Antropometrija

optimizira interakcije čovjeka sa opremom i radnim mjestom.]]
**Antropometrija** (grč. ἄνθρωπος - *anthropos* = čovjek + μέτρον - *metron* = mjera) je bioantropološki metod proučavanja ljudskih kvantitativnih, tj. mjerljivih i brojljivih osobina.

***Kvantitativne osobine*** (lat. *quantitas* = kolikoća, količina, veličina; odomaćeno: kvantitet) imaju takav vid promjenjivosti koji se opisuje, mjeri i imenuje jedinicama jednog ili više postojećih sistema mjera (*m*, *m*2, *m*3, itd.) ili se izražava neimenovanim brojevima, na osnovu jednostavnog prebrojavanja osnovnih jedinica posmatranja (broj eritrocita u 1 ml krvi ili dlaka na srednjem članku prstenjaka i sl.). Uobičajeno je da se mjerne osobine označavaju kao *metričke*, a one koje se registriraju brojanjem – kao *merističke*; budući da svi njihovi modaliteti uvijek imaju brojni izraz, i jedne i druge se svrstavaju u *numeričke*.

Kvantitativna svojstva variraju kontinuirano (neprekinuto, postojano) – fluktuirajuće (kolebljivo, talasasto), po čemu su poznata i pod nazivima kontinuirana ili fluktuirajuća. Prema tome, kod njih se, između krajnjih granica promjenljivosti, može izdvojiti neprekinuti niz "prijelaznih" modaliteta. Zavisno od preciznosti mjerenja i širine raspona varijacije, između dva ekstrema ovakvih osobina može se pojaviti praktično neograničen broj modaliteta (varijanti), pri čemu se susjedne varijable u posmatranom nizu mogu međusobno minimalno razlikovati.

Kvantitativnu promjenljivost ispoljava ogroman broj izrazito polimorfnih – mjerljivih i brojljivih morfološko–anatomskih, biohemijsko–fizioloških, mentalnih i ostalih svojstava ljudskog organizma kao što su: broj papilarnih linija (na prstima šake), tjelesna visina i masa, količina pigmenta u različitim organima, stupanj osjetljivosti (prag nadražaja) čula, krvni pritisak, količina šećera u krvi, brzina fizioloških procesa i tjelesnih pokreta, snaga mišića, koeficijent inteligencije i mnoga druga.

Antropometrija obuhvata niz specijalnih podrućja, kao što su biometrija, kraniometrija, osteometrija itd.
## Antropometrijske tačke
mini|250px|lijevo|Antropometrijske tačke po Međunarodnom biološkom programu (vidi tabelu: Standardizirane antropometrijske tačke po Internacionalnom biološkom programu (IBP) 
mini|160px|desno|Odabrane antropometrijske tačke (vidi tabelu ispod)

## Standardne tjelesne mjere
maxi|right|thumb|1000px|Primjeri uzimanja nekih standardnih tjelesnih mjeraLijevo: VisinaGornja visinaDonja visinaDužina noge
Standardizirana mjerenja antropometrijskih varijabli se vrši prema Međunarodnim biološke program (IBP), koji obuhvata 39 tjelesnih mjera. 
*Principi ovog programa standardiziraju uvjete za poredljivost sa prethodnim tuđim i sopstvenim mjerenjima. Obuhvataju:
• izbor perametara u planiranim antropometrijskim istraživanjima;
• izbor mjernih instrumenata i
• tehniku antropometrijskih mjerenja.
izbor parametara je preduslov za uspješan istraživanje. Broj i vrsta mjerenja ovisi o cilju istraživanja. Uz pažljivo planiran i ostvariv cilj istraživanja, planirano mjerenje može obuhvatiti veliku reprezentativnu grupu ispitanika, pri čemu je potrebno odabrati jedan ili dva parametara koji definiraju četiri antropometrijske dimenzije.
#**Uzdužna ("longitudinalna") dimenzija skeleta**: visina tijela, sjedeća visina, raspon ruku, dužina ruku, dužina nogu.
#**Poprečna ("transverzalna") dimenzija skeleta**: širina ramena, širina zdjelice, širina kukova, promjer lakta, promjer zgloba, promjer koljena.
#**Tjelesna masa i volumen**: tjelesna težina, usred obim grudnog koša, obim trbuha, obim nadlaktice, opseg podlaktice, obim natkoljenice, opsega potkoljenice.
#**Potkožno masno tkivo**: kožni nabor nadlaktice, kožni nabor podlaktice, kožni nabor na leđima, kožni nabor trbuha, kožni nabor natkoljenice, kožni nabor potkoljenice.
• U skladu sa IBP, sva mjerenja, na svakom tjelesnom segmenatu (ruke, noge) treba izvršiti na lijevoj strani.
• Pisani ili snimani zapisi moraju biti jasni i nedvosmisleni i uneseni u pripremljene standardne formulare. 
*Vjerodostojnost rezultata mjerenja omogućuju samo konvencijska mjerila koja odgovaraju standardima u metričkom sistemu: mjerna traka, medicinska decimalna vaga, anthropometer, klizna šestar, pelvimeter i kefalometar. Pored toga, potrebni su i dermografska olovka, mjerne liste, olovke (obične), kombinirani barometar, higrometar, termometar, ravna stolica za ispitanika.

## Antropometrijski instrumentarij
Da bi rezultati istovremenih bioantropoloških istraživanja u različitim populacijama (i u istim populacijama u različitim periodima) bili međusobno poredivi, internacionalno su dogovoreni opći principi konstrukcije i metodi upotrebe specijalnih instrumenata od istovjetnog materijala. Standardizirane su i prihvatljive jedinice i kategorije kojima se izražavaju rezultati mjerenja i odgovarajućih zapažanja.

U antropološkom istraživačkom i rutinskom radu, i u laboratoriju i na terenu, upotrebljavaju se različita tehnička pomagala. Mjeriti znači odrediti broj koji pokazuje koliko puta neka fizička veličina sadrži u sebi odgovarajuću dogovorenu veličinu, odnosno jedinicu koja je dogovorno utvrđena (npr. 1&nbsp;cm je jedinica dužine). Pri tom se primjenjuje metrički sistem, tj. njegove mjerne jedinice, i to uglavnom osnovne, rjeđe izvedene. Moguće greške u mjerenju i posmatranju neophodno je pravovremeno registritati (i kvantificirati), bilo da su nastale kao subjektivne (osobne) ili zbog nesavršenosti mjernog instrumenta.

Izbor antropometrijskih pomagala uveliko ovisi o nekoliko činilaca, a najznačajniji od njih su savršenost njihove izrade i sklonost ispitivača. Prije početka samog mjerenja, nužno je obezbijediti sljedeće uvjete:
* svi instrumenti moraju biti kalibrirani u metričkom sustavu;
* tačnost instrumenata mora odgovarati standardnoj pomičnoj mjerki ("šubleru");
* mjerenja vrši isti ispitivač;
* u jednoj istraživačkoj seriji potrebno je uvijek upotrebljavati iste instrumente;
* uređaji za mjerenje treba da se nalaze na onoj strani gdje se nalazi i ispitivač (npr. vaga). 
### Vaga
Umjesto "klasičnih" (masivnih) antropometrijskih vaga, u novije vrijeme upotrebljavaju se male portabilne vage. Njihova tačnost mjerenja je obično oko 0,5&nbsp;kg, s rasponom do 130&nbsp;kg. Loša strana im je u tome što su među dobijenim višekratnim mjerama razlike prilično velike. Stoga se preporučuje mjerenje uvijek na istoj vagi. Nakon nekoliko izvršenih mjerenja vagu treba kalibrirati, tako da indikator uvijek bude na nuli. Preporučljivo je i testiranje preciznosti pomoću utega poznate težine. Isto je tako vrlo značajno (što vrijedi za svaki tip vage) da ona bude položena na čvrstu vodoravnu podlogu.

### Antropometar
Antropometar je mjerni instrument koji ima mnogostruku primjenu. To je dva metra dugi metalni štap kružnog ili ugaonog profila, koji na sebi ima pomični dio, sa mogućnošću pomjeranja duž glavne šipke. Taj pokretni dio, na jednom kraju ima prečku koja se položi upravo na onu antropometrijsku tačku čija se udaljenost od tla (*basis*) želi izmjeriti. Čitav se antropometar može rastaviti na četiri jednaka dijela, a njegov vršni dio se upotrebljava kao klizni šestar, kojim se mogu izmjeriti i neke druge dimenzije tijela. To su najčešće sve dužinske mjere i rasponi.Može se upotrijebiti i umjesto pelvimetra. Osim njegove osnovne namjene, tj. mjerenja ukupne visine tijela, antropometrom se vrlo lahko mjeri i sjedeća visina, ako ga fiksiramo za običnu ravnu podlogu. Preciznost skale ovog instrumenta (200&nbsp;cm) je 0,1&nbsp;cm, a tačnost mjerenja svedena je na 0,5&nbsp;cm. Izmjerena veličina se očitava prema liniji koja se poklapa s gornjim rubom četverokutnog otvora (okna). Ako se antropometar upotrebljava u skraćenom obliku, (samo njegov gornji dio), očitavati se može na liniji koja se poklapa s vodoravnom unutarnjom oznakom donjeg otvora. Na novijim tipovima antropometra očitava se u četverokutnom otvoru, i to na njegovoj središnjoj liniji koja poklapa dobivenu mjernu jedinicu.

### Pelvimetar I
Konstrukcija savremenih pelvimetara nešto je izmijenjena u odnosu na klasični tip ovog instrumenta. Skala mu se nalazi na vodoravnoj prečki koja spaja dva kraka, a ima raspon do 60&nbsp;cm i podijeljena je na mm. Upotrebljava se za uzimanje nekih transverzalnih mjera, kao što su, npr., širina ramena i karlice.

Pelvimetar I obično na krakovima ima nešto oštrije završetke koji moraju pokrivati prethodno označene antropometrijske tačke. Mjerena dužina se očitava na liniji unutarnjeg ruba klizne prečkice.

### Pelvimetar II
Ako (iz tehničkih razloga) ne možemo upotrijebiti pelvimetar I, služimo se pelvimetrom II. On ima oblije završetke krakova i nešto veću obuhvatnu mogućnost, a najčešće se upotrebljava za mjerenja sagitalnog promjera grudnog koša. Skala mu je duga 60&nbsp;cm, a baždarena je na 0,25&nbsp;cm. Očitava se na liniji unutarnjeg ruba klizne prečkice.
### Kefalometar
Konstruiran je po istom principu kao i pelvimetar, osim što je manji, pa prema tome ima i manju mjernu skalu. Njen raspon je do 30&nbsp;cm, a baždarena je također na 0,1&nbsp;cm. Upotrebljava se za mjerenje manjih dužina i širina, kao što su (najčešće) mjere glave. Očitava se na liniji što se poklapa s unutarnjim rubom prečkice.

### Klizni šestar
Ovaj mjerni instrument se javlja u nekoliko različitih konstrukcija. Na primjer, klizni šestar po Martinu ima raspon do 20&nbsp;cm, a varijanta s noniusom do 15&nbsp;cm. U oba slučaja je skala baždarena na 0,1&nbsp;cm. Upotrebljava se za mjerenje manjih raspona. Završeci njegovih krakova nešto su oštriji. Stoga odgovarajuće antropometrijske tačke, pri mjerenju kliznim šestarom prethodno treba markirati. Očitava se na liniji koja se poklapa s unutarnjim rubom kraka šestara.
### Kaliper
Kaliper je naprava za mjerenje debljine kožnih nabora. Do sada je bilo mnogo pokušaja da se za ova mjerenja konstruira dobro, praktično i precizno pomagalo. Vrlo dobri kaliper marke "John Bull" je instrument s pravokutnim držačima na krajevima krakova; dimenzije dodirnih površina su 15 x 5&nbsp;mm. Služi za što bolje hvatanje i mjerenje debljine duplikatura (dvostrukih nabora) kože. Njegova konstrukcija omogućava mjerenje pod konstantnim pritiskom (10 g/mm). Skala je načinjena u rasponu od 0 – 40&nbsp;mm (u dva kruga od po 20&nbsp;mm); baždarena je u rasponu od 0,2 do 0,5&nbsp;mm. Skala se podešava otpuštanjem vijka na jednom kraju instrumenta, pri čemu se, njenim okretanjem (lijevo i desno), indikator dovede u nulti položaj.
### Mjerna vrpca
Najpreporučljivija je metalna (čelična) vrpca, sa centimetarskom podjelom, dužine od 150 ili 200&nbsp;cm i tačnošću mjerenja do 0,5&nbsp;cm. Obično je smještena u bakelitnom ili metalnom spremniku. Osim čelične može se upotrijebiti i (neelastična) plastična vrpca, ali nikako platnena (zbog njene rastezljivosti).
## Identifikacijska biometrija
Iris Recognition|thumb|250px|Sistem prepoznavanja po šarenici (dužici) počiva na poklapanju njenih jedinstvenih svojstava
Specijalno područje antropometrije je već standardizirana i zakonima propisana "biometrija". Biometrijski identifikatori su prepoznatljive i mjerljive oznake za karakteriziranje i opisivanje osoba. Uobičajeno je da se biometrija odnosi na identifikaciju ljudi prema njihovim mjerljivim osobinama.

Biometrija se koristi u računarstvu kao oblik identifikacije u različitim prilikama i za kontrolu pristupa. Također se primjenjuje za identificiranje osoba pod u grupama koje su pod prismotrom. Biometrijski identifikatori su često u kategoriji fizioloških, nasuprot karakteristikama u ponašanju.

Primjeri primjene biometrije uključuju i analizu dermatoglifa (otiska prsta) i "meku biometriju".

## Također pogledajte 
*Antropologija
*Bioantropologija

## Reference 
*
Kategorija:Biometrija
Kategorija:Ergonomija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Ljudsko tijelo
Kategorija:Mjerenje
Kategorija:Medicinska vizualizacija
Kategorija:Bioantropologija
Kategorija:Fiziologija
Kategorija:Forenzičke discipline