open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marija I, grofica Boulognea

**Marija I** (francuski: *Marie*; 1136 – 25. jula 1182) bila je engleska princeza, časna sestra, bulonjska grofica i članica kuće Blois.

## Porodica i vladavina 
Marija je bila kćerka Stjepana, kralja Engleske i grofice Matilde Bulonjske. Eustahije i Vilim, Marijina braća, vladali su Bulonjom prije Marije. Eustahija, bez djece, naslijedio je Vilim, koji također nije imao djece. Nakon Vilimove smrti, Marija je postala grofica.

Sa svojim suprugom Matejem, Marija je imala dvije kćerke:
*Ida, bulonjska grofica
*Matilda Bulonjska, vojvotkinja Brabanta

Brak Marije i Mateja je poništen 1170, ali je Matej ostao vladati kao grof do svoje smrti.
## Izvori 
*Commire, Anne (2000). *Women in World History*.

Kategorija:Grofovi Boulognea
Ida, bulonjska grofica

**Ida Bulonjska** (oko 1160 – 1216) bila je *suo jure* grofica Bulonja od 1173 do svoje smrti. Ida je bila članica kuće Elzas.
140px|mini|Prikaz grofice Ide
Rođena oko 1160, Ida je bila kćerka Mateja od Elzasa (Alsace) i njegove supruge Marije I od Bulonja. Marija je bila kći engleskog kralja Stjepana (engleski: *Stephen*) i grofice Matilde I Bulonjske. Budući da je Mariju iz manastira oteo Matej i prisilio na brak, taj je brak smatran kontroverznim te je na kraju poništen, šta nije omelo Mateja da vlada kao grof Bulonja. Nakon očeve smrti, Ida je zavladala, a imala je mlađu sestru, Matildu.

Po savjetu svog amidže, Ida se udala za Gerarda od Gueldersa, 1181. godine. Idin drugi muž bio je Bertold IV, vojvoda Zähringena, a treći Renaud I, grof Dammartina. Par je dobio kćer, koja je postala Matilda II Bulonjska.  
## Reference 
Kategorija:Grofovi Boulognea
Matilda Bulonjska, vojvotkinja Brabanta

**Matilda Bulonjska** bila je francuska plemkinja i brabantska vojvotkinja. Bila je mlađa kćerka grofa Mateja i njegove supruge Marije I, suverene grofice Bulonja. Marijin brak jeste poništen one godine kad je Matilda rođena. Matildina sestra Ida naslijedila je oca.

Godine 1180, Matilda se udala za Henrika I, vojvodu Brabanta. Par je dobio mnogo djece, uključujući svetu rimsku caricu Mariju i Adelajdu Brabantsku, koja je postala bulonjska grofica. Lista djece:
140px|mini|Matildina grobnica
*Marija Brabantska, sveta rimska carica – supruga Otona IV
*Adelajda Brabantska
:Suverena grofica Bulonja.
*Margareta Brabantska
*Matilda (*Mathilde*)
*Henrik
:Postao je Henrik II, vojvoda Brabanta.
*Gotfrid
:Lord Gaesbeeka
*dijete nepoznatog spola

## Reference 
Kategorija:Francusko plemstvo
Kategorija:Belgijsko društvo
Jelena Jovanova

**Jelena Jovanova** jest bosanskohercegovačka i makedonska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 21. oktobra 1984. u Banja Luci, odrasla u Sjevernoj Makedoniji, te trenutno živi u Hrvatskoj.

Diplomirala je glumu na Akademiji dramskih umjetnosti u Skopju. Godine 2002. proglašena je najboljom mladom makedonskom glumicom. Od 2006. član je ansambla Makedonskog narodnog teatra u kojem je odigrala preko dvadeset i pet glavnih uloga.

Na velikom platnu debitirala je kod irske redateljice Juanite Wilson u filmu *Kao da me nema*, koji je bio irski kandidat za 84. dodjelu "Oscara".

Godine 2010. glumi filmu *U zemlji krvi i meda*, redateljskom debiju Angeline Jolie nominiranom za najbolji strani film na 69. dodjelama "Zlatnog globusa". S tim filmom postaje prva makedonska glumica koja se pojavila u hollywodskoj produkciji.

U braku je sa Stjepanom Perićem s kojim ima dvoje djece.

## Filmografija 
### Filmske uloge 
### Televizijske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1984.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Banja Luka
Kategorija:Makedonske glumice
Kategorija:Bosanskohercegovačke glumice
Jadranka Matković

**Jadranka Matković** jest bosanskohercegovačka i hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica. Poznata je po ulogama u filmovima *Fatal Sky* (1990), *Hajducki gaj* (1986) and *Čaruga* (1991).

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
### Filmske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1951.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Hrvatske glumice
Kategorija:Bosanskohercegovačke glumice
Adelajda Brabantska

**Adelajda** (ili **Alisa**, *Alix*; *Adelheid van Brabant*; ? – 1265) bila je grofica Auvergnea brakom i vladajuća grofica Bulonja (suo iure) od 1262. godine. Adelajda je bila jedna od kćeri Henrika I, vojvode Brabanta i Matilde Bulonjske te potomak Vilima Osvajača, normanskog vojvode koji je osvojio Englesku.

Oko 1206 Adelajda se udala za Arnoula III, grofa Looza, ali je par bio bez djece. Nakon Arnoulove smrti, Adelajda se preudala za Vilima X od Auvergnea, 3. februara 1225 te je mužu rodila troje djece:
*Robert V od Auvergnea
*Marija
*Matilda, nazvana po baki

Adelajda se preudala za Arnolda II od Wezemaala.

Nakon što je umrla njena rodica Matilda II Bulonjska, Adelajda ju je naslijedila, zavladavši bogatom grofovijom Bulonjom.
## Izvori 
*Meredith P. Lillich, *Rainbow Like an Emerald – Stained Glass in Lorraine in the Thirteenth and Early Fourteenth Centuries*

Kategorija:Grofovi Boulognea
Prva ženska liga Republike Srpske u košarci

mini|Zastava Republike Srpske
**Prva ženska liga Republike Srpske u košarci**, poznata kao **Meridianbet Prva ženska liga RS** iz sponzorskih razloga, jest najjače žensko profesionalno košarkaško takmičenje koje se održava u Republici Srpskoj u Bosni i Hercegovini.

Prije osnivanja Prvenstva Republike Srpske u sezoni 1992/93, timovi sa ovog područja takmičili su se u jugoslavenskom ligaškom sistemu. Prvu titulu prvaka Republike Srpske osvojio je ŽKK Mladi Krajišnik iz Banje Luke, a zatim devet uzastopnih. Tokom 1990-ih, klub se takmičio i u Prvenstvu SR Jugoslavije, osvojivši drugo mjesto u sezoni 1997/98.

Prvenstvo organizuje Košarkaški savez Republike Srpske, a u sezoni 2024/25. učestvovalo je pet klubova.

Ova liga predstavlja takmičenje nižeg ranga u odnosu na Prvenstvo Bosne i Hercegovine, u kojem se timovi iz Republike Srpske nadmeću s klubovima iz ostalih dijelova zemlje, a ukupno učestvuje dvanaest ekipa. Također, neke ekipe iz Republike Srpske učestvuju i u WABA ligi, međunarodnom ženskom klupskom takmičenju za timove iz zemalja bivše Jugoslavije.

## Sistem takmičenja
Prvenstvo se sastoji iz dvije faze:

**Prva faza* predstavlja ligaški dio prvenstva i igra se po dvostrukom bod sistemu (svaka ekipa igra jednu utakmicu kod kuće i jednu u gostima).
**Druga faza* naziva se i Play-off faza. U ovoj fazi nastupaju četiri najbolje rangirana tima iz ligaškog dela prvenstva. Pobjednik play-offa okrunjen je titulom prvaka Republike Srpske i kvalificira se za Prvenstvo Bosne i Hercegovine.

## Klubovi u sezoni 2024/2025
Izvor.

## Sezone 
## Također pogledajte
*Košarkaški savez Republike Srpske
*Prva liga Republike Srpske u košarci

## Reference
Kategorija:Košarka u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Republika Srpska
Chin (bog)

U majanskoj mitologiji, **Chin** je muško božanstvo.
## Druga imena 
Chin je također poznat kao Cu, Cavil (idol) i Maran.
## Opis 
Chin je bog pederastije, muževnosti i seksualnosti. Maje su bile tolerantne prema homoseksualnosti (pogledajte LGBTQ u Meksiku) te je Chin bio povezivan sa homoerotskim ritualima i erotskim vezama između neoženjenih muškaraca i adolescenata. Homoseksualne veze pominje biskup de las Casas.

## Prikaz u Gvatemali 
:*Pogledajte također LGBTQ u Gvatemali i Istospolni brak.*
Jedan prikaz u Gvatemali jeste scena dvojice majanskih muškaraca, koji su prikazani goli; jedan muškarac ima otkriven glavić.

## Reference 
*Stone, Andrea J. Images of the Underworld.

Kategorija:LGBTQ u Gvatemali
Književni korner

**Književni korner** je program kojeg uređuju i vode bosanskohercegovački pisci Elvis Ljajić i Goran Vrhunc i koji se realizira dva puta mjesečno u institucijama kulture u Sarajevu. Za vizuelni identitet zadužena je Vildana Bratić.

Prvi književni razgovor održan je 3. maja 2023. u prostorijama ŽKUD Željezničar, a gost je bio Boris Lalić,  sarajevski prozni i dramski pisac, knjižar i skejter. Književni korner održavao se i u prostorijama Biblioteke Sarajeva, BKC Sarajevo, Vijeće mladih Općine Stari Grad Sarajevo, Collegium Artisticum, Dječjoj kući, Centar kulture i mladih Općine Centar, Caffe baru Linea i Caffe baru Nota.

## Gosti Književnog kornera 
Književni korner je ugostio **57 autora i autorica** i jednu književnu grupu. Gosti Književnog kornera po sezonama su bili:

## Posebni programi 
U okviru Književnog kornera realizuju se i programi koji su posvećeni značajnim datumima i umjetnostima koje ne pripadaju književnosti. Do sada su realizovani sljedeći programmi ovoga tipa:

* Svjetski dan smijeha
* Deset godina prvog bosanskohercegovačkog filmskog portala Filmofil.ba
* Veče poezije i šaha za Vešović Marka (2024)
* Veče posvećemo Dževadu Karahasanu
* Sjećanje na Admirala Mahića (2025)
* Svjetski dan poezije (2026)

## Promocije knjiga 
Kao način popularizovanja književnosti, u okviru Književnog kornera organizuju se i promocije knjiga domaćih i stranih autora.

* Promocija knjige Kenana Kundalića "Nedostojanstvenost smrti"
* Promocija knjige Silivia Montija "L’idroporto del Lido di Ostia: Carlo Del Prete" 
* Promocija knjige Anesa Oručevića "Dinamika cvjetanja"
* Promocija knjige Gorana Vrhunca "Prazno u pucanj"
* Promocija knjige Ranke Eisenhauer "Zov i okovi domovine"
* Promocija romana "Čudotvorna Gospa Olovska" autorice Amre Olovčić
* Promocija knjige “Kratke priče o pokušajima izbavljenja” Emine Đelilović-Kevrić
* Promocija zbirke poezije "Kćeri Abdulahova" Mirzete Memišević Hodžić

## Reference 
Kategorija:Kultura u Sarajevu
Matilda II Bulonjska

100px|mini|lijevo|Prikaz Matilde
**Matilda II** (*Mahaut*, *Mathilde*; 1202 – januar 1259) bila je bulonjska grofica *suo iure*, kao i portugalska kraljica supruga. Bila je kćerka grofice Ide Bulonjske i njenog supruga i savladara, Renauda, grofa Dammartina. Godine 1216, Matilda – potomak engleskog kralja Stjepana – naslijedila je majku.

## Biografija 
Matilda se 1223. udala za Filipa Hurepela, čiji otac jeste bio Filip II, kralj Francuske. *Iure uxoris*, Hurepel je zavladao Bulonjom, a on i Matilda dobili su sina i kćer.

Nakon Hurepelove smrti, Matilda se udala za Alfonsa III, koji u trenutku vjenčanja još nije bio monarh. Alfons je zavladao 4. januara 1248. Sa Matildom Alfons nije imao djece te je Matilda optužila supruga za bigamiju.
## Reference 
Kategorija:Grofovi Boulognea
LGBTQ u Gvatemali

**Prava LGBTQ osoba** nisu razvijena u Gvatemali. Za razliku od susjednog Meksika, većina stanovništva ima konzervativne stavove te je gvatemalsko društvo uvelike heteronormativno.
## Zakoni 
Istospolni odnosi odavno su legalni u Gvatemali. Međutim, ne postoje nikakvi zakoni koji bi štitili od diskriminacije, kojoj su posebno izložene transrodne osobe.
[130px|mini|Gvatemalski dječaci uglavnom se odgajaju [Heteroseksualnost|heteronormativno.]]
Gvatemala ne prepoznaje civilnu uniju niti bračnu jednakost.
## Historija 
Za razliku od današnjih stavova, narod Maja – preci Gvatemalaca – bio je tolerantan – Maje su imale homoerotske rituale u hramovima.

Danas, Katolička Crkva ima negativnu retoriku prema LGBT osobama, a takav stav potpiruje mržnju i nasilje.

## Reference 
Kategorija:LGBTQ u Gvatemali
Kaa (faraon)

'''Qa'a'* (također *Qáa ili Ka'a'' ) (značenje: "njegova ruka je podignuta"  ) je bio posljednji kralj iz Prve egipatske dinastije. Vladao je 33 godine krajem 30. vijeka prije nove ere.

## Identitet 
lijevo|mini|218x218piksel| **Qebeh**, kartuša ime Qa'a na popisu kraljeva Abydosa .
Maneton proglašava Ka'a ***Biénechês*** i daje mu vlast u trajanju od 26 godina, prema verziji koju je sačuvao Sextus Julius Africanus. Druge verzije  Manetovih epitoma daju druga helenizirana imena kao što su **Óubiênthis** za verzije Euzebija i **Víbenthis** armenskih verzija Euzebija.

## Porijeklo 
Roditelji Ka'e su nepoznati, ali se pretpostavlja da mu je otac bio ili njegov prethodnik Anedjib ili Semerkhet, jer je običaj nalagao da se prijesto prepusti najstarijem sinu. Ako je Manetho sugerisao ispravno, Semerkhet je bio Ka'ev otac.
lijevo|mini|137x137piksel| Etiketa Qa'a od slonovače sa njegovim imenom serekh i Nebty *sn* .

## Kraj vladavine 
Uprkos Ka'evoj dugoj i prosperitetnoj vladavini, dokazi pokazuju da je nakon njegove smrti počeo dinastički rat između različitih kraljevskih porodica zbog praznog prijestolja. U grobu visokog zvaničnika *Merke* pronađena je kamena posuda sa imenom kralja Sneferke. Nejasno je da li je "Sneferka" bilo alternativno ime Ka'a ili je u pitanju bio neki prolazni vladar. Egiptolozi kao što su Wolfgang Helck i Toby Wilkinson ukazuju na još jednog misterioznog vladara po imenu " Ptica Horus ", čije je ime pronađeno na fragmentima posuda koje datiraju još od prve dinastije. Pretpostavlja se da su se Sneferka i Horus Bird borili za vlast, te da je Hotepsekhemwy prekinuo borbu i konačno zauzeo tron Egipta, čime je započela Druga dinastija. Pouzdani tragovi za tu teoriju su također i tragovi pljački grobova i paljevina pronađeni u kraljevskim grobnicama u Abydosu. Glineni pečati Hotepsekhemwyja pronađeni u Ka'evoj grobnici sugerišu da je on obnovio grobnicu ili čak zakopao Ka'a. Dugu vladavinu podržava iznimno velike zapremine grobnica ovog vladara. Naime, iskopali su je njemački arheolozi 1993. godine i pokazalo se da sadrži 26 satelitskih (tj. žrtvenih) ukopa. Njemački arheološki institut, sredinom 1990-ih, pronašao je otisak pečata koji nosi Hotepsekhemwyjevo ime blizu ulaza u grobnicu vladara Ka'a (Grobnica Q). Otkriće otiska pečata uzeto je kao dokaz da je Ka'aa pokopao, te da ga je naslijedio, Hotepsekhemwy, osnivač druge egipatske dinastije. Prekrasna stela Ka'a sada je izložena u Muzeju arheologije i antropologije Univerziteta u Pensilvaniji.

Grobnica jednog od državnih službenika Ka'e u Saqqari — izvjesnog plemića po imenu Merka — sadržavala je stelu sa mnogo titula. Ova činjenica plus visok kvalitet brojnih kraljevskih stela koje prikazuju kralja impliciraju na to da je Ka'a-eva vladavina predstavljala poprilično prosperitetan period.

Otkriveni su i simboli sa godinama koje datiraju iz njegove vladavine na groblju prve dinastije Umm el-Qa'ab u Abydosu. Vjeruje se da je Ka'a vladao Egiptom oko 2916. godine p. n. e. U grobnici faraona druge dinastije Seth-Peribsena otkriveno je jelo s ispisanim imenom i titulama ovog kralja.

## Vidi također 
* Spisak faraona

## Reference 
Kategorija:Faraoni
Jelena Vukmirica

**Jelena Vukmirica** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 1979. u Zagrebu u porodici glumca Željka i advokaticom Melani Vukmirice koja je poznata po ulozi sutkinje iz popularne serije *Sudnica Melani Vukmirice.* Diplomirala je na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Zagrebu.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
### Filmske uloge 
### Sinhronizacija 
* *Porodica Croods* kao Eep Crood (2013)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1979.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatske glumice
Tatra T6A2

**Tatra T6A2** tip model čehoslovačkog tramvaja proizvedenog u tvornici ČKD Tatra u periodu 1988. – 1999.

## Konstrukcija 
Tip T6A2 razvijen je kao nasljednik tramvaja Tatra T4, koji se izvozio u bivši Sovjetski Savez, bivšu Jugoslaviju i Njemačku. Tramvaji su uže karoserije (2200&nbsp;mm u odnosu na standardnih 2500&nbsp;mm). To je jednosmjerni četveroosovinski motorni tramvaj. Tramvaj ima troja vrata i opremljen je tiristorskom električnom opremom TV3. Tramvaji se mogu kombinovati i u tipične njemačke kompozicije (T6A2+T6A2+B6A2), a cijelom kompozicijom se upravlja samo jednim tramvajem.

## Prototip 
Prototipna kompozicija tramvaja T6A2 (g.b. 0020 i 0021) i jedne prikolice B6A2 (g.b. 0022) proizvedena je 1985. godine. Nakon probnih vožnji u Pragu, kompozicija je poslata u Dresden, gdje je kompozicija dobila brojeve 226 001, 226 002 i 109. Između 1990. i 2001. godine kompozicija je korištena za razgledanje grada. Tada je tramvaj g.b 226 001 vraćen u prvobitno stanje i predat muzeju.

## Nabave tramvaja 
Od 1985. do 1999. proizvedeno je i prodato 256 tramvaja:

## Reference 

Kategorija:Tramvajska vozila Tatra
Pijavica (atmosferska pojava)

[thumb|300px|desno|Pijavica u blizini [Tajlanda 2016.]]
**Pijavica** je ekstremni vremenski fenomen kojeg karakteriše vrtložni vjetar, vijar ili tromba. Atmosferski je vrtlog manjeg razmjera i kratkog trajanja, koji se pri izrazito nestabilnoj atmosferi pojavljuje ispod olujnog kumulonimbusa. 
Prema riječima direktora Evropskog laboratorija za jake oluje, Pietera Groenemeijera: 
Italijanski klimatolozi u svojoj studiji analizirali su odnos pijavica s temperaturom površine mora i otkrili su veću učestalost pijavica s ​​višim temperaturnim vrijednostima, osobito između 23 °C i 26&nbsp;°C. U italijanskoj studiji također je otkriveno da se one uglavnom razvijaju u jesen.
 
## Reference 
Kategorija:Meteorologija
Pavel Muslimov

**Pavel Muslimov** () rođen 15. juna 1967. u Ufi, Baškirska Autonomna Sovjetska Socijalistička Republika (danas Baškortostan), je nekadašnji ruski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Pavel Muslimov je nastupio samo na jednim Olimpijskim igrama i to na Zimskim olimpijskim igrama 1998. Osvojio je jednu bronzanu medalju u štafetnoj utrci, kada je s Vladimirom Dračevim, Sergejom Tarasovim i Viktorom Majgurovim 43.1&nbsp;s bio sporiji od pobjedničke njemačke štafete u sastavu: Ricco Groß, Peter Sendel, Sven Fischer i Frank Luck. U pojedinačnim utrkama nastupio je samo u utrci na 20&nbsp;km kada je s tri promašaja i zaostatkom od 3:12.1&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Norvežanina Halvarda Hanevolda, koji je utrku završio s jednim promašajem.

### Svjetska prvenstva 
Muslimov je nastupio na četiri Svjetska prvenstva od SP 1995. do SP 1998, i osvojio dvije srebrne medalje. Prvu srebrnu medalju osvojio je na SP 1995. u utrci na 10&nbsp;km, kada je bez promašaja i 1.9&nbsp;s zaostatka bio sporiji od pobjednika francuskog biatlonca Patrica Bailly-Salinsa. Drugu na SP 1996. u ekipnoj utrci s Viktorom Majgurovim, Vladimirom Dračovim i Sergejom Rožkovim.

### Svjetski kup 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1967.
Kategorija:Biografije, Ufa
Kategorija:Ruski biatlonci
Kategorija:Ruski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Rusija)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Jovan Nikolić (pisac)

**Jovan Nikolić**, rođen 7. decembra u Beogradu je srpski pisac, romskog porijekla. Od 1999. živi u Njemačkoj.

## Biografija 
Nikolić je rođen u Beogradu kao sin srpskog Roma i majke Srpkinje iz većinskog stanovništva. Njegov otac vodio je bend kao alt saksofonist, u kojem je njegova majka sudjelovala kao pjevačica. Većinu svoje rane mladosti proveo je putujući s njima. Tamo je dobivao lekcije od svoje majke. Kasnije je pohađao školu u Čačku, a zatim se školovao za inženjera mašinstva od 1977. do 1979. Za to vrijeme, 1977, objavljuje svoje prve pjesme, a od 1979. radi kao novinar za razne romske medije. Dobitnik je nekoliko književnih nagrada u Jugoslaviji, kao i prvu međunarodnu nagradu na književnom natjecanju u Lancianu. U isto vrijeme, kritizirao je ambicije Srbije u govoru i pisanju, posebno protiv Slobodana Miloševića.

NATO-ovo bombardiranje srpskih gradova tijekom rata na Kosovu potaknulo ga je da emigrira 1999. i podnese zahtjev za azil  kao progonjeni pisac. Od tada Nikolić živi u Njemačkoj, u Kölnu. radi za udrugu Rom e. V., posebno u školskom projektu za romsku djecu "Amaro Kher" ('Naša kuća'), kako bi ih približio njihovoj kulturi. Njegova partnerica Sigrun Reckhaus (Zaklada Heinrich Böll) pomaže mu u prezentacijama rada, a njegov sin David također mu pomaže na otvaranju događaja za "Knjigu za grad" () u Kölnu u decembru 2011.

## Bibliografija 
### Novele 
* "Gost niotkuda" (na srpskom i romskom jeziku, 1982)
* "Đurđevdan" (1987.)
* "Neću da se rodim" (1991.)
* "Oči pokojnog jagnjeta" (1993.)
* "Telo i okolina" (1994.)
* "Mala noćna muzika" (1998.)
* "Soba s točkom" (2004.)
* "Bela vrana, crno jagnje" (2003.)

### Poezija 
Napisao je tekstove za Radomira Mihajlovića zvanog "Točak" i grupu Generacija 5, Zabranjeno pušenje i romski bend Ođila. Napisao je tekst pjesme *Bubamara,* koja je prikazana u filmu Crna mačka, beli mačor Emira Kusturice.

## Nagrade 
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1955.
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Srpski pisci
Kategorija:Romi
Kategorija:Živi ljudi
Sura (rijeka)

**Sura** (, ) je rijeka u Rusiji, sjeverna desna pritoka Volge. Njeno ušće u Volgu nalazi se otprilike na pola puta između Nižnjeg Novgoroda i Kazanja. Teče kroz Penzansku oblast, Mordoviju, Uljanovsku oblast, Čuvašiju i Nižnjenovgorodsku oblast. Duga je 841&nbsp;km i ima sliv od 67.500&nbsp;km2 Plovna je 394&nbsp;km od ušća. Grad Penza i manji gradovi Alatir, Šumerlja, Jadrin leže duž Sure. Na ušću u Volgu nalazi se naselje Vasilsursk. Glavne pritoke Sure su Penza, Pjana i Alatir.

## Reference
Kategorija:Rijeke u Rusiji
Kategorija:Pritoke Volge
Plakaću danas, plakaću sutra / Ne vraćaj se više

**"Plakaću danas, plakaću sutra / Ne vraćaj se više"** šesto je muzičko izdanje interpretatorke bosanskohercegovačke sevdalinke, Hanke Paldum. Zajednički su je objavili 1975. na singl ploči Muzička produkcija Radiotelevizije Sarajevo i nekadašnja sarajevska izdavačka kuća Diskoton. Na A-strani je pjesma "Plakaću danas, plakaću sutra", autorsko djelo Mijata Božovića. 
Na B-strani je "Ne vraćaj se više", za koju je muziku i aranžman napisao Mijat Božović, na tekst pjesnika Hilme Mujića. 
Pjevanje Hanke Paldum pratio je Narodni orkestar Radiotelevizije Sarajevo predvođen doajenom sevdalinke Ismetom Alajbegovićem "Šerbom" na harmonici.
Ona je i ovim muzičkim izdanjem potvrdila da spada u sami vrh bosanskohercegovačke narodne muzike.     

## Muzički primjeri 
* "Plakaću danas, plakaću sutra"  
* "Ne vraćaj se više"

## Izvori 
Kategorija:Singlovi Hanke Paldum
Kategorija:Singlovi iz 1975.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Kibinaj

mini|desno|Kibinaj
**Kibinaj** (također poznat kao kybyn ili kibin; Množina na karaimanskom jeziku: kybynlar / Qıbınlar; jednina na litvanskom jeziku: kibinas) su okruglice od tjesta punjene janjetinom i lukom. Oni su tradicionalno jelo karaitske etničke manjine u Litvaniji.
Kibinaj su posebno rašireni u Trakaiju, gdje se u Litvaniji nalazi najveća zajednica Karaita, potomaka turkijskog naroda s Krima. Tijesto se sastoji od maslaca, brašna, mlijeka, kvasca i jaja.

## Literatura 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Litvanska kuhinja
Kategorija:Karaitska kuhinja
Kategorija:Jela od mesa
Kategorija:Tjestenine
Kategorija:Peciva
Ḫaldi

**Ḫaldi** (Datoteka:Haldi.jpgdKhal-di, ) je vrhovno božanstvo u urartskoj religiji. Kao državni bog Urartua od kralja Išpuinija, Ḫaldi bdije nad kraljevstvom i prati vojsku kada ide u bitku. Kraljevi se pretvaraju da vode svoje pohode u njegovo ime.

## Historija 
[mini|Bog Haldi na [Rusa cilindru, preslik|desno]]
Ḫaldi izvorno nije urartski bog, već gradski bog Muṣaṣira. Teoforična imena koja sadrže komponentu Ḫaldi dokumentirana su od srednjeasirskog razdoblja. Salvini ističe da najstariji poznati urartski natpisi u Tušpi u Vanu ne spominju Ḫaldi. On pripisuje uvođenje kulta Ḫaldija u Išpuiniju od Urartua i to vidi kao svoj "najvažniji politički čin". Grad Ḫaldi (Ḫaldei pātare), prepoznat je po natpisima kralja Menua u Güzak na jezeru Van i natpisima na Kaisaranu na Keşiş Gölü. U natpisima na Yazılıtaşu iz Menue spominje se grad zvan Khaldirilukhi u Diauekhe, koji je Menua, zajedno s Baltuliḫi  "oteo" od  Diaueḫe i uključio u svoje carstvo. Sagona želi pratiti ime Ḫaldiriluḫi do boga Ḫaldija i locira grad, poput Diakonoffa i Kashkaija, na jezeru Çıldır Gölü. Ovo bi bio dokaz obožavanja Khaldıja izvan Urartua. Ephʾal pretpostavlja da je Khaldī također imao hram u ZʾTR-u u Kraljevsto Manejaca. Rusa I je sagradio tvrđavu pod nazivom Khaldi-ei URU na strmoj stijeni iznad Nor Bayezita..

## Kult 
Khaldījevo kultno štovanje jasno nadmašuje kultno štovanje svih drugih bogova, kako u broju njemu posvećenih hramova tako i u njemu posvećenim ponudama. Na primjer, u natpisu Meher Kapısı 
natpisu spominje se: 17 goveda, 34 ovce, šest janjaca. Za sljedećeg najvišeg boga, boga vremena Teišeba, žrtvuje se samo šest goveda i dvanaest ovaca; velika većina bogova prima samo jednu kravu i dvije ovce. Na temelju nalaza iz hrama Ayanıs, Çilingiroglu (2004) pretpostavlja da je žito također ponuđeno Haldijima.

Haldi je štovan u hramovima tornja (*susi*). Asirski prikaz hrama u Musaṣiru. prikazuje veliko koplje s obje strane vrata, možda prikaz *Šuri*.

## Ikonografija 
## Reference 
Kategorija:Urartska božanstva
Kategorija:Bogovi rata
Kategorija:Armenski bogovi
Džilbab

[mini|300x300px|Žena iz [Gana|Gane u jednoj vrsti džilbaba]]
Riječ **džilbāb** () odnosi se na bilo koji dugi i široki ogrtač ili vanjsku odjeću koju nose muslimanke. Nositeljice vjeruju da ova definicija džilbaba ispunjava kur'anski izbor za hidžab. Džilbab je poznat kao čador među govornicima perzijskog u Iranu i Afganistanu. Moderni džilbab pokriva cijelo tijelo osim lica i ruku. Neke žene također će pokriti ruke rukavicama i lice zajedno s nikabom.

## Kur'an i hadis 
[mini|Žene u [Širazu (Iran), obučene u čadore (2019)]]
Džilbab je spomenut u Kur'anu, u 59. ajetu sure El-Ahzab, i to u množini (*dželābib*):
''''

U hadisima koji komentiraju ovaj ajet također je spomenut džilbab:
* Ummu Seleme prenosi: "Kad je objavljen ajet 'neka spuste haljine svoje niza se', ensarijke su izašle (iz kuća u crnim) ogrtačima, kao da su im na glavama bile vrane." (Ebu Davudov "Sunen", knjiga 33, br. 4090; El-Albani ga ocjenjuje kao sahih)
* Od Ummu Atije se prenosi da je rekla: "Poslanik nam je naredio da za Ramazanski i Kurban-bajram izađemo (na musalu). Mogle su izlaziti i one koje su imale menstruaciju. One bi se udaljile od mjesta gdje se klanja i bile bi iza ljudi, te bi donosile tekbire. Prisustvovale bi dobru i dovi muslimana." Pitala je Poslanika: "O, Vjerovjesniče, neke od nas nemaju ogrtač (pa kako će izaći)?", a on je odgovorio: "Neka je ogrne njena sestra (u vjeri) jednim od svojih džilbaba." (Buharijin "Sahih", knjiga 8, br. 347)
[mini|Žene u tradicionalnom džilbabu u [Medina (dio grada)|medini u Essaouiri (Maroko)]]
## Definicija 
Budući da nema slika džilbaba iz 7. stoljeća ni sačuvanih odjevnih predmeta, uopće nije jasno je li moderni džilbab ista odjeća kao ona o kojoj se govori u Kur'anu.

Korijen riječi "džilbab" jest جلب. Prema Ibn-Farisovom djelu ''Mu'jam Maqayees Al-Lugha*, korijen ima dva značenja:
**

Eš-Ševkani je iznio mišljenje da žena mora pokriti lice džilbabom pred muškarcima koji nisu mahremi i on to uzima iz hadisa o hadžu i komentarima o njegovom značenju. Također daje stavove Ahmeda ibn Hanbela i Šafije:

## Sportska odjeća 
Vrstu sportskog džilbaba razvio je Nike 2006, omogućujući ženama da igraju odbojku i dalje poštujući tradicionalnu odjeću.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* Način pokrivanja žene, "Pitanja i odgovori", *islamskazajednica.ba'', 19. 4. 2012.

Kategorija:Islamska ženska odjeća
Kategorija:Arapska odjeća
Kategorija:Bliskoistočna odjeća
Kategorija:Haljine
Kategorija:Šalovi
Kategorija:Pokrivala za glavu
Kategorija:Purda
Kategorija:Religijska pokrivala za glavu
Džubleta

**Džubleta** () je suknja narodne nošnje u obliku zvona, koju nose Albanke. Obično se kači na ramena pomoću dva kaiša. Dio je albanske tradicionalne odjeće, ima 13 do 17 traka i 5 komada filca. Njedra i dio džublete koji pokriva kecelja izrađeni su od heklane crne vune.
Zvonasti oblik je naglašen u zadnjem dijelu. Džubleta je jedinstvena vrsta haljine zbog svog posebnog oblika, strukture i sistema ukrašavanja. Nose je Albanke u sjevernoj Albaniji, na Kosovu, u Sjevernoj Makedoniji i Crnoj Gori. Postoje dvije vrste džublete: jedna je uska, a druga široka. Danas se koriste samo dvije boje: bijela za neudate žene i crna za udate, međutim u prošlosti su se koristile mnoge boje, o čemu svjedoči jedan autor iz 17. vijeka, koji je tvrdio da paun nije imao toliko boja kao džubleta koju su nosile žene Klimenta. Džubleta je 2022. godine uvrštena na Listu nematerijalne svjetske baštine kome je potrebna hitna zaštita od strane UNESCO-a.

## Historija 
Džubleta ima drevno porijeklo. Predstavlja sličnosti s nošenjem nekih neolitskih figura pronađenih u Bosni, ali i u drugim oblastima Mediterana, koje pripadaju drugom milenijumu prije nove ere, te se shodno tome vezuju za staru mediteransku civilizaciju. Obično je ukrašena albanskim simboličkim elementima drevnog paganskog porijekla, kao što su simboli sunca, mjeseca, zvijezda, orlova i zmija. Uglavnom geometrijski ornamenti pokazuju arhaični karakter ove nošnje.

## Vidi takođe 
* Albanska narodna nošnja
* Nematerijalna kulturna baština u Albaniji
* Svjetska baština u Albaniji

## Reference 
Kategorija:Nematerijalna kulturna baština u Albaniji
Kategorija:Albanska odjeća
Kategorija:Ženska odjeća
Procvala ruža / Sunce grije

**"Procvala ruža / Sunce grije"** sedmo je muzičko izdanje interpretatorke bosanskohercegovačke sevdalinke, Hanke Paldum. Zajednički su je objavili 1975. na singl ploči Muzička produkcija Radiotelevizije Sarajevo i nekadašnja sarajevska izdavačka kuća Diskoton. Ova singl ploča posebno je zanimljiva zbog činjenice da su obje snimljene pjesme obrade sevdalinki koje je u svojoj knjizi "Čtení o Bosně a Hercegovině" s kraja 19. vijeka zapisao češki folklorist i etnolog Ludvík Kuba.  
Pjevanje Hanke Paldum pratio je Narodni orkestar Radiotelevizije Sarajevo predvođen doajenom sevdalinke Ismetom Alajbegovićem "Šerbom" na harmonici.
Ona je i ovim muzičkim izdanjem potvrdila da spada u sami vrh bosanskohercegovačke narodne muzike, a ujedno je dala doprinos u očuvanju i promovisanju bosanskohercegovačkog kulturnog blaga.     

## Muzički primjeri 
* "Procvala ruža"  
* "Sunce grije"

## Izvori 
Kategorija:Singlovi Hanke Paldum
Kategorija:Singlovi iz 1975.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Sanja Vejnović

**Sanja Vejnović** jest hrvatska glumica i producentkinja. Poznata je po mnogim ulogama na filmu i u TV serijama. Publika je pamti po ulozi u filmu *100 minuta Slave* (2004), gde je tumačila naslovni lik Slave Raškaj, jedne od najpoznatijih hrvatskih slikarki. Široj publici ostala je u sjećanju po ulogama Anđe u filmu *Banović Strahinja* (1983) i Ruženjke Hrabalove u filmu ''Varljivo ljeto '68*.

## Biografija 
Rođena je 8. augusta 1961. u Zagrebu, gdje je završila srednju školu. Otac joj je bio sudija koji ju je, u cilju vaspitanja, vodio na suđenja i u zatvor. U to vrijeme Sanja je, po ugledu na oca, razmišljala o karijeri pravnika.

Godine 1984. na snimanju filma *O pokojniku sve najlepše* upoznala je bivšeg supruga, snimatelja Gorana Mećavu, s kojim je bila u braku do 2015. godine, kada je podnijela zahtjev za razvod braka. Iz tog braka Sanja i Goran imaju sina i kćerku.

Poslije završene srednje škole nije se opredjelila za studije dramskih umjetnosti, već je upisala Filozofski fakultet u Zagrebu. Glumu je ipak odabrala kao životni poziv. Redovno pohađa glumačke seminare širom svijeta.

### Karijera 
Ostvarila je filmsku karijeru ulogama u nekoliko velikih filmskih i televizijskih ostvarenja. Snimala je filmove u inostranstvu, gdje je imala priliku da sretne neke od najvećih holivudskih glumaca, poput George Clooneyja, Piercea Brosnana, Nicole Kidman i Penélope Cruz. Glumila je u gotovo svim značajnijim hrvatskim TV novelama, dramskim i humorističkim serijama. Nikada nije bila član ni jednog pozorišnog ansambla.

Sa bivšim suprugom Goranom Mećavom radila je kao producentkinja na snimanju filma *Svinjari'' (2015).

## Filmografija 
## Zanimljivosti 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1961.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatske glumice
Marija Brabantska, sveta rimska carica

**Marija Brabantska** (njemački: *Maria*; ? – 1260) bila je carica Svetog Rimskog Carstva (19. maj 1214 – 5. jul 1215) kao supruga cara Otona IV.

## Kao carica 
130px|mini|Marijin pečat
Marija je bila kćerka brabantskog vojvode Henrika I i Matilde Bulonjske.

Godine 1208, Oton je postao neosporni „kralj Rimljana“, a 1209, papa Inocent III krunisao je Otona za svetog rimskog cara. 19. maja 1214. Marija se udala za Otona kao druga supruga. Par nije imao djece, a Marija je bila carica podijeljenog carstva tokom sukoba između Welfa i Hohenštaufena. Marija je nadživjela Otona, preudala se i nadživjela drugog muža, ponovo se koristeći titulom carice. Marijin drugi muž bio je holandski grof, kojem Marija nije rodila djecu.

## Reference 
Kategorija:Carice Svetog Rimskog Carstva
Marija Kohn

**Marija Kohn** bila je najnagrađivanija hrvatska filmska, televizijska i pozorišna glumica.

## Biografija 
Rođena je 26. februara u Dubrovniku, u porodici jevrejskog porijekla. Marijin otac Antun Kohn iz bogate dubrovačke porodice je bio kapetan duge plovidbe, a majka Franka Perinić-Kohn je porijeklom bila s Lopuda. Otac joj je nestao 1938, prije rođenja Marijinog brata. Porodica je mislila da su ga regrutovali u ratu, smatrali su ga nestalim, no Marija je jedina vjerovala da je živ. Dvadeset godina poslije, kada je došla u Zagreb na studij, uspjela ga je pronaći uz puno muke i truda preko jedne žene iz Argentine. Živio je u Buenos Airesu sa suprugom podrijeklom s Korčule koja mu je rodila tri kćeri. Mariju je odgojila baka nakon što joj je majka preminula od tuberkuloze 1945.

Studirala je na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu uprkos želji djeda i bake s očeve strane da studira na Prirodno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. U Zagrebu je stanovala u malim sobama. Kako nije mogla birati filmove u kojima će glumiti, glumila je tamo gdje joj je bilo rečeno. Marijina prezaposlenost je uticala i na njen brak, koji zbog toga nije uspio. Zahvaljujući trudu profesora Svena Laste u kratko se vrijeme pretvorila u izvrsnu glumicu. Sva vrata otvorila su joj se 1957, kad je u filmu *Svoga tela gospodar* odglumila šepavu Rožu. Uloga joj je donijela Zlatnu arenu, s kojom je stekla popularnost i slavu. Obilježila ju je i uloga mucave Erminije u predstavi iz 1974, "Mirisi, zlato i tamjan" Slobodana Novaka. U pozorištu je najviše naučila od redatelja Branka Gavelle.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
### Filmske uloge 
### Sinkronizacija 
* *Croods* - kao Babi (2013.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1934.
Kategorija:Umrli 2018.
Kategorija:Biografije, Dubrovnik
Kategorija:Hrvatske glumice
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Vladimir Nazor" za pozorište
Jana Milić

**Jana Milić** jest srbijanska filmska, televizijska i pozorišna glumica.

## Biografija 
### Karijera 
Rođena je 31. decembra 1981. u Kruševcu. Diplomirala glumu 2003. na Fakultetu dramskih umjetnosti u Beogradu u klasi profesora Vladimira Jevtovića. Pored uloga u pozorištu, glumi i na televiziji i na filmu. Prvu veću ulogu imala je u seriji *Ranjeni orao*, gdje je tumačila lik "Olge Nešić", a također se istakla kao Leila u hrvatskoj telenoveli *Larin izbor*. Veću popularnost je stekla ulogom "Marine Božić" u srpskoj telenoveli *Istine i laži*.

### Privatni život 
Od 2011. u braku je s televizijskim producentom Miodragom Ilićem Godine 2014. par je dobio sina Đorđa.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
### Filmske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1981.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Kruševac
Kategorija:Srbijanske glumice
Pandoc

**Pandoc** je softver otvorenog koda za konvertovanje dokumenata, koji se široko koristi kao alat za pisanje (posebno među akademicima) i kao osnova za izdavačke radne tokove. Kreirao ga je John MacFarlane, profesor filozofije na Univerzitetu Kalifornije u Berkeleyju.

## Funkcionalnost 
Pandoc sebe opisuje kao konverter „oznaka formata“ (markup format). Može uzeti dokument u jednom od podržanih formata i konvertovati samo njegov markup u drugi format. Očuvanje izgleda i dojma dokumenta nije prioritet.

Dodaci (plug-ini) za prilagođene formate takođe se mogu pisati u programskom jeziku Lua, koji je, na primjer, korišten za izradu alata za izvoz u formatu *Journal Article Tag Suite* (JATS).

### CiteProc 
Ugrađena opcija **CiteProc** omogućava da Pandoc koristi bibliografske podatke iz softvera za upravljanje referencama u bilo kojem od pet formata: *BibTeX, BibLaTeX, CSL JSON, CSL YAML* ili *RIS*. Ti se podaci automatski pretvaraju u citate u različitim stilovima (kao što su APA, Chicago ili MLA), koristeći implementaciju *Citation Style Language*-a (CSL). Takođe, program se može koristiti za konverziju bilo kojeg toka bibliografskih podataka u podržanim formatima u listu citata u izabranom stilu.

## Podržani formati datoteka 
### Formati unosa 
Format ulaza s najviše podrške je proširena verzija Markup jezika Markdown. Ipak, Pandoc takođe može učitavati i sljedeće formate:

* Creole
* DocBook
* EPUB
* FictionBook (FB2)
* Haddock
* HTML
* Jira wiki markup
* Journal Article Tag Suite (JATS)
* JSON
* LaTeX
* Lightweight markup language
* man
* Markdown : Strict, CommonMark, GitHub Flavored Markdown (GFM), MultiMarkdown (MMD) i Markdown Extra (PHP Extra) varijante
* OpenDocument (ODT)
* OPML
* Office Open XML : Microsoft Word varijanta
* Org-mode
* reStructuredText
* Tekstil
* txt2tags (t2t)
* Wiki oznake : MediaWiki, Muse, TikiWiki, TWiki i Vimwiki varijante

### Izlazni formati 
Pandoc može generisati datoteke u sljedećim izlaznim formatima, koji ne moraju nužno biti isti kao skup ulaznih formata:

* AsciiDoc
* ConTeXt
* DocBook : Verzije 4 i 5
* EPUB : Verzije 2 i 3 
* FictionBook (FB2)
* Haddock
* HTML : HTML4 i HTML5 varijante, kompatibilne sa XHTML 1.0 Transitional i XHTML Strict
* InDesign ICML
* Jira wiki markup
* Journal Article Tag Suite (JATS)
* JSON
* LaTeX
* man
* Markdown : Strict, CommonMark, GitHub Flavored Markdown (GFM), MultiMarkdown (MMD) i Markdown Extra (PHP Extra) varijante
* OpenDocument (ODT/ODF)
* OPML
* Office Open XML : Microsoft Word i Microsoft PowerPoint varijante
* Org-mode
* PDF (potreban je dodatak treće strane kao što je ConTeXt, `pdfroff`, `wkhtmltopdf`, `weasyprint` ili `prince` ) 
* Običan tekst
* reStructuredText
* Rich Text Format (RTF)
* TEI
* Texinfo
* Textile
* Web-based slideshows : LaTeX Beamer, Slideous, Slidy, DZSlides, discover.js i S5 varijante 
* Wiki markup : DokuWiki, MediaWiki, Muse, TikiWiki, TWiki i Vimwiki varijante

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Softver otvorenog koda
IEC 61400-25

**Međunarodni standard IEC 61400-25 (Komunikacija za nadzor i upravljanje vjetroelektranama, TC 88)** omogućava jedinstvenu razmjenu informacija za nadzor i upravljanje vjetroelektranama. Time se rješava problem vlasničkih komunikacijskih sistema koji koriste širok spektar protokola, oznaka, značenja itd., omogućavajući razmjenu informacija s različitim vjetroelektranama nezavisno od proizvođača. Ovaj standard je podskup IEC 61400; skupa standarda za projektovanje vjetroturbina.

Standard IEC 61400-25 predstavlja osnovu za pojednostavljenje uloga koje imaju vjetroturbine i SCADA sistemi. Ključni dijelovi informacija o vjetroelektrani, metode razmjene informacija i komunikacijski slojevi su standardizovani. Oni čine osnovu na koju se tehničke specifikacije i ugovori mogu lako pozivati.

Standard je definisao pet mapiranja (IEC 61400-25-4) na komunikacione protokole kako bi odgovorio na stvarne potrebe poslovanja u oblasti vjetroenergije. Mapiranja navedena u ovom dijelu standarda IEC 61400-25 obuhvataju mapiranje na web servise zasnovane na SOAP-u, OPC/XML-DA, IEC 61850-8-1 MMS, IEC 60870-5-104 te mapiranje na DNP3.

## Interoperabilnost 
Radi podrške interoperabilnosti standarda IEC 61400-25, formirana je korisnička grupa uz visok stepen saradnje s korisničkim grupama za standarde IEC 61850 i DNP3. Korisnicima, proizvođačima, pružateljima usluga i sistemskim integratorima koji su zainteresovani za specifična pitanja interoperabilnosti preporučuje se da se obrate korisničkoj grupi IEC 61400-25.

## Sadržaj 
* Dio 25-1: Opći opis principa i modela (IEC 61400-25-1:2017) 
* Dio 25-2: Informacijski modeli (IEC 61400-25-2:2015) 
* Dio 25-3: Modeli razmjene informacija (IEC 61400-25-3:2015) 
* Dio 25-4: Preslikavanje na komunikacijski profil
* Dio 25-5: Ispitivanje usklađenosti (IEC 61400-25-5:2017) 
* Dio 25-6: Klase logičkih čvorova i klase podataka za praćenje stanja (IEC 61400-25-6:2016) 
* Dio 25-71: Jezik opisa konfiguracije (IEC TS 61400-25-71:2019) 

## Također pogledati 
* IEC 61850
* IEC 81346

## Vanjski linkovi 
* Web stranica IEC standarda
* Web stranica IEC 61400-25 korisničke grupe

## Reference 
Kategorija:Distribucija elektriciteta
Kategorija:Vjetroelektrane
Kategorija:Međunarodni standardi
Jagoda Kumrić

**Jagoda Kumrić** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 26. februara 1992. u Splitu kao kćerka vlasnice kozmetičkog salona Sanje Kumrić i agenta za nekretnine Pere Kumrića. Njena braća Zlatko i Marko bave se džudom. Nakon što Jagoda nije prošla prijemni ispit za Akademiju dramskih umjetnosti u Zagrebu, odlučila je da se bavi porodičnim biznisom.

Prijavila se na kasting za TV seriju *Larin izbor*, na koji se prijavila, te je dobila jednu od glavnih uloga — ulogu razmažene nasljednice "Nikol Zlatar". Ova uloga ju je proslavila i ponovila ju je u filmu *Larin izbor: Izgubljeni princ* i TV seriji *Nikol, povjerljivo*. Nakon toga glumila je u još par filmova i serija, između ostalih i u poznatoj TV seriji *Kud puklo da puklo*, nakon koje je napravila pauzu u karijeri. Na televiziju se vratila 2019. ulogom novinarke "Irene Novosel" u seriji *Drugo ime ljubavi*.

### Privatni život 
Ima jednu kćer Nastasju.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
### Filmske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1992.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Hrvatske glumice
Bazen Dnjepra

[mini| Sliv rijeke [Dnjepar]]
**Bazen rijeke Dnjepar** je ujedno i sliv rijeke Dnjepar, koji pokriva površinu od 531.817&nbsp;km2. Njegovi vodeni resursi čine oko 80% ukupnih resursa cijele Ukrajine.

## Geografija 
Bazen Dnjepra smješten je u Ukrajini, Bjelorusiji i Rusiji. Na sjeveroistoku se graniči sa slivom rijeke Volge, a na istoku sa slivom rijeke Donjec, koja pripada slivu rijeke Don te na jugoistoku sa nekoliko manjih slivova čiji se vodotoci ulivaju u Azovsko more. Južni rub sliva se opet graniči sa drugim slivovima čije se rijeke ulivaju u Crno more. Na jugu, glavna rijeka Dnjepar uliva se u vrh zapadno od grada Hersona i teče preko ušća Dnjepar-Bug, gdje se uliva u Crno more. Na jugozapadu, sliv Dnjepra graniči se sa bazenom Južnog Buga, koji se bočno vezuje za sliv Dnjepra. Na zapadu je mala granica sa bazenom Dnjestra, kao i bazenom Visle. Na sjeverozapadu, Dnjeprov sliv graniči sa bazenima Nemana i Dvina.

## Pritoke 
Dnjepar ima mnogo pritoka (do 32.000) od kojih su 89 rijeke u dužini od najmanje 100&nbsp;km.

Postoje i mnoge druge manje pritoke kao što su one u oblasti Kijeva: Siret (desna obala) na sjeveru grada te historijski značajna Libid (desna obala) koja prolazi zapadno od centra i Boršahivka (desna obala) na jugu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Basen Dnjepra, Ukrajina, satelitski snimak ESA

Kategorija:Crnomorski sliv
Uzon

**Uzon** () je 9 sa 12&nbsp;km vulkanska kaldera koja se nalazi u istočnom dijelu poluostrva Kamčatka u Rusiji. Zajedno sa kalderom Gejzernaja nalazi se najveće geotermalno polje na ovom poluostrvu. Kaldere su nastale sredinom geološkog perioda pleistocena u nekoliko velikih erupcija koje su deponovale 20–25&nbsp;km3 ignimbrita na širokom području. Jezero Dalnji ispunjava holocenski maar na sjeveroistoku kaldere Uzona.

Kaldera Uzon je mjesto pojave i zadržavanja ekstremofilnih mikroorganizama zbog svojih visokih lokalnih temperatura.

## Također pogledajte 
* Spisak vulkana u Rusiji

## Reference 
## Dodatna literatura 
* C. Michael Hogan. 2010. *Ekstremofil* . eds. E.Monosson i C.Cleveland. Enciklopedija Zemlje. Nacionalni savjet za nauku i okoliš, Washington DC

Kategorija:Vulkanska jezera
Zelenci

[mini|Pogled prema jugozapadu: jezero Zelenci sa osmatračnicom. U pozadini, [Ponce Mountains|planine Ponce .]]
**Izvori Zelenci** su prirodni rezervat u blizini grada Kranjska Gora, na krajnjem sjeverozapadu Slovenije. Oni predstavljaju izvor rijeke Sava Dolinka, pritoke Save.

Kod izvora Zelenci, voda iz podzemnog potoka Nadiža (koji izvire u dolini Planica) ponovo izbija na površinu kroz porozno dno jezera dubokog 2 metra, čije su vode poznate po svojoj dubokoj, blistavo zelenoj boji. Izvor zapravo predstavlja ponovno izbijanje podzemnog potoka Nadiža, čiji se prvi izvor nalazi u blizini planinarskog doma u dolini Tamar, ali koji većinu svog toka protiče ispod zemlje nakon što nestane u šljunkovitom koritu Ledine kod Rateča.

Porozna kreda na dnu jezera izvora Zelenci omogućava stalno izbijanje podzemne vode u obliku sitnih mlazova, što je jedinstven prirodni fenomen u Sloveniji. Jezero koje formiraju izvori ima stalnu temperaturu tokom cijele godine, između 5 i 6&nbsp;°C. Iz jezera voda otiče u potok koji teče prema istoku i ulijeva se u plitku močvaru Blata, široku 200 metara i dugu 1 kilometar. Pravo korito rijeke Save Dolinke počinje tek nakon toga, kod Podkorena, uz padine planine Vitranc.

## Historija 
[mini|250x250piksel| Izvori Zelenci kako ih je prikazao [Ladislau Benesch (1880–1900)]]
Izvori Zelenci proglašeni su prirodnim rezervatom 1992. godine, Održavane staze sadrže informativne table, kao i drvene mostiće za razgledanje i osmatrački toranj.

Prirodno okruženje, brojni izvori i smaragdnozeleno jezero privukli su pažnju i slikara Ladislaua Benescha (1845–1922).

Sir Humphry Davy, prirodnjak iz Cornwalla i posjetilac ovog područja u 19. stoljeću, o njemu je zapisao:

## Biljni svijet 
mini|250x250piksel| *Baratrachium sp.*
Okolina izvora pogodna je za biljni svijet prilagođen riječnim staništima: raste raznovrsna vegetacija poput šaša (Carex), johe i vrba, kao i razne vrste cvjetnica:

* Bob (*Menyanthes trifoliata*)
* Močvarni pamuk (*Eriophorum angustifolium*)
* Močvarska strijela (*Triglochin palustris*)
* Močvarna ušivka (*Pedicularis palustris*)
* Ljutić (*Batrachium sp*)

## Životinjski svijet 
mini|250x250piksel| Živorodni gušter (*Lacerta vivipara*) na stazi
Pored pastrmke, koja naseljava jezera i hrani se larvama jednodnevki (Ephemeroptera) i tulara (Plecoptera), ovo područje je i stanište nekoliko ugroženih vrsta koje se nalaze na Crvenoj listi ugroženih životinjskih vrsta Slovenije:

* Šipak (*Carpodacus erythrinus*)
* Brkovi šišmiš (*Myotis mystacinus*)
* Živorodni gušter (*Lacerta vivipara*)
* Šarka (*Vipera berus*)
* Pješčani gušter (*Lacerta agilis*)

## Bibliografija 
* Uredba o proglašenju izvora Zelenci rezervatom prirode, *Službeni glasnik* br. 53/92, 17/94, *Službeni list Gornje Kranjske*, br. 32/96 (Odlok o razglasitvi Zelencev za prirodne rezerve, Uradni list br. 53/92, 17/94, Uradni vestnik Gorenjske, št. 32/96)
* Sinfo (jan 2006) http://www.ukom.gov.si/fileadmin/ukom.gov.si/pageuploads/Sinfo/2006-januar.pdf

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kranjska Gora
Kategorija:Sliv Save
Kategorija:Prirodni rezervati u Sloveniji
Kategorija:Ugrožene vrste