Mjere za dužinu

**Mjere za dužinu** su veličine kojima se mjere fizičke dimenzije predmeta i prostora (širina, visina, dužina) i udaljenosti.

Prema Međunarodnom sistemu mjernih jedinica (SI) osnovna mjera za dužinu je metar (od:  - *metron*, mjera). To je razmak između dva zareza na prametru-etalonu koji se čuva u Međunarodnom birou za tegove i mjere u Sevru (Sèvres) kod Pariza. U Međunarodnom sistemu mjernih jedinica (SI) definicija metra glasi:

1 metar je rastojanje koje ravan elektromagnetni talas pređe u vakuumu za 1/299792458 dijelova sekunde. Ova definicija je uvedena u oktobru 1983, na Generalnoj konferenciji za tegove i mjere.

Utvrđivanje mjera za dužinu proizilazi iz praktičnih potreba. Do usvajanja standardne međunarodne mjerne jedinice za dužinu postojale su najrazličitije mjere uspostavljane na osnovu različitih uporedivih dužina (npr. dijelova tijela (antropološke), štapova, konopaca i sl.). Mnoge od tih nestandardnih mjera su u upotrebi i u svakodnevnom životu ljudi XXI stoljeća, a pored SI sistema postoje i drugi sistemi mjernih jedinica koji se koriste na ograničenom prostoru (npr. Imperijalni sistem mjernih jedinica (, Sistem običajnih mjera u SAD (). 
 
## Decimalne jedinice 
Druge mjere za dužinu izvode se iz osnovne jedinice (metar) korištenjem prefiksa za red veličine.
;Prefiksi koji se koriste za izražavanje vrijednosti fizičkih veličina
 

;Primjeri

## Mjere za dužinu izvan SI 
; Mjere za dužinu u SAD
Sistem mjera za dužinu u SAD je sistem baziran na mjerama kao što su palac (inč - ), stopa (), jard () ili milja (), i one su u svakodnevnoj upotrebi. Iako je američki sistem mjera vršio usaglašavanja prema SI sistemu, još uvijek postoje odstupanja. 
;Primjer
*1 palac = 25,4&nbsp;mm po internacionalnoj vrijednosti (SI)
*1 m = 39,37 palaca (ili 1 palac = 25,4000508&nbsp;mm) prema sistemu običajnih mjera SAD-a (*United States customary units*).

Za većinu namjena ova razlika je neprimjetna, ali ipak postoji.

Godine 1959. dogovoren je odnos palca i metra, i otada se ista vrijednost upotrebljava u Američkom i Imperijalnom sistemu mjera. Prije dogovora, ovi sistemi su upotrebljavali različite standarde. Američka mjera je određena 1893. bila je u upotrebi sve do 1959.

[mini|Slika prikazuje dio *poluge broj 27*, izrađenu 1889. od legure [Platina|platine (90%) i iridija (10%), koja se čuva u Međunarodnom birou za tegove i mjere. Do 1960. predstavljala je međunarodni standard za dužinu od 1 m.]]

;Pomorske mjere za dužinu

1 hvat (za dubinu) = 1,8288 m

Nautička milja (za dužinu i udaljenost; jedna lučna minuta (1/60) stepena geografske širine) = 1852 m

;Primjeri mjera za dužinu u prošlosti

Kroz historiju, države, različite institucije i organizacije (npr. crkve, trgovački esnafi) itd. uspostavljali su i primjenjivali svoje sisteme mjera. Oni su se međusobno više ili manje razlikovali. Na primjer, dužina bečkog lakta u XVI stoljeću u trgovačkoj razmjeni iznosila je 780&nbsp;mm a zakonom o mjerama iz 1871. u Austriji je dužina bečkog lakta određena na 777,558&nbsp;mm a bečkog hvata na na 1896,484&nbsp;mm.

Na prostorima Zapadnog Balkana koristile su se i ovakve antropološke mjere:

mini|Lenjir sa uporednim jedinicama mjere za dužinu (centimetar i inč).

*Koračaj i rastegljaj = 75,8&nbsp;cm
*Lakat = 68,582&nbsp;cm (u Dubrovniku iznosio 55&nbsp;cm)
*Palac ili prst = 2,634&nbsp;cm
*Sežanj (prema ) = 2,048 m
*Stopa = 3,161&nbsp;cm
*Hvat = 189,648&nbsp;cm
*Milj = oko 3.032 m (4.000 koračaja)

U različitim dijelovima Italije mjere su izgledale ovako:
 
U Firenci:

*Firentinski lakat () - 0,583 m
*Toskanska milja () - 1653,61 m

U Napulju:

*1 milja = 100 lanaca = 1845,69 m
*lanac = 10 koraka = 18,4569 m
*1 korak = 1,84569 m

Stare mjere u Rusiji:

*narodni hvat ≈ 176,0&nbsp;cm
*carski hvat ≈ 197,4&nbsp;cm
*crkveni hvat ≈ 186,4&nbsp;cm

## Instrumenti za mjerenje dužina 
mini|desno|250px|Dijelovi pomičnog mjerila:  Kljunovi za vanjske mjere
 Kljunovi za unutrašnje mjere
 Produžetak za mjerenje dubine
 Nepomični dio sa skalom u mm
 Nepomični dio sa skalom u inčima
 Pomični dio s skalom za mjerenje 1/10&nbsp;mm
 Pomični dio s skalom za mjerenje u inčima
 Kočnica za pomičnu skalu

Neki od alata i uređaja koji se koriste za mjerenje dužine su:
*Metar, lenjir, mjerna traka 
*Pomično mjerilo 
*Mikrometar
*Radar
*Sonar
*Laserski daljinomjer
*GPS - Globalni pozicioni sistem ()

;Pomično mjerilo

Pomično mjerilo (*šubler*, germanizam, od , također *Schieblehre*, *Messschieber*) je alat uz pomoć kojeg se mjerenje može vršiti na tri načina i sa preciznošću do 0.05 milimetara.

Izrađuje se od trajnih i čvrstih materijala, otpornih na habanje, temperaturu i mehaničke sile (nehrđajući čelik, legure aluminijuma i sl.). 
Pomičnim mjerilom mogu se mjeriti: vanjske dimenzije predmeta, unutrašnje dimenzije i dubina.

;Mikrometar

Mikrometar je veoma precizan mehanički mjerni instrument kod kojeg je tačnost očitanja mjerne vrijednosti do hiljaditog dijela milimetra.

Izrađuje se od trajnih i čvrstih materijala, otpornih na habanje, temperaturu i mehaničke sile (nehrđajući čelik, legure aluminijuma i sl.) radi održanja integriteta i preciznosti.

;Mjerenje dužine elektromagnetnim talasima

Ovo mjerenje dužine vrši se na principu mjerenja vremena koje je potrebno elektromagnetnim talasima da pređu udaljenost od početne do krajnje tačke. U instrumentu se nalaze sklopovi kao što su predajnik i prijemnik elektromagnetnog talasa. Mjerena dužina se izračunava uz pomoć formule:

:D = c\frac{ \Delta\ t}{2}

gdje je: D - dužina između tačaka, c - brzina elektromagnetnog talasa a ∆t - vrijeme koje je potrebno talasu da pređe put od instrumenta do krajnje tačke mjerenja i natrag.

## Mjere u astronomiji 
* Astronomska jedinica
* parsek
* Svjetlosna godina
* Hablova dužina

## Fizika 
* Borov radijus
* Prirodna jedinica mjere
* Plankova dužina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Međunarodni biro za tegove i mjere (BIPM)
* Institut za mjeriteljstvo Bosne i Hercegovine
* Measuring the UniverseThe IAU and astronomical units 

Kategorija:Jedinice za dužinu