjeti. Iako mu je dato na znanje da u Sarajevu može doći do pobune, on je sa Sofijom ipak posjetio Bosnu i Hercegovinu. Prilikom obilaska Sarajeva na njega je Nedeljko Čabrinović izveo neuspješan atentat bombom. Prestolonasljednik je odlučio nastaviti vožnju u otvorenom automobilu po gradu, da bi njega i Sofiju samo 20 minuta kasnije iz pištolja ubio atentator Gavrilo Princip, član tajne organizacije Mlada Bosna.

## Također pogledajte 
* Sarajevski atentat
## Vanjski linkovi 
* http://www.schloss-artstetten.at/
* http://archive.org/stream/independen79v80newy#page/n64/mode/1up

Kategorija:Hohenbergovci
Kategorija:Prvi svjetski rat
Ispočetka (Dino Merlin)

**Ispočetka** je deseti studijski album Dine Merlina iz 2008. godine. Album je dobio naziv po pjesmi, koja je nastala još 2004. godine, i koja je trebala da bude posljednja pjesma na albumu Burek. Album je najavljen u augustu 2007. godine pjesmom "Otkrit ću ti tajnu". Sve pjesme je napisao i komponovao Dino Merlin.

## Spisak pjesama
## Turneja
Promotivna turneja albuma Ispočetka počela je 19. jula 2008. godine na stadionu Koševo u Sarajevu, pred više od 60.000 ljudi. Nakon uspješnog koncerta u Sarajevu turneja je nastavljena i po ostalim većim gradovima Bosne i Hercegovine, prostora bivše Jugoslavije, Amerike, Australije te zapadne Evrope. Do sada je održano oko 90 koncerata u sklopu turneje albuma "Ispočetka".

### Galerija

Datoteka:Dino Merlin concert poster.jpg|Plakat za koncert Dine Merlina na Koševu, Sarajevo; u sklopu promotivne turneje albuma "Ispočetka"

## Vanjski linkovi 
**Zvanična web stranica Dine Merlina*

Kategorija:Albumi Dine Merlina
Kategorija:Albumi iz 2008.
Tiaprofenska kiselina

**Tiaprofenska kiselina** (po IUPACu: *5-Benzoil-α-metil-2-tiofen-acetatna kiselina*) je lijek iz porodice nesteroidnih antiupalnih lijekova. Spada u klasu derivata arilpropionske kiseline (profena). Upotrebljava se za ublažavanje bolova, naročito onih izazvanih artritisom. Uobičajena doza za odrasle osobe je 300&nbsp;mg dva puta dnevno. Nije preporučljivo da je koriste djeca.

Metaboliše se u jetri veoma slabo u dva neaktivna metabolita. Najveći dio lijeka se eliminiše iz organizma nepromijenjen putem urina. Ukoliko je bubrežna funkcija oslabljena, te je izlučivanje smanjeno, potrebno je izbjegavati korištenje ovog lijeka.

Dugoročna upotreba tiaprofenske kiseline je često povezana sa cistitisom, gotovo 100 puta češće nego kod drugih nesteroidnih antiupalnih lijekova. Kod pacijenata koji boluju od cistitisa ili imaju infekciju urinarnog trakta mogu se javiti neželjene reakcije.

Najraniji izvještaji o kliničkoj upotrebi tiaprofenske kiseline zabilježeni su u Francuskoj 1975. godine.

Na tržištu se može naći pod trgovačkim imenima **Surgam**, **Surgamyl** i **Tiaprofen**, kao i u generičkim formulacijama. Preparati sa produženim djelovanjem su također dostupni.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Informacije o lijeku na stranici proizvođača 

Kategorija:Nesteroidni antiupalni lijekovi
Oksaprozin

**Oksaprozin**, također poznat i kao **Oxaprozinum**, je lijek iz porodice nesteroidnih antiupalnih lijekova. Prodaje se pod trgovačkim nazivima *Daypro* i *Duraprox*. Koristi se za ublažavanje upala, otoka, ukočenosti i bolova u zglobovima, te tegobama povezanih sa osteoartritisom i reumatoidnim artritisom. Hemijski gledano, oksaprozin je derivat propanske kiseline.

Prodaje se u obliku tableta od 600mg. Normalna doza za odrasle osobe je 1200&nbsp;mg dnevno i ne bi trebala biti iznad 1800&nbsp;mg dnevno. Kod djece starije od 6 godina, primjenjiv je u liječenju mladalačkog (*juvenilnog*) reumatoidnog artritisa dok se kod mlađe djece i kod starijih osoba ne preporučuje upotreba zbog rizika od neželjenih reakcija.

Kategorija:Nesteroidni antiupalni lijekovi
Miroprofen

**Miroprofen** je lijek koji pripada porodici nesteroidnih antiupalnih lijekova. Ima i anagetička svojstva. Po hemijskoj strukturi je karboksilna kiselina i fenilpropionat.

U mnogim zemljama ima drugačije nazive poput: **Antopen**, BRN 0888858, Miroprofene, Miroprofeno, Miroprofenum, NSC 261037, Ro 07-0582, Y 9213.

Kategorija:Nesteroidni antiupalni lijekovi
Indoprofen

**Indoprofen** je lijek iz porodice nesteroidnih antiupalnih lijekova. Povučen je upotrebe 1980tih nakon što su počeli pristizati izvješaji iz mnogih zemalja o pojavi krvarenja u gastrointestinalnom traktu kod pacijenata koji su koristili indoprofen.

Jedna medicinska studija iz 2004 je pokazala da bi indoprofen mogao pokazivati svojstva povećanja proizvodnje jednog proteina u organizmu odgovornog za jačanje motornog neurona, te da bi se mogao koristiti u tretmanima spriječavanja atrofije spinalnih mišića.

## Reference
Kategorija:Nesteroidni antiupalni lijekovi
Ibuproksam

**Ibuproksam** je lijek iz porodice nesteroidnih antiupalnih lijekova. On je hidrosilaminski derivat ibuprofena koji se konvertira *in vivo*. Kao nesteroidni antiupalni lijek ima analgetičke i antipiretičke osobine.

## Mehanizam djelovanja 
Kao i drugi lijekovi iz ove porodice, mehanizam djelovanja ibuproksama je uglavnom povezan sa inhibicijom enzima ciklooksigenaze a u konačnici inhibirajući sintezu prostaglandina.

## Otrovnost 
U laboratorijskim eksperimentima na miševima, smrtonosna doza DL50 unesena oralno za miševe iznosi više od 2000&nbsp;mg po kilogramu tjelesne mase, dok potkožno injektirana doza DL50 iznosi 491&nbsp;mg/kg.

## Reference 
Kategorija:Nesteroidni antiupalni lijekovi
Mandek (jezero)

**Mandek** (nekad i *Mandak*) jest omanje vještačko jezero koje se nalazi u Bosni i Hercegovini, ispod zapadnih obronaka planine Tušnice kod Livna. Bogato je ribom, a provedeno je i poribljavanje jezera.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Romska himna

**Đelem, đelem** je himna Romskog naroda. Poznato je mnogo imena ove pjesme, a ovo su neka ***"Gyelem, Gyelem"***, ***"Dzelem, Dzelem"***, ***"Djelem, Djelem"***, ***"Gelem, gelem"***, ***"Ђелем, Ђелем"***, ***"Џелем, Џелем"***, ***"Джелем, джелем"*** (ćirilica), ***"Opré Roma"*** i ***"Romale Shavale"***. Nakon poniženje koje su proživjeli tokom Drugog svjetskog rata, Žarko Jovanović je po njima napisao tekst i ubacio tradicionalnu melodiju. Šaban Bajramović je preuredio kompoziciju. Romskom himnom je proglašena na Svjetskom kongresu roma 1971. godine. Inače je ova pjesma i singl Šaban Bajramovića, a snimio ju je opet sa grupom Cubismo, 2003. godine. 

## Tekst 
Gelem, gelem, lungo dromensa
Maladilem bahtale Romensa
A Romale katar tumen aven, 
E tsarensa bahtale dromensa?

A Romale, A Chavale

Vi man sas jek bari familiá, 
Murdadas la e kali legiya
Aven mansa sa lumniake Roma, 
Kai putaile e romane droma
Ake vriama, usti Rom akana, 
Men khutasa misto kai kerasa

A Romale, A Chavale

Idem, idem na daleki put
I upoznajem sretne rome
O Romi odakle ste, 
Sa šatorima pokraj sretnih puteva?

O Roma, O narode romski 

Imao sam nekada veliku porodicu, 
Ali Crne legije su ih ubile
Pođite sa mnom romi iz cijeloga svijeta 
Za Rome su putevi otvoreni
Sada je vrijeme, ustanite Romi svi, 
Dići ćemo se visoko ako se potrudimo 

O Roma, O narode romski 

## Reference 
* Patrin Web Journal - Gelem, Gelem: Romska himna 

## Vanjski linkovi 
* Upoznajte Gelem Gelem
* Projekt o histroiji kosovskih roma - Romska Kultura: Muzika
* http://www.loyko.net/  Loyko: Djelem
* Note za Đelem, đelem

Kategorija:Romi
Kategorija:Himne
Neumska džamija

Za vrijeme turske uprave u Neumu, sagrađena je džamija, u blizini vojnih, stambenih i državnih zgrada tog doba. Nalazila se na mjestu Polača, neposredno uz desnu stranu magistralnog puta Neum–Dubrovnik. Neum je periodu osmanske uprave bio naseljen muslimanima koji su ovdje imali i nekoliko džamija. Džamija je srušena. Lokalitet na kojem se nalazila džamija nalazi se na privremenoj listi nacionalnih spomenika Komisije za očuvanje spomenika BiH. Lokalitet je nelegalno pretvoren u parking. 

Do danas su se u Neumu sačuvale samo zidine džamije koju je uništio potres 1927. godine, a nekada je postojalo i jedno muslimansko groblje koje je također uništeno. Uz džamiju je sagrađena i čatrnja zvana Bare. Ostaci džamije kao i nišani su uzidani u razne podzide i zgrade koje su poslije 1930. godine na njemu podignute. U podzidu parka se sačuvao sam dio jednog nišana iz 1860. godine. Ovi ulomci pokazuju da je to grob nekog pomorskog miralaja. 

Datoteka:Natpis sa nišana iz 1860. godine.jpg|Natpis sa nišana iz 1860. godine

## Reference 
Kategorija:Džamije u Neumu
Zanska koza

mini|desno|300px|Zanska koza u Švicarskoj
**Zanska koza** je bijela pasmina koza, porijeklom iz doline rijeke Saane u Švicarskoj. To je najvažnija i najpoznatija pasmina koza u svijetu. Nastala je postepenom selekcijom na mliječnost. Danas postoje brojni lokalni sojevi širom svijeta, od kojih su najpoznatiji švicarski, njemački i francuski.

Zanska koza svjetski je rekorder po količini mlijeka: 3028 kg u 305 dana.

Na naše prostore počela se uvoziti prije Drugog svjetskog rata, a uvoz je nastavljen i poslije rata, u cilju oplemenjivanja domaćih koza. Rezultati oplemenjivanja su se vidjeli u pogledu mliječnosti, plodnosti kao i u nešto većoj tjelesnoj masi.

Oplemenjene pasmine domaće koze u Hrvatskoj i Sloveniji dobile su status rase, i to kao hrvatska bijela koza, odnosno slovenska zanska koza.

## Osobine 
Ona je srednje krupne ili krupne građe, čvrstih kostiju i životinja puna energije. Prosječna težina iznosi 68&nbsp;kg, dok jarčevi teže više od 91&nbsp;kg. Trup im je dug oko 80&nbsp;cm kod koza, te 95&nbsp;cm kod jarčeva. Visina do grebena kod koza prosječno je 74&nbsp;cm, a kod jarčeva 85&nbsp;cm. U prosjeku 100 koza ojari 180–200 jaradi. Porodna masa ženske jaradi je 3,5&nbsp;kg, a muške 4,0&nbsp;kg. Mliječnost iznosi 750–800&nbsp;kg, a laktacija traje 280–300 dana.

Zanska koza prirodno je bijela, ponekad blago kremasta sa sivim ili crnim pjegama na nosu ili oko očiju.

## Reference 
Kategorija:Rase koza