Stopalo

**Stopalo** (lat. *pes*) je anatomska struktura mnogih kičmenjaka. To je vršni dio noge,koji nosi težinu tijrla i omogućuje kretanje. Kod mnogih životinja s nogama, stopalo je zasebni organa+ na terminalnom dijelu noge koji se sastoji od jednog ili više segmenata ili kostiju, uglavnom uključujući kandže ili nokte.

## Pregled i plan građe
thumb|100px|Ilustracija kostiju potkoljenice i stopala
thumb|100px|Prednji nožni mišići

Stopalo – kod kopnenih kičmenjaka – je dio donjih ekstremiteta (nogu. Tokom evolucije, brojnost kostiju u stopalu se smanjivao, što se osobito odnosi na korijen stopala (*basipodium*), čije susu se pripajale susjednim skeletnim elementima, a neke su i potpuno iščezle.

Djelomično smanjenje pretrpio je srednji red kostiju (*centralia* ili *medialia*). Od većih životinjskih skupina, uveliko izmijenjeno stopalo, u odnosu na osnovni plan građe, imaju gmizavci i ptice. Kod gmizavaca, u korijenu stopala, zbog srašćivanja, postoje samo dvije kosti: *calcaneus* (petna) i *astrogalus* (ostruga), izuzev guštera, koji u ovom dijelu skeleta imaju samo jedna kost.

Broj stopalskih kostiju je često smanjen na dvije do tri, a ostale srastaju sa zastopalskim kostima. Posljedica tih promjena je pokretanje stopala pod uglom, preko međustopalnog zgloba, a broj prstiju sveden je na četiri, jer peti je obično zakržljao. Kod ptica, od četiri prsta, tri su okrenuta prema naprijed. U korijenu stopala kod njih više nema niti jedne samostalne kosti, budući da su predačke jsrasle sa cjevanicom u jedinstvenu goljeničnostopalnu kost (*tibiotarsus*), dok je distalni kraj stopala (*tarsalia*) srastao sa evolucijski ranije sraslim kostima grane stopala (*metatarsus*) u vrlo izduljenu kost pisak (*tarsometatarsus*). To uvjetuje da se stopalo pokreće isključivo preko međustopalnog zgloba. Kod sisara, od kostiju korijena stopala su preostale samo dvije: skočna kost (*calcaneus*) i petna kost (*talus*, *astragalus*). Ostale kosti stopala kod njih su jedna slobodna srednja kost i četiri u distalnom dijelu, od kojih je četvrta srasla (s petnom kosti) u kuboidnu ili kvadratnu kost. 
100|Gray439.png|mini|100px|lijevo|Dubinski i površinsku dijelovi stopala
83|Gray444.png|100px
100px|mini|Tabanska površina stopala od površine do dubinskog dijela

Sisarsko stopalu obično ima po pet razvijenih prstiju, a često postoji i mala pretpalčana kost (*praehallux*), analogno kosti zvanoj *praepollex* u prednjim ekstremitetima. 
Vodozemci, gmizavci i mnogi niži sisari, majmuni (uključujući i čovjeka) oslanjaju se na cijelo stopalo (*plantigrada*), ptice i zvijeri se oslanjaju na prste (*digitigrada*), a kopitari samo na vrhove prstiju (*unguligrada*).

Između njih postoje tri luka (unutrašnji i vanjski uzdužni te prednji poprečni), koji podržavaju tetive i mišići, a koji su bitni za normalnu funkciju stopala. Svodovi i lukovi stopala često se spuštaju zbog opterećenja, pa nastaju statički izazvane deformacije: 
*ravno ili spušteno stopalo (*pes planus*), 
*spušten i proširen prednji dio stopala (*pes transversoplanus*), što je obično obično praćeno izvrnutim nožnim palcem (*hallux valgus*). Takve deformacije su često posljedica upotrebe fiziološki neprikladne obuće, što vremenom izaziva bolovi u stopalima i listovima, a moguće su i otekline (edemi) oko gležnja.

### Mišići
#### Leđni dio
#### Taban
##### Prvi sloj 
##### Drugi sloj 
##### Treći sloj
##### Četvrti sloj
## Također pogledajte
*Noga
*Petna kost

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Stopalo
Kategorija:Ljudsko tijelo
Kategorija:Anatomija čovjeka