open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ovčarstvo

[desno|340px|thumb|Ovce u [Argentina|Argentini]]
**Ovčarstvo** je grana stočarstva koja se bavi uzgojem ovaca i njihovim iskorišćavanjem radi dobijanja vune, mlijeka i mesa. U tom pogledu izdvaja se uzgajanje jagnjadi radi mesa i ovaca radi mlijeka i vune.
Najpoljovniji tereni za ovčarstvo su pašnjaci i livade, sa dosta izvora pitke vode. Države sa najvećim brojem ovaca su Australija, Novi Zeland, Kina, Rusija, Argentina, Južnoafrička Republika i dr. U Bosni i Hercegovini, ovčarska proizvodnja je mala i odvija se kod seljaka u malim stadima. Ukupan broj ovaca u Bosni i Hercegovini se kreće oko milion grla.

Ovce vode porijeklo od muflona, stepske arkar ovce i argali ovce. Po morfološkim promjenams, jedna od najznačajnijih razlika između domaće ovce i njenih prethodnika ili rodonačelnika jeste u promjeni dlake u vunsko vlakno.
Prema morfološkim karakteristikama sama podjela se vrši:
* Prema dužini i formi repa se dijele na: kratkorepe, dugorepe, masnorepe i maskotrične rase.
* Prema osobinama vune se dijele na: rase sa finom vunom, srednje finom, srednje grubom i grubom vunom.

Ovce se uzgajaju na ekstenzivni, poluintenzivni i intenzivni način.
## Literatura
* 

## Vanjski linkovi
* Ovčarstvo - Agroklub
* Štale za ovce: objekti za uspešan uzgoj ovaca (Farmia, Tanja Sarić, 2017.)
* Šišanje ovaca (Farmia, Tanja Sarić)
* Tehnologija izrade bijelog ovčijeg sira
* Izbor rase 1. dio (Ovčarstvo - AgroTV - Zvanični kanal)
* Izbor rase 2. dio (Ovčarstvo - AgroTV - Zvanični kanal)
* Izgradnja ovčarnika (Ovčarstvo - AgroTV - Zvanični kanal)
* Ishrana ovaca (Ovčarstvo - AgroTV - Zvanični kanal)
* Jagnjenje i nega jaganjaca (Ovčarstvo - AgroTV - Zvanični kanal)
* Reč struke: Bolesti ovaca (AgroTV - Zvanični kanal)
* Najzastupljenije bolesti ovaca, najopasnije i najčešće (Ovčarstvo - AgroTV - Zvanični kanal)
* Tov jagnjadi za Bliski istok (AgroTV - Zvanični kanal)
* Bolest plavog jezika (Farmia, Ana Simić, 2016.))
* Lečenja bolesti plavog jezika (Farmia, 2016.)
Kategorija:Stočarstvo
Kategorija:Ovčarstvo
Kategorija:Ovca
Ptice kao mi

***Ptice kao mi*** (; ) prvi je bosanskohercegovački računarski animirani film iz 2017, a režirali su ga Faruk Šabanović i Amela Ćuhara. Ovaj film je animirana slobodna adaptacija teološko-mističke poeme Govor ptica poznatog perzijskog pjesnika i islamskog mistika Farida ud-Dina Attara.
Prva premijera filma je bila u Njemačkoj, 5. januara 2017. godine, a prikazan je i na turskoj televizijskoj stanici TRT 16. oktobra 2018.

## Glasovi 
*Alicia Vikander: Huppu
*Jeremy Irons: Kondor
*Jim Broadbent: Horozovich
*Sheridan Smith: Gavra
*Kevin Bishop: Hassan
*Christopher Villiers: Craven
*Michele Austin: Jula
*Khalid Abdalla: Bat
*Ella Smith: Tifa

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 2017.
Kategorija:Bosanskohercegovački animirani filmovi
Kategorija:Režiserski debiji
Kategorija:Filmovi na bosanskom jeziku
Zli mačak Şerafettin

***Zli mačak Serafettin*** (; ) jest turski animirani film iz 2016. Prva premijera filma je bila u Turskoj u 5. februar 2016. godine. Film je emitovan na Cinemax TV od 25. august 2017.

## Radnja 
U Istanbulu, pacov Riza i galeb Rifki pripremaju se za roštiljanje koji priređuje mačka Serafettin. Njihova noć pića, prelijepih žena i banketa pretvori se u haos nakon dolaska Serafettinovog vanbračnog sina Tacettin i slučajne smrti nevine kućne mačke. Vlasnik nevine mačke želi osvetiti njenu smrt. Serafettin mora poraziti zombija na sve načine i mora se suočiti s činjenicom da je milosrdni otac.

## Glasovi 
*Uğur Yücel: mačka Shero
*Demet Evgar: mače Taco i mačka Misscat
*Okan Yalabık: karikaturista i buldog
*Güven Kıraç: pacov Rıza
*Gökçe Özyol: galeb Rıfkı
*Ahmet Mümtaz Taylan: umjetnik Tank
*Yekta Kopan: mačka Black
*Ayşen Gruda: gazdarica, baka Hazel
*Cezmi Baskın: vlasnik prodavnice Semi
*Ozan Kurtuluş: pas lutalica i moški paramedic
*Bülent Üstün: galeb Mertan
*Ayşe Ünal: paramedicka žena
*Mehmet Kurtuluş: povjerenik
*Turgut Doğru: policajac

## Priznanja 
### Nominacije 
* Tokyo Anime Award – Nagrada za najbolji animrani film (2017)
* Brussels International Fantastic Film Festival – Silver Méliès (2017)
* Istanbul International Film Festival - Nagrada za najbolji debitantski film (2016)
* Absurde Séance Nantes International Film Festival – Nagrada za najbolji film (2016)
* Sitges Film Festival - Nagrada za najbolji animrani film (2016)
* Neuchâtel International Fantastic Film Festival – Silver Méliès (2016)

### Nagrade 
* SIYAD nagradu udruženja turska filmski kritičara - Nagrada za najbolji fantazije film (2017)
* Absurde Séance Nantes International Film Festival – Prix Couillu (2016)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 2016.
Kategorija:Turski animirani filmovi
Kategorija:Turske filmske komedije
Kategorija:Turski akcijski filmovi
Kategorija:Režiserski debiji
Kategorija:Filmovi na turskom jeziku
Kategorija:Filmovi snimljeni u Turskoj
Kategorija:Filmovi s radnjom u Istanbulu
Simfonija br. 13 (Mozart)

**Simfonija br. 13 u F-duru**, KV&nbsp;112, Wolfganga Amadeusa Mozarta, napisana je u italijanskom gradu Milanu tokom jeseni 1771. Simfonija je u četiri stavka, od kojih je drugi komponiran samo za gudače. Treći stavak je menuet, koji je možda već ranije bio napisan, a zatim dodan u simfoniju. Autorski rukopis prikazuje menuet koji je svojeručno kopirao Leopold Mozart. Engleski muzički izdavač i komentator Nicholas Kenyon opisuje Simfoniju br. 13 kao posljednju u "konvencionalnom režimu" - poslije toga "mi smo u početku drugog svijeta."

## Simfonijski stavci i muzička instrumentacija 
Simfonija br. 13 u F-duru je komponirana za: gudače, 2 oboe, 2 roga, 2 fagota i basso continuo.

#Allegro, 3/4
#Andante, 2/4
#Menuet — Trio, 3/4
#Molto allegro, 3/8

Uvod u stavak *Allegro*:

:
\relative c'' {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Allegro"
  \key f \major
  \time 3/4
  \tempo 4 = 140
  4\f c a |
  f4 r8 f\p f f |
  es4 r8 es es es |
  d4 r8 d'16\f( e! f8) d-. |
  c8-. f-. a-. c-. bes([ g)] |
  4
}

Uvod u stavak *Andante*:
:
\relative c'' {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Andante"
  \key bes \major
  \time 2/4
  \tempo 4 = 60
  bes8-!\p bes8-! r8 d16. (bes32)
  f'8-!  f-! r8 d16. (bes32)
  f'8-!  f-! r8 f16. (bes32)
  bes16 (a) g (f) f (ees) d (c)
  bes8-! bes8-! r8 d16. (bes32)
  f'8-!  f-! r8 d16. (bes32)
  f'8-!  f-! r8 f16. (bes32)
  bes16 (a) g-! f-! f (ees) d-! c-!
  bes32 (c d c bes8) r4
}

Uvod u stavak *Menuet*:
:
\relative c'' {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Menuetto"
  \key f \major
  \time 3/4
  \tempo 4 = 120
  4\f a' a
  a4. bes8 (g e)
  c'4 a a
  a4. bes8 (g e)
  c'4 c4.\trill (bes16 [c])
  d4  
  e' (g8 (e) f (d)
  c2 r4 \bar ":|."
}

Uvod u *Trio*:
:
\relative c'' {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Trio"
  \key c \major
  \time 3/4
  \tempo 4 = 120
  c4\p (b) c8 (e)
  g,2.
  g'4 g4. g8
  f4 (e) a
  (g f) g
  (f e) d
  (c) b8 (c) f-! e-!
  e4 (d) r4 \bar ":|."
}

Uvod u stavak *Molto allegro*:
:
\relative c'' {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Molto allegro"
  \key f \major
  \time 3/8
   \tempo 4 = 170
  8\f c a
  8 f c
  c' c c c4.
  e,16 c f c g' c,
  f c g' c, a' c,
  bes'8 bes a
  g4 r8
}

## Informacija o premijernoj izvedbi 
Prva vjerovatna izvedba ove simfonije bila je na koncertu koji su izveli Leopold Mozart i Wolfgang Amadeus Mozart u rezidenciji Alberta Michaela von Mayra, 22. ili 23. novembra 1771. Na ovom koncertu je također moguċe da je premijerno bila izvedena i Mozartova Simfonija br 12.

## Literatura 
*     Dearling, Robert: The Music of Wolfgang Amadeus Mozart: The Symphonies Associated University Presses Ltd, London 1982 
* Kenyon, Nicholas: The Pegasus Pocket Guide to Mozart Pegasus Books, New York 2006 
* Zaslaw, Neal:Mozart's Symphonies: Context, Performance Practice, Reception OUP, Oxford 1991 

Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije iz 1771.
Kategorija:Kompozicije u F-duru
Simfonija br. 11 (Mozart)

**Simfonija br. 11 u D-duru**, KV&nbsp;84/73q, se jedno vrijeme sa sigurnošću smatrala muzičkim djelom Volfganga Amadeusa Mozarta. Međutim, kompozitorski status ove simfonije je osporen od 2008. godine, a ko je stvarno komponirao ovu simfoniju ostaje neizvjesno i do danas. Vjeruje se da je komponirana 1770. godine, te da je možda napisana u Milanu ili Bologni, ako je to stvarno kompozitorsko djelo Mozarta. Raniji rukopisi iz Beča pripisuju ovo djelo Volfgangu Amadeusu Mozartu, ali kasnije kopije  iz 19. vijeka pripisuju ovo djelo Leopoldu Mozartu i Karlu Dittersdorfu. Američki muzikolog Neal Zaslaw piše: 

Simfonija je u tri stavka, nedostaje menuet i trio. Engleski muzički komentator i izdavač Nicholas Kenyon smatra da postoji "mala posebnost" u vezi sa ovim djelom, dok je Neal Zaslaw pronašao "Gluck ambijent", i sklonost ka operi buffa u ponovljenim tripletima pronađenim u finalu ove simfonije. Nije poznat podatak kada i gdje je ova simfonija 
bila prvi put izvedena.

## Stavci i muzička instrumentacija 
Simfonija br. 11 u D-duru napisana je za: gudače, 2 oboe, 2 roga, fagot i basso continuo.

# Allegro, 4/4
# Andante, 3/8
# Allegro, 2/4

Uvod u stavak *Allegro*:

:
\relative c* {
  \version "2.18.2"
  \key d \major
  \tempo 4 = 120
  4\f^ \markup { \italic  Allegro } r8 d 4 r8 fis |
  a4   r |
  b8 r g r e r cis r |
  g8-. b-. a,-. cis-. d4 r |
}

Uvod u stavak *Andante* :
:
\relative c* {
    \version "2.18.2"
    \key a \major
    \tempo 4 = 40
    \time 3/8
    e8\p^ \markup { \italic  Andante }  (cis e)  a (gis fis) e   (cis e)  a (gis fis)
    e16-. fis-. gis-. a-. b-. cis-.
    d4\sfp cis8
    e,-. \tuplet 3/2 {a16 (gis fis) } \tuplet 3/2 { e (d cis) }   
   \appoggiatura d32 cis16. (b32) 4
  }

Uvod u stavak *Allegro*:
:
\relative c' {
  \version "2.18.2"
  \key d \major
  \time 2/4
  \tempo 4 = 120
  d4\f^ \markup { \italic  Allegro } fis a d a fis d r8 
  a8 d fis a d
  cis4 \tuplet 3/2 {d8 e fis }
  \tuplet 3/2 {g8 fis e } \tuplet 3/2 {fis8 e d }
  \tuplet 3/2 {cis d  e} a,4
}

## Literatura 
* Dearling, Robert: The Music of Wolfgang Amadeus Mozart: The Symphonies Associated University Presses Ltd, London 1982 
* Kenyon, Nicholas: The Pegasus Pocket Guide to Mozart Pegasus Books, New York 2006 
* Zaslaw, Neal:Mozart's Symphonies: Context, Performance Practice, Reception OUP, Oxford 1991 

Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije u D-duru
Kategorija:Kompozicije iz 1770.
Trofej "Kopa"

**Trofej "Kopa"** je pojedinačna godišnja nogometna nagrada koja se dodjeljuje najboljem igraču do 21 godine u sezoni. Organizuje ga francuski časopis France Football. Prvi osvajač ove nagrade je francuski nogometaš Kylian Mbappé.

Nagrada je dobila ime po bivšem francuskom nogometašu Raymondu Kopi, a pobjednik je izabran od bivših osvajača nagrade Zlatne lopte. Za razliku od nagrade Zlatni dječak, Trofej "Kopa" otvoren je za sve igrače koji igraju izvan Evrope.

Nagrada je predstavljena 3. decembra 2018. na dodjeli Zlatne lopte za prethodnu sezonu. Istog dana predstavljena je i prva nagrada za žene.

## Osvajači 
[mini|[Kylian Mbappé, prvi dobitnik nagrade.|alt=]]

### Najviše nagrada po igraču 
### Najviše nagrada po državi 
### Najviše nagrada po klubu 
## Također pogledajte 
* Zlatna lopta (žene)
* Trofej "Jašin"
* Trofej "Gerd Müller"
* Nagrada "Sócrates"
* Nagrada za klub godine
* *France Football*
* Zlatna lopta
* FIFA-ina Zlatna lopta

## Napomene 
## Reference 
Kopa
Kopa
Kopa
FIFA-in igrač godine

**FIFA-in igrač godine** nogometna je nagrada koja se svake godine dodjeljuje nogometašu i nogometašici koji se smatraju najboljima na svijetu, a koje biraju treneri i kapetani svjetskih reprezentacija. U procesu biranja svaki trener dobiva tri glasa vrijedna pet bodova, tri boda i jedan bod, a pobjednici su oni koji skupe najviše bodova. Muška nagrada kritizirana je zbog fokusiranja na igrače koji sudjeluju u UEFA-inoj Ligi prvaka, te ignoriranja igrača iz južnoameričkog Copa Libertadoresa, koji je dao više više klupskih prvaka svijeta nego Evropa. Međunarodne lige ostalih konfederacija gotovo su potpuno ignorirane.

Nagrada za nogometaše počela se dodjeljivati 1991., a za nogometašice 2001. Od osnivanja nagrada, najviše je muških pobjednika bilo iz Brazila koji nastupaju u Europi, njih 8 od 18 izdanja nagrade, dok je druga nacija po uspješnosti Francuska sa tri nagrade.

Najmlađi pobjednik u obje konkurencije je Ronaldo, koji je osvojio 1996. sa 20 godina. Ponovno je osvajao 1997. i 2002. Marta je jedina igračica koja je osvojila nagradu četiri puta za redom, dok su Ronaldo, Ronaldinho i Mia Hamm nagradu osvajali dvije godine uzastopno. Ronaldo i Zinedine Zidane jedini su trostruki pobjednici. Najstariji pobjednik je Fabio Cannavaro koji ju je osvojio 2006. sa 33 godine. Najstarija pobjednica je Mia Hamm, koja je osvojila 2002 godine. sa 30 godina.

Kategorija:Nagrade FIFA-e
Zlatna lopta (žene)

**Zlatna lopta za nogometašice** (izvorno: '''Ballon d'Or Féminin'*) individualna je godišnja nogometna nagrada koja se dodjeljuje najboljoj nogometašici godine. Dodjeljuje je francuski časopis *France Football*. Prva osvajačica ove nagrade bila je norvežanka Ada Hegerberg.

Nagrada je predstavljena 3. decembra 2018. na dodijeli Zlatne lopte za prethodnu sezonu. Također je predstavljena nova nagrada za najboljeg mladog igrača godine, Trofej "Kopa".

## Osvajačice 
[mini|[Alexia Putellas je prva igračica koja je osvojila Zlatnu loptu za žene dva puta zaredom.]]
[mini|[Ada Hegerberg, prva dobitnica nagrade.]]

### Najviše osvajanja po igračici 
### Najviše osvajanja po državi 
### Najviše osvajanja po klubu 
## Kontroverze 
Ceremonija dodjele Zlatne lopte za žene održava se svake godine tokom međunarodne pauze za žene, što znači da žene nominirane za nagradu često ne mogu prisustvovati. Kandidatkinja za 2023. Georgia Stanway izrazila je frustraciju što nije mogla da prisustvuje ovoj "prilici koja se pruža jednom u životu", koja je imala meč kvalifikacija za Olimpijske igre u drugoj zemlji manje od 24 sata od ceremonije. Samo sedam od dvadeset žena je bilo u mogućnosti da bude na ceremoniji 2023. Imale su utakmice sljedećeg dana i propustile su trening, ali su došle da prihvate nagradu za najbolji klub 2023. dodeljenu Barceloni. Georgia Stanway je pozvala na bolji raspored imajući na umu žene kako bi više nogometašica moglo prisustvovati. Menadžerica Engleske Sarina Wiegman izrazila je razočaranje što naporan rad igračica neće biti pravilno nagrađen zbog ovog sukoba rasporeda sa međunarodnim obavezama.

## Također pogledajte 
* Trofej "Kopa"
* Trofej "Jašin"
* Trofej "Gerd Müller"
* Nagrada "Sócrates"
* Nagrada za klub godine
* *France Football''
* Zlatna lopta France Footballa
* FIFA-ina Zlatna lopta

## Reference 
Kategorija:Nagrade "France Footballa"
Kategorija:Zlatna lopta
Kategorija:Evropske nogometne nagrade
Narfi

U nordijskoj mitologiji, **Narfi** (**Nörfi**, **Nǫrfi**, **Nörr**) je otac Nótt, personifikacije noći te dedo Jord ("Zemlja"), Odinove ljubavnice. *Gylfaginning* (dio *Mlađe Edde* Snorrija Sturlusona) pominje da je Nótt kćerka *jötunna* "Nörfija ili Narfija", dok je u *Starijoj Eddi* ime Nóttinog oca Nörr. Od Narfija potiče slavni bog Thor.

## Teorije 
Prema teoriji Adolfa Noreena, Narfijevo ime bi moglo značiti "noć". Ime njegovo kćeri doista znači "noć" te se pojavljuje u nordijskoj literaturi i kao opšta imenica. Druga teorija kaže da se Nóttina genealogija, kako ju je predstavio Snorri, zasniva na genealogiji grčke božice Nikte, koja također predstavlja noć. Ta teorija povezuje Narfija sa Erebom.
## Reference 
Kategorija:Nordijska mitološka bića
Annar

U nordijskoj mitologiji, **Annar** (staronordijski *Annarr* = "drugi") muž je Nótt, personifikacije noći, koja mu je rodila kćerku Jord ("Zemlja"). Poznat je i kao **Ónar** ili **Ónarr**. Na spisku patuljaka u *Völuspi* se također pojavljuje Annarovo ime.

Na početku *Mlađe Edde* Snorrija Sturlusona, pomenut je neki **Athra**, "kojeg zovemo Annar", premda nije jasno na šta se to odnosi. Snorri je tu predstavio genealogiju boga Odina. U dijelu *Mlađe Edde* zvanom *Gylfaginning*, Snorri je zapisao da je Annarova supruga Nótt; on je njen drugi muž, kojem je rodila Jord. Postoji tumačenje da je Snorri mislio kako je Annar zapravo Odin jer je prije zapisao da je Jord "Odinova kći i žena". Naime, Jord je opisana kao Odinova konkubina te Thorova majka.
## Reference 
Kategorija:Nordijska mitološka bića
Aladin (višeznačnica)

*Aladin muško ime
* Superkompjuter Aladin kompanije Blackrock Inc.
* Naziv filma Aladin (1992.)
*Junak Aladin iz zbirke priča Hiljadu i jedna noć
Masakr u Jusićima

**Masakr u Jusićima** jeste masakr koji su počinili pripadnici Vojske Republike Srpske nad civilnim stanovništvom bošnjačke nacionalnosti na području naselja Jusići u općini Zvornik. Srpske paravojne formacije, 27. maja 1992. godine su iz pravca naselja Odžačina i Malešić napali na civilno stanovništvo naselja Jusići. U prvom napadu ubijeno je 12 civila, a  38 ih je zarobljeno i odvedeno u osnovnu školu u obližnjim Malešićima. Muškarci su odvojeni od svojih porodica, a potom odvedeni u rejon Ubjenca, gdje je izvršeno strijeljanje. Tijela pobijenih bačena su u vojničke vreće i prebačena u Gluminu gdje su bačena u masovnu grobnicu Ramin grob. Ubijeni civili ukopani su na šehidskom mezarju u Gornjoj Kalesiji.

Po nalogu Tužilaštva Bosne i Hercegovine za masakre u Jusićima 13. decembra 2018. lišeno je slobode troje osumljičenih za ovaj masakr. Slučaj *Radić Pero i ostali* zaključno sa 9. novembrom 2022. još uvijek je u toku.

## Reference 
Kategorija:1992. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Zvornik
Kategorija:Masakri nad Bošnjacima
Zlatna džezva

**Zlatna džezva** je brend bosanske kafe bosanskohercegovačkog proizvođača Vispak. Zlatna džezva se izvozi u 28 zemalja svijeta, najviše u Sjedinjene Američke Države, a potom u Švedsku, Sloveniju i Hrvatsku. Prema istraživanju agencije za istraživanje tržišta IPSOS, Zlatna džezva je prvi brend po lojalnosti potrošača u Bosni i Hercegovini kada je riječ o kategoriji tradicionalne kafe.

## Historija
Zlatna džezva se počela proizvoditi 1972. godine, kao prvi proizvod kompanije Vispak. Svoj veliki proboj na veće strano tržište ostvarila je sredinom 2013. godine, kada se našla u ponudi američkog trgovačkog lanca Walmart, da bi početkom 2014. godine poslata dostupna i na najvećoj *online* trgovini Amazon.com.

2017. godine, Zlatna džezva počela se prodavati u slovenskom Lidlu, čime je završen projekat ulaska proizvoda na slovensko tržište.

U aprilu 2018. godine, Zlatna džezva obilježila je 46 godina postojanja na tržištu kampanjom brendiranja vozila javnog prijevoza u Sarajevu, Tuzli, Mostaru i Banjoj Luci.

## Pakovanja
desno|thumb|300px|Različita pakovanja Zlatne džezve
Zlatna džezva dolazi u pakovanju od 100 g, 200 g, 500 g, te posebnom pakovanju od 907 g, predviđenom samo za izvoz. 2016. godine, Vispak uvodi posebno pakovanje od 387 g, što predstavlja međunarodni pozivni broj za Bosnu i Hercegovinu, te posebnu oznaku za proizvode proizvedene i pakovane u Bosni i Hercegovini.

## Zanimljivosti
Kompanija Vispak je upisana u Guinnessovu knjigu rekorda kao vlasnik najveće džezve na svijetu. Najveća džezva na svijetu je izrađena 2004. godine i predstavljena je na otvaranju obnovljenog Starog mosta u Mostaru. Džezva može proizvesti 630 litara kafe ili 8000 fildžana, za što je potrebno 63&nbsp;kg pržene kafe.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
* Zvanični sajt AS Groupa

Kategorija:Kahva
Kategorija:Bosanskohercegovački brendovi
Kjašif Smajlović

**Kjašif Smajlović** (1940 – 9. april 1992) bio je bosanskohercegovački novinar i dopisnik Oslobođenja. Prva je novinarska žrtva rata u Bosni i Hercegovini. Ubijen je prilikom napada JNA i srpskih paravojnih formacija na Zvornik.

Rođen je 1940. u Tokoljaku kod Srebrenice od oca Mustafe i majke Zilhe. Imao je tri brata i četiri sestre. Do 4. razreda išao je u osnovnu školu u Krnjićima, a do 8. razreda u Srebrenicu. Prve tekstove napisao je kao srednjoškolac, za zvornički Zadrugar i tuzlanski Front slobode. Osnivanjem dvosedmičnika Glas sa Drine, postao je njegov prvi urednik. Kasnije je postao dopisnik Oslobođenja. Osim Zvornika, izvještavao je i iz Vlasenice, Bratunca i Srebrenice.

Zarobljen je 9. aprila 1992. u zgradi dopisništva. Smrskana mu je desna strana lobanje, od posljedica udaranja pisaćom mašinom, a polomljeni su prsti na rukama. Nakon što je pretučen, izrešetan je sa šest metaka u predjelu srca i grudnog koša. Vijest o smrti objavilo je Oslobođenje 26. aprila.

Tijelo Kjašifa Smajlovića pronađeno je u junu 2016. u masovnoj grobnici Kazanbašča. Sahranjen je 1. oktobra 2016. u sarajevskom naselju Vlakovo.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Posljednji izvještaj Kjašifa Smajlovića

Kategorija:Rođeni 1940.
Kategorija:Umrli 1992.
Kategorija:Biografije, Srebrenica
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
RTV Novi Pazar

**RTV Novi Pazar** () je srpska komercijalna regionalna televizija.

Sjedište kompanije nalazi se u Novom Pazaru. Od 14 augusta 2015., ovaj televizijski kanal je u privatnom vlasništvu. Program je uglavnom posvećen lokalnim vijestima iz Sandžaka.

## Reference 

## Linkovi 
* RTV Novi Pazar

Kategorija:TV-stanice osnovane 2002.
Kategorija:Srbijanske TV-stanice
Gradski stadion Gradiška

**Gradski stadion Gradiška** je multifunkcionalni stadion u Gradišci, Bosna i Hercegovina. Trenutno se većinom koristi za utakmice FK Kozara, koji se trenutno takmiči u Prvoj ligi Republike Srpske.

## Koncerti i događaji 
* Lepa Brena je 1983. održala veliki koncert sa 20.000 gledaoca na stadionu. Koncert je sniman i neke od scena korištene u filmu Nema problema (1984).
* Svetlana Ražnatović Ceca je u sklopu svoje turneje *Poziv* 12. jula 2013. održala koncert na stadionu sa 15.000 posjetilaca

## Reference 
Kategorija:Nogometni stadioni u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Multifunkcionalni stadioni u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Sport u Gradišci
Kategorija:Građevine u Gradišci
Simfonija br. 17 (Mozart)

**Simfonija br.17 u G-duru, KV&nbsp;129**, je druga od tri simfonije koje je Wolfgang Amadeus Mozart dovršio u martu 1772. godine kad je imao 16 godina. Ovo je jedna od njegovih simfonija komponiranih tokom boravka u Salzburgu, ali moguċe je da su neke od njenih dijelova napisani i ranije. 

## Stavci u simfoniji i muzička instrumentacija 
Mozart je napisao ovu simfoniju u tri stavka, a muzička instrumentacija je za: dvije oboe, dva roga, dvije trube i gudače.

Stavci u simfoniji su:

# Allegro, 4/4
# Andante, 2/4
# Allegro, 3/8

Uvod u stavak *Allegro*:

:
\relative c' {
  \override Score.NonMusicalPaperColumn #'line-break-permission = ##f
  \version "2.18.2"
  \tempo "Allegro"
  \key g \major
  \tempo 4 = 140
  2.\f b'8.\trill( a32 b) |
  c4 b16( c8.) d16( c8.) b16( c8.) |
  cis16( d8.) d4 r d8.\trill( c32 d) |
  e8 r c' r fis, r a r |
  2.
}

Uvod u stavak *Andante*:
:
>

Uvod u stavak *Allegro* finale:
:
  \relative c* {
    \version "2.18.2"
    \key g \major
    \tempo "Allegro"
    \time 3/8
    \tempo 4 = 160
   \partial 2 d,8 \p  
   g d g b g b
   4.
   4.
   g'8 a b
   d4 (b8)
   e,8 a g
  \grace g16 (fis8) e16 fis d8
  g d g b g b
  d4.
  }

## Muzička analiza 
Utjecaj Johanna Christiana Bacha u ovoj salzburškoj simfoniji je posebno uočljiv u prvom stavku. Međutim, taj utjecaj se ne čuje baš puno u ranim prelazima u prvom Allegro stavku, koji ima očekivanu i svečanu teatralnost koja može dobro poslužiti u uvertiri opere. Utjecaj londonskog Bacha je uočljiv u unison muzičkoj temi koja komplicira prijelaz od početnog dijela u tonici čiji se akord dalje razvija ka dominanti. Ovaj motiv je veoma sličan temi iz njegove "*Sinfonie u Be-Duru*". Inače, stavak se odvija bez iznenađenja sa dva glavna muzička motiva, jedan brzi i snažniji, a drugi mekši. Ova dva muzička motiva bivaju uvedeni i podvrgnuti sažetoj razvojnoj sekciji za kojom slijedi rekapitulacija sa kodom, koja se ne razlikuje mnogo od kraja ekspozicije. 
U prvom stavku je značajna i upotreba "*Mannheimskog krešenda*" (ital. crescendo). 

Drugi stavak Andante prelazi u C dur, sa gudačima koji uvode pjevljivu melodiju i koja pada u nekoliko odvojenih malih fraza sa tihom pratnjom kako bi osigurao kontinuitet. Kontrastni muzički materijal koji dolazi u sredini stavka, se kroz ponovnu upotrebu početnih melodija iz drugog stavka kroz ključeve sistematski vraċa natrag u C-dur.

Završni Allegro stavak počinje uz upotrebu rogova sa jednoglasnim lovačkim pozivom. Iako rogovi u ovom stavku imaju samo drugorazrednu ulogu, gudači preuzimaju glavninu tematskog rada. Općenito, odgovor na lovačku temu je mnoštvo virtuoznih melodijskih nizova gudačkih instrumenata. Mozart brzo ublažava ovo te uvodi laganiju drugu temu. Lovačka muzička tema je ta koji dominira razvojnom sekcijom  (Mozart ovdje koristi sonatni oblik, a ne rondo). Obje teme se ponovo (kako je i očekivano) pojavljuju u rekapitulaciji, gdje se cijeli orkestar jednoglasno pridružuje finalu ove simfonije.

Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije u G-duru
Kategorija:Kompozicije iz 1772.
Svjetski kup u biatlonu 2005/2006.

{{Infokutija Svjetski kup (zimski sportovi)
| takmičenje                   = Svjetski kup u biatlonu 2005/2006.

| takmičenje1                  = Ukupno: 
| pobjednik1                   =   (3)  
| takmičenje2                  = Pojedinačno:
| pobjednik2                   =     
| takmičenje3                  = Sprint:
| pobjednik3                   =     
| takmičenje4                  = Potjera:
| pobjednik4                   =     
| takmičenje5                  = Masovni start:
| pobjednik5                   =  }   
| takmičenje6                  = Štafeta:
| pobjednik6                   =       
| takmičenje7                  = Kup nacija:
| pobjednik7                   =        
| takmičenje8                  = 
| pobjednik8                   = 
| takmičenje9                  =
| pobjednik89                  = 

| mjesto                       =  10   10
| pojedinačna_takmičenja       =  26   26
| timska_takmičenja            =  5   5
| otkazana_takmičenja          =  -   -
| zaustavljena_takmičenja      = 

| države                       =  41   33
| sportisti                    = 

| posljednja                   = 2004/05.
| sljedeća                     = 2006/07.
}}
**Svjetski kup u biatlonu 2005/2006.** bilo je 29. po redu takmičenje biatlonaca za Svjetski kup u biatlonu u organizaciji Međunarodnog biatlonskog saveza (IBU). Sezona je počela 26. novembra 2005. u Östersundu u Švedskoj, a završena 26. marta 2006. u Oslu u Norveškoj. U ovoj sezoni, takmičenja su održavana po 24-i put u ženskoj konkurenciji. Takmičenja u muškoj konkurenciji održana su u disciplinama pojedinačno na 20 km, sprint 10 km, potjera 12,5 km, štafeta 4 × 7,5 km i masovni start, a u ženskoj pojedinačno na 15 km, sprint 7,5 km, potjera 10 km, masovni start i štafeta 4 × 6 km. Vrhunac takmičenja bile su Zimske olimpijske igre u italijanskom Torinu. Utrke sa olimpijskih igara su brojane za plasman u Svjetskom kupu. Pobjednik Svjetskog kupa u muškoj konkurenciji postao je po četvrti put, nakon sezona 1997/98, 2002/03. i 2004/05. Norvežanin Ole Einar Bjørndalen, dok je u ženskoj konkurenciji prvi put pobijedila Njemica Kati Wilhelm.

## Kalendar takmičenja 
## Bodovanje 
Od sezone 2000/01, pa sve do sezone 2007/08. koristio se novi sistem bodovanja u kome pobjednik dobija 50 bodova, drugi 47, treći 43 itd. Ovaj sistem je zamijenio stari sistem od sezone 1984/85. po kojem je pobjednik dobijao 30 bodova, drugi 26, treći 24 i svaki sljedeći plasman bod manje.

## Muškarci 
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Žene 
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Takmičari 
## Pobjede u Svjetskom kupu 

; Muškarci

; Žene

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica IBU-a
* Službena stranica sa bankom podataka IBU-a

Kategorija:2006. u biatlonu
Kategorija:2005. u biatlonu
Kategorija:Svjetski kup u biatlonu 2005/2006.
23. Sarajevo Film Festival

**23. Sarajevo Film Festival** međunarodni je filmski festival koji je održan od 11. do 18. augusta 2017. u Sarajevu. Prikazano je ukupno 235 filmskih ostvarenja iz 54 zemlje, od kojih je 43 imalo svjetske premijere. Za nagrade Srce Sarajeva natjecalo se 46 filmova u tri glavne kategorije, igrani, kratki i dokumentarni film. Počasno Srce Sarajeva uručeno je američkom režiseru Oliveru Stoneu i britanskom glumcu Johnu Cleeseu zbog njihovog doprinosa filmskoj umjetnosti. Film *Druga strana nade*, finskog režisera Akija Kaurismakija otvorio je filmski festival.

Srce Sarajeva za najbolji film pripalo je gruzijskom filmu *Strašna majka*, gruzijske režiserke Ane Urushadze. Srce Sarajeva za najbolju glumicu dodijeljeno je Orneli Kapetani za njenu ulogu u filmu *Buđenje dana*, a za najboljeg glumca proglašen je Serban Pavlu za ulogu u filmu *Meda ili ne tako sjajna strana stvari*. Srce Sarajeva za najbolji kratki film dodijeljeno je hrvatsko-slovenskom filmu *U plavetnilo* u režiji Antoneta Alamat Kusijanović. Srce Sarajeva za najbolji dokumentarni film pripalo je filmu *Grad sunca* u režiji Rati Oneli. Srce sarajeva za najbolju režiju pripalo je rumunskom režiseru Emanuelu Parvuu za film *Meda ili ne tako sjajna strana stvari*.

## Članovi žirija 
### Igrani film 
* Michel Franco - meksički reditelj (predsjednik žirija)
* Goran Bogdan - bosanskohercegovački glumac 
* Melisa Soezen - turska glumica
* Mark Adams - umjetnički direktor Edinburškog filmskog festivala
* Fatma Al Remaihi, izvršni direktor Doha filmskog instituta

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*SFF Zvanična stranica festivala

Kategorija:Sarajevo Film Festival
Kategorija:2017. u Bosni i Hercegovini
Simfonija br. 16 (Mozart)

**Simfonija br. 16 u C-duru, KV&nbsp;128**, je bila prvi od tri simfonije koje je Wolfgang Amadeus Mozart komponirao u maju, 1772., kad je imao šesnaest godina. Ova simfonija je jedna od mnogih napisana u razdoblju tokom kojeg je Mozart ostao u Salzburgu, između dva putovanja u Italiju. Originalni notni zapis ove simfonije čuva se danas u državnoj biblioteci "*Preußischer Kulturbesitz*" u Berlinu.

## Stavci u simfoniji i muzička instrumentacija 
Simfonija je komponirana za: dvije oboe, dva roga i gudačke instrumente.
Simfonija br. 16 u C-duru je komponirana po uzoru na standardni obrazac italijanske uvertire sa tri stavka:

# Allegro maestoso, 3/4
# Andante grazioso 2/4
# Allegro, 6/8

Uvod u stavak *Allegro maestoso*:

:
\relative c* {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Allegro maestoso"
  \time 3/4
  4\f g r |
  \times 2/3 { c8-.\p d-. c-. } \times 2/3 { d-. e-. d-. } \times 2/3 { e-. f-. e-. } |
  \times 2/3 { f8-. g-. f-. } \times 2/3 { a-. g-. f-. } \times 2/3 { e-. f-. g-. } |
  \times 2/3 { a8-. g-. f-. } \times 2/3 { e-. d-. c-. } \times 2/3 { b-. c-. d-. } |
  4\f g r |
}

Uvod u stavak *Andante grazioso*:
:
>

Uvod u stavak *Allegro* finale:
:
\relative c* {
    \version "2.18.2"
    \key c \major
    \tempo "Allegro"
    \time 6/8
    8 \f [e''8 f] g4 r8
    8  [e''8 f] g4 r8
    c8 b a g f e
    g4 (f8) d4-! r8
    8  [e''8 f] g4 r8
    8  [e''8 f] g4 r8
    c8 b a g f e
  }

## Analiza simfonije 
Prvi stavak je esej u C-duru u sonatnom allegro obliku, a dočarava zvuk Carla Philippa Emanuela Bacha i kompozitora Mannheimske škole. Zvuči na prvi pogled kao da je u 9/8 ritmu zbog prisutnosti triola. Međutim, kada ulazi u drugu polovinu ekspozicijske sekcije (izlaganje) postaje jasno da je metrika unutar stavka ustvari 3/4. Razvojni muzički dio je kratak, ali ispunjen čestim modulacijama. Neke od ovih melodijskih tema iz razvojne sekcije ulaze u rekapitulaciju. Oboe i rogovi nisu prisutni u drugom stavku koji je u osnovi gavota. Andante grazioso je još jedan esej u sonatnom allegro obliku, napisan samo za gudače. Oboe i rogovi se ponovo pojavljuju u trećem stavku u C-duru, koji je veseli ples komponiran po obrascu izmijenjenog rondo-a sa završnom kodom.

## Izvori 
* Mozart, Wolfgang Amadeus (2005). Die Sinfonien III. Translated by Robinson, J. Branford. Kassel: Bärenreiter-Verlag. p. X. ISMN M-006-20466-3

## Vanjski linkovi 
* Simfonija br. 16 u C-duru, na allmusic.com] 

Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije u C-duru
Kategorija:Kompozicije iz 1772.
Simfonija br. 15 (Mozart)

**Simfonija br. 15 u G-duru**, KV&nbsp;124 Wolfganga Amadeusa Mozarta, napisana je u Salzburgu tokom prvih nedjelja 1772. godine. To je druga po redu komponirana simfonija nakon povratka 14-godišnjeg kompozitora sa drugog putovanja po Italiji. Napomena o autografskom rukopisu ukazuje na to da je možda napisana za vjersku priliku, možda u čast novog nadbiskupa Salzburga. Ova simfonija ima četiri stavka, od kojih prvi ima dozu inovativnosti i "smjelosti", s obzirom na njene varijacije tempa. Posljednji stavak karakteriše dobar muzički humor i lakomislenost.

## Stavci u simfoniji i muzička instrumentacija 
Simfonija br. 15. u G-duru napisana je za: gudače, dvije oboe, dva roga, fagot, basso continuo.

Stavci u simfoniji su:

# Allegro, 3/4
# Andante, u C-duru, 2/4
# Menuet i Trio, trio u D-duru, 3/4 
# Presto, 2/4

Uvod u stavak *Allegro*:

:
\relative c'' {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Allegro"
  \key g \major
  \time 3/4
  g4\f d b' |
  a4 d, r |
  a'4 d, c' |
  \appoggiatura c8 b a16 b g4 r |
  2 d8. b16 |
  g4 b' \appoggiatura c8 b a16 g |
  2 c,8. a16 |
  d,4
}

Uvod u stavak *Andante*:
:
\relative c'' {
   \version "2.18.2"
    \key c \major
    \time 2/4
    \tempo "Andante" 
 \partial 4 \partial 8 c8\p g'16 (a) g8-! r8 g,8
 e'16 (f) e8-! r8 c8
 d8. (f32 a) c,8 b
 b4 (c8) g-!
 f'16 (g) f8-! r8
  }

Uvod u stavak *Menuetto*:
:
\relative c'' {
    \version "2.18.2"
    \key g \major
    \time 3/4
    \tempo "Menuetto" 
  4\f g'8 fis g4
  a4 d r4
  g,4\p g8 fis g4 a d, r4
  4\f g'8 fis g4
  a4 d r4
  b4\p d r4
  a4 d r4
  b4\f g 4
  2 r4 \bar ":|."
  }

Uvod u *Trio*:
:
\relative c* {
    \version "2.18.2"
    \key d \major
    \time 3/4
    \tempo "Trio" 
  d2.\p g fis4 (g a)
  a (g) e-!
  d2. g 
  fis4 \grace a16 (g4) \grace fis16 (e4)
  d2 r4  \bar ":|."
  }

Uvod u stavak *Presto*:
:
\relative c* {
  \version "2.18.2"
  \key g \major
  \time 2/4
  \tempo "Presto" 
 4\f 
  r8 g\p-!
 a-! b-! c-! d-! 
 b4-! r8 b8-!
 c-! d-! e-! g-!
 d4-! r
  }

## Literatura 
* Dearling, Robert: The Music of Wolfgang Amadeus Mozart: The Symphonies Associated University Presses Ltd, London 1982 
* Kenyon, Nicholas: The Pegasus Pocket Guide to Mozart Pegasus Books, New York 2006 
* Zaslaw, Neal:Mozart's Symphonies: Context, Performance Practice, Reception OUP, Oxford 1991 

## Vanjski linkovi 
* Simfonija br. 15 u G-duru, na allmusic.com

Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije u G-duru
Kategorija:Kompozicije iz 1772.
Hemostaza

**Hemostaza** je proces koji uzrokuje zaustavljanje krvarenja, što znači zadržavanje krvi unutar oštećene krvne žile. To je prva faza zacjeljivanja rana kod koje dolazi do koagulacije krvi koja se mijenja iz tekućine u gel. Netaknute krvne žile su osnova za ublažavanje krvne sklonosti stvaranju ugrušaka. Endotelne ćelije netaknutih posuda sprječavaju zgrušavanje krvi molekulom sličnim heparinu i trombomodulinu i sprječavaju agregaciju trombocita s dušik-oksidom i prostaciklilom. Kada dođe do endotelijalnih ozljeda, endotelne ćelije prestaju lučiti inhibitore koagulacije i agregacije i umjesto toga luče von Willebrandov faktor koji inicira održavanje hemostaze nakon ozljede. Hemostaza ima tri glavna koraka:

* vazokonstrikciju
* privremenu začepljenost prekida trombocitnim čepom i
* zgrušavanje krvi ili stvaranje fibrinskog ugruška.

Ti postupci zatvaraju rupu dok se tkiva ne oporave.

## Literatura 
* Marieb, Elaine Nicpon; Hoehn, Katja (2010). Human Anatomy & Physiology (8th ed.). San Francisco: Benjamin Cummings. str. 649–50.
* Boon, G. D. "An Overview of Hemostasis." Toxicologic Pathology 21.2 (1993): str. 170-79.
* Alturi, Pavan (2005). The Surgical Review: An Integrated Basic and Clinical Science Study Guide. Philadelphia: Lippincott Williams & Wilkins. str. 300.
* Zdanowicz, M (2003). Essentials of pathophysiology for pharmacy. Florida: CRC Press. str. 23.

Kategorija:Hematologija
Kategorija:Koagulacijski sistem
Ingul

**Ingul** (ukrajinski:  Інгул) je lijeva pritoka Južnog Buga (Boh) i 14. je najduža rijeka u Ukrajini. Postoji još jedna rijeka sa sličnim imenom (Ingulec), sa kojom rijeka Ingul ima malo veze.

Svoj tok započinje sjeverno od grada Kropyvnyckyi u središnjoj Ukrajini. Nastavlja da teče ka jugu prema Južnom Bugu u koji se ulijeva kod grada Mykolajiva, a koji je na 65 km uzvodno na sjever. Odatle se rijeka Južni Bug ulijeva u Crno More. 
Rijeka Ingul je dugačka 354 km (od kojih 30 km protiče kroz plavna područja) i ima površinu od 9.890 km2. Gornjim tokom teče kroz Dnjeparsko visočje]] i pravi usko granitno riječno dno. U srednjem dijelu rijeka ulazi u Crnomorsku nizinu. Zamrzava u decembru i odmrzava u martu, a njena voda se koriste za domaću potrošnju i navodnjavanje.

Grčki historičar Herodot spominje ovu rijeku pod nazivom *Pantikope* u njegovom djelu Historija (4.54), tokom njegovog opisa zemlje Skitije.

## Vanjski linkovi 
* Rijeka Ingul, na encyclopediaofukraine.com
* Ingul, na tyzhden.ua 

Kategorija:Rijeke u Ukrajini
Prut (rijeka)

**Prut** (rumunski: Prutul) je granična rijeka u Istočnoj Evropi, koja protiče kroz tri države: Ukrajinu, Moldaviju i Rumuniju. Duga je oko 953 km i lijeva je pritoka Dunava.

## Opis 
[thumb|300px|lijevo|Karta [sliva rijeka Dunav i Pruta.]]
Prut se formira od više manjih vodotoka ispod obronaka planine Hoverla u Istočnim Karpatima na jugozapadu Ukrajine u Ivano-Frankivskoj Oblasti. Odatle teče prema sjeveru do grada Kolomija. Nakon toga skreće prema istoku, a onda prema jugu i ulijeva u Dunav u Rumuniji blizu grada Giurgiulești istočno od Galaţija. Jednim dijelo svog toka u dužini od preko 600&nbsp;km čini granicu između Ukrajine i Rumunije, a zatim i granicu između Moldavije i Rumunije.

Sliv rijeke Prut se prostire na oko 30 000&nbsp;km2. Duž njenog donjeg toka izgrađene su mnogobrojne brane i akumulaciona jezera, od kojih je najveće Stânca-Costeşti podignuta po sovjetskom projektu između 1974. - 1978., za potrebe hidroelektrane i zaštite od poplava.

## Vanjski linkovi 
* Prut, na encyclopediaofukraine.com
* Prut, na britannica.com 

Kategorija:Rijeke u Ukrajini
Kategorija:Rijeke u Moldaviji
Kategorija:Rijeke u Rumuniji
Psel

**Psel** je lijeva pritoka rijeke Dnjepar. Duga je 717 km i ima površinu odvodnog riječnog sliva od 22.800 km2. Ova rijeka započinje svoj tok u Rusiji duž zapadne ivice Srednjoruskog visočja u Kurskoj Oblasti i Belgorodskoj Oblasti. U Ukrajini protiče kroz Sumsku Oblast i Poltavsku Oblast pre njenog ulijevanja kod donjeg toka rijeke Dnjepar  u Kamianske rezervoar (Dnjeprodzerzhynsk rezervoar), u blizini grada Kremenčuka. Dolina rijeke Psel je prilično široka (10-15 km) u donjim krajevima, a desna obala ima tendenciju da bude viša od lijeve. Tokom godine rijeka Psel se zamrzava od kraja novembra do sredine marta. Glavni gradski centri duž rijeke uključuju: Obojanj, Sumy i Gadjač. Njene glavne pritoke u Ukrajini su rijeke Hrun-Tashan (lijeva pritoka) i Horol (desna pritoka).

## Vanjski linkovi 
* Rijeka Psel, na encyclopediaofukraine.com]

Kategorija:Rijeke u Rusiji
Kategorija:Rijeke u Ukrajini
Stadion Dr Milan Jelić

**Stadion "Dr. Milan Jelić"** (Stadion Maxima do septembra 2007) jest multifunkcionalni stadion u Modriči, Bosna i Hercegovina. Najčešće se koristi za utakmice lokalnog FK Modriča, koji se trenutno takmiči U Prvoj ligi Republike Srpske. Stadion ima kapacitet od 7600 gledalaca. Stadion je preimenovan nakon smrti Milana Jelića, političara i sportskog radnika iz Modriče, koji je do svoje smrti izvršavao funkciju predsjednika FK Modriča. Stadion je 2011. dobio osvjetljenje (četiri reflektora). Projekat je finansiran sredstvima Vlade Republike Srpske.

Stadion je izgrađen 1962. sa kapacitetom od 3000 gledalaca kako bi zamijenio dotadašnji teren u Vranjaku.  
## Koncerti 
* Svetlana Ražnatović Ceca - 2. august 2014.
## Reference 
Kategorija:Nogometni stadioni u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Multifunkcionalni stadioni u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Sport u Modriči
Kategorija:Građevine u Modriči
Popocatépetl

mini|desno|300px|Popocatépetl
**Popocatépetl** (španski) ili **Popōcatepētl** (navatl), poznat i kao *El Popo*, je vulkan u srednjem Meksiku visine 5462 metara. Njegov manji parnjak je vulkan Iztaccíhuatl visine 5286 metara.

Po visini je drugi vulkan Sjeverne Amerike, poslije Orizabe. To je jedan od najaktivnijih vulkana u Meksiku. Zabilježeno je više od 20 velikih erupcija ovog vulkana od dolaska Španaca u Meksiko 1519. godine. Posljednja velika erupcija dogodila se 21. decembra 1994.

## Porijeklo imena
Ime je astečkog porijekla i na jeziku navatl znači "brijeg koji se puši".

## Galerija 

Datoteka:Popocatépetl fumarola.jpg|Fumaroles on Popocatépetl
Datoteka:Mexico-Popocatepetl.jpg|Popocatepetl from the north, viewed from Paso de Cortés
Datoteka:ISS018-E-028898 Summit of Popocatepetl Volcano, Mexico.jpg|Popocatépetl as seen from the ISS space station in February 2009
Datoteka:Mexico Popocatepetl.jpg|View of Popocatépetl from near the summit of Iztaccihuatl
Datoteka:Iglesia de Nuestra Señora de los Remedios, Cholula, Puebla.jpg|Iglesia de Nuestra Señora de los Remedios with the volcano in the background

## Reference
Kategorija:Aktivni vulkani
Kategorija:Planine u Meksiku
Kategorija:Svjetska baština u Meksiku
Kategorija:VEI-6 vulkani
Kategorija:Vulkani u Meksiku
Kategorija:Vulkani subdukcije
Kategorija:Stratovulkani u Meksiku
Irpin

**Irpin** ili **Irpen** (ukrajinski:  Ірпі́нь, ruski: Ирпе́нь) je rijeka u Ukrajini i desna pritoka Dnjepra.

Dužina joj je 162 km i protiče kroz grad Irpin. Na mjestu u kojem se Irpin ulijeva u rijeku Dnjepar spada u Kijevski rezervoar, koji pravi Dnjepar zbog brane na hidroelektrani kod Kijeva. Vodostaj Dnjepra na ovoj lokaciji se vještački podiže za oko 6,5 - 7 metara iznad prirodnog nivoa. Zbog toga se voda iz rijeke Irpin pumpa u Kijevski rezervoar pomoću moćnih električnih pumpi, čineći da rijeka Irpin na tom dijelu njenog toka bukvalno protiče na veću visinu prema gore.

Područje oko rijeke Irpen bilo je središte nekadašnje Kijevske Rusije, a hronike spominju ovu rijeku u vezi sa nekoliko značajnih historijskih događaja, kao što je Bitka na rijeci Irpen koja se dogodila 1321. godine, u kojoj je Veliki vojvoda Litvanije Gediminas (Gedemin) preuzeo kontrolu nad zemljama koje su sada u sastavu središnje Ukrajine.

## Vanjski linkovi 
* Irpin, rijeka u Ukrajinskoj Sovjetskoj Socijalističkoj Republici.

Kategorija:Rijeke u Ukrajini
Spisak rijeka u Njemačkoj

**Spisak rijeka u Njemačkoj** obuhvata sve rijeke koje u cijelosti ili djelomično protječu kroz Njemačku, a duže su od 200 km.

## Spisak 
## Reference 

Njemačka
Severski Donjec

**Severski Donjec** (), je četvrta po dužini rijeka u Ukrajini, te velika desna pritoka Dona. Važna je za transport uglja iz Donbaskog bazena.

## Hidrografija 
Severski Donjec izvire na Srednjoruskoj visoravni u Belgorodskoj Oblasti, zatim teče prema jugu kroz Istočnoevropsksku niziju. Nakon što prođe grad Belgorod ulazi u Ukrajinu, dotiče istočno od Harkova, gdje naglo zavija prema jugozapadu i ponovo se vraća u Rusiju. Nakon toga ponovo pravi veliki luk i teče na jugoistok praveći velike meandre kroz istočnu Ukrajinu.

U svom donjem dijelu toka nekih 50&nbsp;km, rijeka formira granicu između Ukrajine i Rusije, sve do grada Donjecka kod kojeg ulazi u Rusiju. Kod mjesta Ust-Donjeck u Rostovskoj oblasti ulijeva se u rijeku Don.
[thumb|left|240px|Karta [porječje|porječja Dona sa *Severskim Donjecom*]]
Sliv rijeke sa pritokama zauzima površinu od oko 98.900&nbsp;km2 i proteže se od Belgorodske Oblasti u Rusiji, preko istočne Ukrajine do Rostovske Oblasti i drugi je po površini riječni sliv u Ukrajini.

Zbog pomanjkanja dotoka vode u ljetnim mjesecima, duž rijeke izgrađena su brojna akumulaciona jezera, a 1970-ih izgrađen je sistem kanala do Dnjepra, kojim se dio voda prebacuje u *Severski Donjec*.

Rijeka se ledi od decembra do kraja marta. Izgradnjom 6 ustava omogućena je plovnost ove rijeke sve do ukrajinskog grada Sjeverodonjecka nekih 220&nbsp;km prije svog ušća u Don.

## Vanjski linkovi 
* Severski Donjec, na britannica.com 

Kategorija:Rijeke u Rusiji
Kategorija:Rijeke u Ukrajini
Kategorija:Crnomorski sliv
Sarajevo Blues

**Sarajevo blues** je knjiga poezije bosanskohercegovačkog pjesnika Semezdina Mehmedinovića. Ovo djelo je napisano tokom opsade Sarajeva u okviru posljednjeg rata u Bosni i Hercegovini. Američki pjesnik, kritičar i prevodilac Ammiel Alcalay je preveo ovu knjigu na engleski jezik 1998. godine. Muziku koja je obuhvatala bosanske sefardske pjesme u stilu Flory Jagode i na tekst iz ove knjige napisala je američka kompozitorka Jewlia Eisenberg 2004. godine. Na 144 stranice predstavljene su kratke priče, pjesme i zapisi koji pričaju o gradu pod opsadom. Također, pjesnik koji je živio u gradu tokom tih događaja, govori priču o otporu nacionalističkom žaru. Ova knjiga je dio književne serije koja je omogućila javnu debatu bosanskim piscima koji su živjeli pod opsadom (kao što je Mehmedinović) ili u izgnanstvu.
Washington Post je opisao knjigu kao najbolje napisano djelo koje se pojavilo iz opkoljenog glavnog grada od kako je izbio rat u Bosni i Hercegovini.

## Vanjski linkovi 
* Semezdin Mehmedinović, na goodreads.com
* Charming Hostess / Sarajevo Blues, na klezmershack.com

## Reference 
Kategorija:Knjige iz 1992.
Kategorija:Zbirke poezije
Kategorija:Bosanskohercegovačke knjige
Kategorija:Semezdin Mehmedinović
Ferhadija (naselje)

**Ferhadija** je sarajevsko naselje u sastavu općine Stari Grad. Pripada istoimenoj mjesnoj zajednici "MZ Ferhadija" sa sjedištem u Štrosmajerovoj ulici. 
## Položaj i geografija 
Naselje se nalazi na jugozapadu općine. Čini ga ravnica sa velikim brojem stambeno-poslovnih objekata, od kojih je veliki dio izgrađen za vrijeme austrougarske vladavine u Bosni i Hercegovini. Na sjeveru Ferhadija graniči sa Logavinom, na zapadu sa Bašcaršijom, na istoku sa općinom Centar, dok na jugu izlazi na Obalu Kulina Bana i Mjedenicu. Naselje je udaljeno oko 11 kilometara od Aerodroma Sarajevo.

### Ulice 
Ferhadija se sastoji od 11 ulica: Dženetića Čikma, Ferhadija, Gajev trg, Mehmed-paše Sokolovića, Mula Mustafe Bašeksije, Niže banje, Obala Kulina bana, Pehlivanuša, Petrakijina, Trg Alije Izetbegovića - Park i Zelenih beretki.

## Saobraćaj 
Do Ferhadije se moće doći sljedećim linijama javnog prijevoza:

autobusima:

* linija 1a Dom Armije - Breka II
* linija 4a Hrasnica Famos - Vijećnica
* linija 5a Dobrinja - Vijećnica
* linija 14 Dom Armije - Podhrastovi
* linija 16 Dom Armije - Bare
* linija 16b Dom Armije - Koševsko brdo
* linija 17 Dom Armije - Breka
* linija 17b Dom Armije - Breka II
* linija 200e Baščaršija - Aerodrom Sarajevo

tramvajima:

* linija 1 Željeznička stanica - Baščaršija
* linija 2 Čengić vila - Baščaršija
* linija 3 Ilidža - Baščaršija
* linija 5 Nedžarići - Baščaršija

## Objekti u naselju 
* Dom Armije
* Stara pravoslavna crkva
* Umjetnička galerija Bosne i Hercegovine
* Olimpijski muzej Sarajevo
* Bošnjačka gimnazija
* Općina Stari Grad
* Vatikanska rezidencija
* Gospodarska banka
* Union banka
* Turkish banka
* Gradska tržnica Markale

## Galerija 

Datoteka:Sarajevo Markale 2011-11-08 (2).jpg|Gradska tržnica Markale
Datoteka:Secesija 010.jpg|Tipična austrougarska arhitektura u Sarajevu
Datoteka:塞拉耶佛 Sarajevo - panoramio.jpg|Štrosmajerova ulica
Datoteka:賽拉耶佛 Sarajevo - panoramio (1).jpg|Ulica Zelenih beretki i Hotel Europe
Datoteka:Stara pravoslavna crkva - panoramio.jpg|Stara pravoslavna crkva
Datoteka:Sarajevo (10349541204).jpg|Ulica Mule Mustafe Bašeksije sa tramvajskim stajalištem
Datoteka:Trg Oslobođenja - Alija Izetbegović.jpg|Trg Oslobođenja - Alija Izetbegović

## Reference 
Kategorija:Naselja u Sarajevu
Kategorija:Stari Grad (Sarajevo)
Gradski stadion Derventa

**Gradski stadion** je stadion u Derventi, Bosna i Hercegovina. Većinom se koristi za utakmice domaćeg FK Tekstilac Kort, koji se takmiči u Prvoj ligi Republike Srpske.

U augustu 2018. započeta je izgradnja pomoćnog terena dimenzije 102x64 metara sa vještačkom travom. Investiciju od 450.000 KM je podržala Vlada RS-a sa 200.000, dok je ostatak novca obezbijedilo rukovodstvo FK Tekstilac.

## Reference 
Kategorija:Nogometni stadioni u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Sport u Derventi
Kategorija:Građevine u Derventi