Historijsko područje Zaplanik

**Historijsko područje Zaplanik** nalazi se u naselju Zavala, općina Ravno, Bosna i Hercegovina. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 16. do 20. juna 2014. godine, donijelo je odluku o proglašenju područja za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. 
## Lokacija 
Selo Zaplanik se nalazi na krajnjem jugu Hercegovine, u jugoistočnom dijelu općine Ravno, od čijeg središta je udaljeno oko 25&nbsp;km. Od Trebinja je udaljeno 20&nbsp;km, od Dubrovnika 15&nbsp;km, a od granice Bosna i Hercegovina – Hrvatska, udaljeno je 7&nbsp;km. 
## Opis 
### Tumuli 
Na području se nalazi 9 prahistorijskih (ilirskih) tumula sa karakteristikama: prečnik od 25-35 metara, površina 270-940 m2, visina 3-6 metara. Osim kamena koji je kružno postavljan na vrhu, ne primjećuju se bilo koji drugi ostatci grobnice

### Stećci 
U nekropoli je 30 stećaka oblika ploče i većinom sanduka. Od ukupnog broja stećaka ukrašeno je 10 primjeraka i to motivima: bordura, krst, povijena loza sa trolistom, scena sa životinjama – 4 košute, mješovito kolo sa sedam figura u kojem su igrači naizmjenično muške i ženske figure, ispred kojih je jelen sa jahačem, mješovito kolo sa osam figura u kojem je na čelu muška figura, zatim pet ženskih, te muška i na kraju ženska figura, vodenica – 2 primjerka, arkade, i mač sa štitom – 3 primjerka. Ukras je rađen tehnikom udubljivanja. Površine su im oštećene jer su ih mještani koristili kao površinu za miješanje maltera. Bočne strane su obrasle mahovinom i lišajevima. Jedan dio je ugrađen u temelj crkve.

### Crkva svetog Petra i Pavla 
Sadašnja pravoslavna crkva sagrađena je na srednjovjekovnoj crkvi 1864. godine, posvećena Vavedeniju presvete Bogorodice, a 1903. godine zabilježeno je da je crkva posvećena svetim apostolima Petru i Pavlu, te da je narod zove Petrovicom.
Tokom rata u Bosni i Hercegovini bila je zapaljena i znatno oštećena. Nakon toga, usljed atmosferskih utjecaja došlo je do daljnje devastacije objekta. Obnovljena je 2014. godine.

Prema arhitektonskim obilježjima i prema konceptu prostorne organizacije crkva svetog Petra i Pavla u Zaplaniku pripada tipu jednobrodnih crkava sa polukružnom apsidom i zvonikom na preslicu. Vanjske dimenzije iznose 12,15X6,30 m (dužina mjerena sa apsidom) i visina do krova oko 4,0 metara Iznad zapadnog zida crkve od fino obrađenog kamena urađen je zvonik "na preslicu" sa jednim otvorom za zvono. Visina zvonika iznosi 7,35 m.  
### Srednjovjekovna crkva 
Južno od pravoslavne crkve Petra i Pavla nalaze se ostatci srednjovjekovne crkve, koju dio autora naziva katoličkom crkvom. Nakon zemljotresa 1667. godine, koji je razrušio Dubrovnik i okolinu, na crkvi je srušen krov i od tada ona više nije opravljana.
Vanjske dimenzije objekta iznose oko 7,90X5,40 m (dužina mjerena sa apsidom). Zidovi crkve su do danas sačuvani i njihova debljina je različita na pojedinim dijelovima i iznosi oko od 60 do 85&nbsp;cm. Ostaci zidova srednjovjekovne crkve su visine od 30 do 40&nbsp;cm. 
Crkva bila je jednobrodna sa polukružnom apsidom. Unutarnja dubina apside iznosila je oko 150&nbsp;cm. U njoj su nađeni ostaci fresko oslikanog malter.
### Pravoslavno i katoličko groblje 
Uz pravoslavnu crkvu posvećenoj svetom Petru i Pavlu u Zaplaniku nalazi se pravoslavno groblje (3 480 m2) sa 15 starih kamenih nadgrobnika (krstača) iz XIX i XX stoljeća. Rimokatoličko groblje (170 m2) i danas je aktivno. Kameni nadgrobnici su smješteni na zapadnoj strani parcele, u neposrednoj blizini ostataka  srednjovjekovne crkve. Nepravilno su raspoređeni po grobljanskoj parceli, a najviše ih je koncentrirano neposredno uz samu crkvu. Najveći broj nadgrobnika rađen je od sedre u obliku krsta jednostavne obrade. Neki od njih imaju dekoraciju koja se sastoji od uklesanog krsta, uklesane šestostrane zvijezde, kao i onih koji imaju floralnu dekoraciju. Neki od nadgrobnika imaju uklesan natpis pisan ćirilicom.
## Literatura 
* Ljubo Sparavalo, Srednjovjekovna groblja, crkvine i crkve na području Šume trebinjske. Trebinje: Zavičajni muzej Trebinje, TRIBUNIA 5, 1979., str. 73–75. 8 
* Zdravko Kajmaković, Zidno slikarstvo u Bosni i Hercegovini. Sarajevo: Veselin Masleša, 1971. str. 311.
* Đuro Tošić, Trebinjska oblast u srednjem vijeku. Beograd: Istorijski institut SANU, 1998.
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Ravnom
Kategorija:Stećci u Ravnom
Kategorija:Eparhija zahumsko-hercegovačka i primorska
Kategorija:Trebinjsko-mrkanska biskupija