Splonum

**Splonum** je naziv ilirske gradine i naziv jednog od rimskih područja (municipij) u Bosni i Hercegovini. Splonum se od više istraživača smještao na najrazličitija mjesta unutar prostora provincije Dalmacije (Stari Majdan na Sani, Vital kod Otočca, Šipovo, Komine kod Pljevalja).

## Ilirski period 
Prema nekim historičarima, Mezeji su imali utvrđeni grad, rudarski centar, koji se zvao Splonum (Splaunum), a nalazio se na rijeci Sani kod Starog Majdana. Sačuvan je epigrafski spomenik iz Salone koji spominje „curator reipublicae Splonistarum“ koji je, po svoj prilici, eraru u Saloni isporučivao prihode željeznih rudnika.

Njegov najstariji spomen vezan je za Batonov ustanak, kada se našao na udaru Germanikove Pounjske ofanzive u proljeće 9. god. n. e. 
Od 6. do 9. god, nakon tridesetogodišnje rimske okupacije, tokom Batonovog ustanka, Iliri su se posljednji put pokušali oduprijeti rimskom imperijalizmu. Tokom jeseni 8. godine n.e., slomljen je dio ustaničkog pokreta u Panoniji simboličkom predajom Batona Breučkog na obali rijeke Bathinus (Bosna) Tiberiju, vrhovnom zapovjedniku rimskih snaga na ratištu i kasnijem rimskom caru. Već u rano proljeće 9. godine  započela je pod zapovjedništvom Germanika, favorita Augusta i miljenika rimske javnosti, velika ofanziva s ciljem proboja na sjeverozapadnom ratištu (širi prostor Pounja i sjeverozapadne Bosne),  konačno zauzimanje ustaničkih pozicija u dinarskom pojasu, izbijanje u zaleđe srednjeg Jadrana i konačno, spojanje sa Salonom i Naronom.

Opis događaja 9. g. n.e., dao je rimski istoričar Kasije Dion (*Cass.  DioL, 11, 1-2…Σπλαυ  Çνον...*)  u ″Rimskoj historiji″:

:...*Germanik najprije je zauzeo Splonum (Splaunon), uprkos činjenici da je on zauzimao mjesto dobro prirodom utvrđeno, koje je bilo dobro zaštićeno zidinama i koje je imalo brojno mnoštvo branilacai.  Germanik nije uspijevao napraviti bilo kakav napredak, bilo ratnim spravama,  bilo napadima. Ipak ga je uspio zauzeti slučajno, kao rezultat sljedećeg incidenta. Pusio, germanski konjanik, snažno je bacio kamen prema zidu i tako protresao parapet da je on odmah pao i povukao čovjeka koji se bio oslanjao prema njemu. Na ovo, ostatak branilaca alarmiran je i u svome strahu napustili su zidine i povukli se u akropolju. Kasnije, i oni su predali i sebe i akropolju. Odatle je krenuo na Raetinium ali ga je zauzeo tek teškom mukom i s dosta gubitaka...* 

Sudeći po Dionovom opisu Splonuma, on je za vrijeme ustanka bio veće i razvijenije naselje koje je posjedovalo dobro uvrđeni akropolj koji Germanik nije osvojio napadom, nego tek predajom njegovih branilaca koji su se u njega povukli nakon što je uništen vanjski obrambeni zid naselja.

## Rimski period 
U vrijeme nastanka natpisa na kojima se spominje Splonum, a interesantno je da se nijedan o njih nije našao na prostoru samoga Splonuma ili njegovog agera (nijedan nije pronađen na prostoru današnje Bosne), ovo nekadašnje ilirsko gradinsko naselje se transformiralo u gradsko naselje antičkog tipa koje je bilo i upravno i urbano sjedište istoimenog municipija - *municipium Splonistarum*.

Mađarski historičar Géza Alföldy tvrdio je da je veća mogućnost da je ime grada bilo Siculatorum, a ne Splonum.

## Literatura 
* Alojz Benac-Đuro Basler-Borivoj Čović-Esad Pašalić-Nada Miletić-Pavao Anđelić -Sarajevo, 1966- KULTURNA ISTORIJA BOSNE I HERCEGOVINE 
## Reference 
Splonum
Kategorija:Bosna i Hercegovina u vrijeme Ilira
Kategorija:Rimska naselja u Bosni i Hercegovini