Pale (Republika Srpska)

**Pale** su naseljeno mjesto i središte istoimene općine otprilike 17km istočno od grada Sarajeva. Oštra planinska klima osjeti se i tokom ljetnih mjeseci, kad temperatura zraka rijetko prelazi 25°C.

Za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini, Pale su bile ratna prijestolnica Republike Srpske. Prema popisu iz 1991. godine, općina je brojala 16.355 stanovnika u omjeru oko 68,99% Srba i 26,68% Bošnjaka, od toga 7.384 u gradu Pale. Približna nacionalna struktura je bila i u samom sjedištu općine, naselju Pale-Koran. Naseljavanjem izbjeglica, Pale su udvostručene i danas su grad sa četiri fakulteta: ekonomskim, filozofskim, pravnim i fakultetom za fizičku kulturu.

## Geografija 
Općina Pale se nalazi u istočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Zauzima površinu od 492&nbsp;km2. Smještena je između planinskih masiva Jahorine sa juga i jugoistoka, Gosine sa istoka, Romanije sa sjeveroistoka i Ozrena sa sjevera i sjeverozapada. Najveća nadmorska visina općine je vrh Ogorjelica (1916 m) na Jahorini, a najniža u koritu rijeke Miljacke ispod Dovlića. Najveći dio općine Pale je smješten iznad 800 m nadmorske visine.

U nižim dijelovima općine zastupljena je umjereno topla i vlažna klima. Već od 1.000 m nadmorske visine ova klima prelazi u planinsku klimu.

Na području općine nalazi se nekoliko poznatih pećina: Pećina Orlovača, Pećina Izvor Mokranjske Miljacke, pećina u Bogovićima, Popova pećina i Novakova pećina.

Jedna od najznačajnijih prirodnih znamenitosti je Pećina Orlovača, koja je uređena za turističke posjete. Orlovača (948 m) se nalazi na istoimenom uzvišenju u zapadnom dijelu romanijskog svoda, zaselak Donje Sinjevo, naselje Sumbulovac, u slivu mokranjske Miljacke, odnosno u dolini njene desne pritoke Sinjave.

Opsežna istraživanja izvora Miljacke uključila su i topografska mjerenja, biospeleološka i hidrološka istraživanja kao i ispitivanja tragova kulture čovjeka. Istraživanja su izvođena tokom 2007 – 2009. godine. Do danas, speleolozi su istražili 7.100 m, čime je pećina Izvor Mokranjske Miljacke postala najduža dokumentovana pećina u Bosni i Hercegovini.

## Stanovništvo 
Prema službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Pale (u to vrijeme jedna od 5 prigradskih općina Grada Sarajeva) imala je 16.355 stanovnika, raspoređenih u 70 naselja. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, veći dio općine Pale ušao je u sastav Republike Srpske. U sastav Federacije Bosne i Hercegovine ušla su naseljena mjesta: Brojnići, Čeljadinići, Čemernica, Datelji, Komrani, Renovica i Šainovići, te dijelovi naseljenih mjesta: Brdarići, Kamenica, Prača, Srednje i Turkovići. Od ovog područja formirana je općina Pale (FBiH) (ranije Pale-Prača).

### Nacionalni sastav stanovništva – općina Pale (RS) 
### Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Pale (RS) 
## Historija 
Položaj između Sarajeva, Romanije i doline Drine dao je Palama dugotrajan saobraćajni i strateški značaj.

### Prapovijest i antika 
Područje današnjih Pala bilo je naseljeno još u prahistoriji, iako su nalazi iz neolita rijetki zbog planinskog i šumovitog karaktera Paljanske kotline. Znatno više tragova potiče iz željeznog doba, posebno oko Mokrog, Loznika i Ilijaka, gdje su evidentirana naselja i utvrde gradinskog tipa povezana s halštatskom kulturom Glasinca.

### Osmansko razdoblje 
Nakon pada srednjovjekovne bosanske države područje Pala ušlo je u osmanski upravno-teritorijalni sistem. U izvorima i historiografiji ovaj se prostor vezuje za nekadašnje posjede Pavlovića, koji su u osmanskom periodu bili organizirani kao zasebna oblast, a ime Pala javlja se i kao naziv nahije.

### Rat u Bosni i Hercegovini i poratni period 
Tokom rata u Bosni i Hercegovini 1992–1995. Pale su imale izrazitu političku ulogu u okviru institucija Republike Srpske. Prema službenoj stranici Narodne skupštine Republike Srpske, sjedište skupštine neposredno nakon izbijanja rata izmješteno je u Pale, dok je od 1998. godine njeno administrativno sjedište u Banjoj Luci. MKSJ je u svojim odlukama i presudama Pale označavao kao sjedište bosanskosrpske političke strukture; u jednoj ranoj odluci Tribunal je naveo da je Radovan Karadžić bio „prvi predsjednik bosanskih Srba“ koji je svoju vlast vršio iz Pala, dok je Mićo Stanišić opisan kao prvi ministar unutrašnjih poslova te administracije u Palama.

MKSJ je u presudi Ratku Mladiću utvrdio da su na području općine Pale već od marta 1992. pojedini pripadnici Stanice javne bezbjednosti vršili pritisak na bošnjačko stanovništvo da napusti općinu. Tribunal je dalje utvrdio da su krajem juna i početkom jula 1992. organizirani konvoji kojima su stanovnici nesrpske nacionalnosti prebacivani iz Pala prema Sarajevu, te da je u tom periodu više od 2.000 bošnjačkih i hrvatskih stanovnika napustilo Pale u autobuskim kolonama pod pratnjom SJB Pale.

Pred Sudom Bosne i Hercegovine vođeni su i postupci koji su se odnosili na ratne zločine na području Pala. U predmetu *Malko Koroman* Sud BiH je naveo da je optuženi, kao načelnik SJB Pale od kraja marta do decembra 1992, bio optužen za progon bošnjačkog civilnog stanovništva općine Pale kroz protivpravno zatvaranje i nečovječna zatočenja u nehumanim uvjetima; međutim, prvostepenom presudom iz januara 2022. oslobođen je optužbe, a drugostepenom presudom iz juna 2022. ta oslobađajuća presuda je potvrđena.

U predmetu *Momčilo Mandić* Sud BiH je naveo da je prema optužnici nakon zauzimanja Centra za obrazovanje kadrova MUP-a RBiH jedna grupa zatočenih Bošnjaka i Hrvata prebačena na Pale, gdje su bili ispitivani, zatvarani i zlostavljani do razmjene 10. aprila 1992. godine. I u tom predmetu optuženi je pravosnažno oslobođen.

U poslijeratnom razdoblju Pale su nastavile razvoj kao općinsko središte i jedan od dijelova Grada Istočno Sarajevo. Službene informacije grada ističu da su Pale u posljednjoj deceniji 20. stoljeća postale privremena prijestonica Republike Srpske, čime je mjesto steklo širu političku prepoznatljivost u savremenoj historiji Bosne i Hercegovine.

## Kultura 
### Nacionalni spomenici 
Na Palama se nalazi veći broj kulturnih institucija kao što su:
* Kulturni centar Pale
* JFP "Srna film" i Kinoteka Republike Srpske
* KUD "Mladost" Pale
* Narodna biblioteka
* SPKD "Prosvjeta" Pale
Na Palama se redovno održavaju kulturne manifestacije:
* Međunarodna likovna manifestacija "Art simpozijum Jahorina"
* Likovna kolonija Pale
* Dječiji festival "Djeca pjevaju hitove"
* Konferencija Beba "Konferencija Beba"

Na Palama djeluju i četiri fakulteta u sastavu Univerziteta u Istočnom Sarajevu: ekonomski, filozofski, pravni i fakultet za fizičku kulturu.

### Sport 
Razvoj sporta u općini Pale je počeo tridesetih godina 20. vijeka, kada se Paljani počinju ozbiljnije baviti sportskim aktivnostima. U početku su to bili skijanje i nogomet, da bi danas imali 25 registrovanih sportskih klubova.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Pale

*
Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
Kategorija:Općine u Istočnom Sarajevu
Kategorija:Bivše prigradske općine Sarajeva