open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toutatis (čvor)

**Toutatis** može značiti:

* 4179 Toutatis - asteroid iz grupe NEA 
* Toutatis (mitologija) - mitološko božanstvo, spominje se i u animiranom serijalu Asterix
Flora

mini|Flora
**Flora** (latinski *flos* cvijet), biljni svijet uopće, za razliku od faune – životinjskog svijeta. 

**Flora** (pl. **floras** ili **florae**) je sav biljni svijet prisutan u određenoj regiji ili vremenu, uglavnom prirodno nastale (autohtone) biljke. Odgovarajući termin za gljive je *funga*. Ponekad se bakterije i gljive nazivaju i florom, kao što se naziva *crijevna flora* ili *flora kože*, radi specifičnosti.

Posebno, skup biljnih svojti pojedinog dijela Zemljine površine (kontinenta, geografskog područja, zemlje, oblasti) ili nekog određenog vremenskog razdoblja u prošlosti Zemlje, odnosno geološkog sloja, npr.: flora Evrope, flora Balkana, flora devona, flora karbona ili onaj biljni svijet koji se prilagodio životu u jednoj određenoj sredini, npr. morska flora, bakterijalna flora mlijeka, intestinalna flora. Prema sistematskoj pripadnosti pojedinih biljnih svojti govori se npr. o flori bakterija, flori algi, o vaskularnoj flori. S obzirom na množinu biljnih svojti govori se o područjima s više ili manje bogatom florom. Osobitim bogatstvom biljnih tipova odlikuje se npr. flora Balkanskog poluotoka. S genetskog se geografskog stajališta flore pojedinih dijelova Zemlje najbolje karakteriziraju flornim elementima.
desno|mini|Florističke regije u Evropi prema Wolfgangu Freyu i Raineru Löschu
[lijevo|mini|Botanički kontinenti [World Geographical Scheme for Recording Plant Distributions|Svjetske geografske sheme za snimanje rasprostranjenosti biljaka, koji se koriste za geografsku klasifikaciju flore.]]
Proučavanjem flore pojedinih područja bavi se geobotanika.

## Također pogledajte 
* Fauna

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.phytosocio.org/download/Geobotany%20Studies.pdf

Kategorija:Botanika
Louis Aragon

thumb|Louis Aragon
**Louis Aragon** (3. oktobar, 1897 – 24. decembar, 1982), francuski historičar, pisac i pjesnik, član akademije nauka.

Aragon se rodio u Neuilly sur Seine (grad blizu Pariza) i umro je u Parizu.

Bio pristalica dadaizma od 1919 do 1924, postao osnivač pokreta Nadrealizma 1924 zajedno sa André Bretonom i Philippe Soupaultom. Aragon se pridružio Komunističkoj Partiji Francuske zajedno s još nekoliko nadrealista. Ostaće njen član do kraja života, pri tom pišući nekoliko političkih poema uključujući i jednu posvećenu Maurice Thorez, ali bio je jako velik kritičar SSSR-a, naročito tokom 1950-ih.

1939. godine je oženio Elsu Triolet (rođena 1896), snahu ruskog pjesnika Vladimira Majakovskog.

Tokom njemačke okupacije u Francuskoj tokom Drugog svjetskog rata pisao je za tajni list *Les Éditions de Minuit*.

Važnija Aragonova poema je "Crveni Poster," u kojoj je počastio strance koji su poginuli oslobađajući Francusku. To je učinio odgovarajući nacističkoj propagandnoj kampanji zvanoj Crveni Poster, koja je trebala da ubjedi francuski narod i javnost da je pokret otpora fašizmu u Francuskoj bio sastavljen od stranaca, uglavnom Jevreja, koji su služili interesima Britanije i Sovjetskog Saveza.

Nakon smrti svoje žene 16. juna, 1970, Aragon je otkrio svoju biseksualnost i pojavljivao se naj *gay* paradama ponosa u ružičastim kolima.

## Također pogledajte 
* Le Mondeovih 100 knjiga 20. vijeka

Aragon, Louis
Kategorija:Rođeni 1897.
Kategorija:Umrli 1982.
Kategorija:Biografije, Pariz
Emeritus

U Rimskom carstvu pojam **emeritus** (na latinskom znači "islužen") označavao je veterana rimske vojske, koji je časno odslužio vojnu službu.

Danas se termin koristi na univerzitetima; ranije je označavao penzionisanog profesora, a danas se titula **profesor emeritus** dodjeljuje samo penzionisanim profesorima koji su u nastavi proveli veći dio radnog staža. Akademici su profesori emeritusi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.merriam-webster.com/dictionary/emeritus
* https://www.formsofaddress.info/emeritus/
* https://www.insidehighered.com/news/2022/02/02/push-oregon-gender-neutral-retired-faculty-titles
* https://news.emory.edu/stories/2023/06/er_professor_emerit_retired_faculty_29-06-2023/story.html

Kategorija:Rimsko Carstvo
Kategorija:Obrazovanje
Kategorija:Titule
Kategorija:Akademske počasti
Matija Korvin

**Matija I Korvin** (mađarski: Mátyás I Hunyadi; slovački: Matej I Korvín; češki: Matyáš I Korvín; 23. februar 1443. - 6. april 1490.) bio je kralj Ugarske od 1458. do 1490. Nakon smrti oca Janka Hunjadija 1456, Matija je zajedno sa starijim bratom Ladislavom bio zatvoren po naređenju ugarskog kralja Ladislava V. Pogubljenje njegovog brata Ladislava je izazvalo pobunu koja je prisilila kralja Ladislava V da napusti Ugarsku. Nakon kraljeve iznenadne smrti, Matijin stric Mihael Szilagyi je ubijedio skupštinu da jednoglasno proglasi Matiju kraljem 24. januara 1458. Nakon toga je započeo je svoju vladavinu pod starateljstvom svog strica, ali je nakon dvije sedmice preuzeo efektivnu kontrolu nad Ugarskom.

Kao kralj, Matija je vodio ratove protiv cara Svetog Rimskog Carstva Fridrika III i čeških plačenika koji su dominirali Gornjom Ugarskom (danas južni dio Slovačke i sjeverni dio Mađarske). Tokom ovog perioda, Osmansko Carstvo je zauzelo Srbiju i Bosnu, prekidajući tako zonu odbrambenih država duž južne granice Kraljevine Ugarske. Nakon potpisivanja mirovnog sporazuma sa Fridrikom III 1463, Matija I je sa vojskom prodro na teritoriju koje su nedavno okupirale Osmanlije zauzevši Jajce, sjedište Bosanskog kraljevstva. Ubrzo je shvatio da ne može očekivati nikakvu značajnu pomoć hrišćanskih sila, pa se odrekao svoje anti-osmanlijske politike.

Sljedeće godine, Matija I je objavio rat češkom kralju Juraju osvajajući Moraviju, Šlesku i Lužicu. To mu je omogućilo da se kruniše za češkog kralja 3. maja 1469, ali su ga češki gospodari odbili i nakon smrti češkog kralja Juraja 1471. Umjesto toga, izabrali su Vladislava Jagelona, najstarijeg sina poljskog kralja Kazimira IV. Nakon razaranja istočnih dijelova Ugarske od strane Osmanskog Carstva 1474, Matija je poslao pojačanja moldavskom knezu Stjepanu III kako bi odbio seriju osmanlijskih invazija. To je dovelo do zauzimanja Šabca, važne osmanlijske granične tvrđave. Nakon sklapanja mirovnog sporazuma sa Vladislavom Jagelonom 1478, Matija je predvodio rat protiv cara Fridrika III okupiravši Donju Austriju između 1482. i 1487. Tokom vladavine uspostavio je profesionalnu vojsku (Crna četa), reformisao sudsku administaciju, smanjio moć barona i promovisao karijeru talentovanih pojedinaca koje je birao po njihovim sposobnostima a ne po njihovom društvenom statusu. Bio je veliki pokrovitelj umjetnosti i nauke, uspostavivši Kraljevsku biblioteku koja je imala najveću zbirku knjiga u Evropi. 

Kategorija:Kraljevi Ugarske
Kategorija:Kraljevi Češke
Kategorija:Rođeni 1443.
Kategorija:Umrli 1490.
Kategorija:Historija Mađarske
Bojna

* Bojna, hrvatski izraz za bataljon

**Bosna i Hercegovina**:

* Bosanska Bojna, naselje u općini Velika Kladuša

**Hrvatska**:

* Bojna (rijeka), rijeka u središnjoj Hrvatskoj
* Bojna (Glina), naselje grada Gline, Sisačko-moslavačka županija
.gr

**.gr** je najviši Internet domen za Grčku. Kompanija *ICS-FORTH GR* je zadužen za ovu domenu.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Grčka
G
Masakr u Biljanima

**Masakr u Biljanima** je ubistvo 260 bošnjačkih civila kojeg je sprovela Vojska Republike Srpske u selu Biljani u općini Ključ, 10. jula 1992. godine.

Napad na civilno stanovništvo bio je posljedica provođenja "Uputstva o organizovanju i djelovanju organa srpskog naroda u BiH u vanrednim okolnostima od 19. decembra 1991. godine." To uputstvo donio je Glavni odbor SDS-a, a uključivalo je i naredbu Kriznog štaba SO Ključ od 27. i 28. maja 1992. godine koja je zabranjivala napuštanje općine Ključ ili ulazak građana sa drugih područja na područje te općine.

Napad na selo je započeo u jutarnjim satima, 10. jula 1992, a predvodile su ga 17. laka pješadijska brigada srpske vojske u saradnji sa rezervnim i aktivnim policajcima Odjeljenja policije.

Nakon ulaska u selo srpske snage su u zaseoku Brkići naredili da civilno stanovništvo napusti kuće, a potom su odvojili žene i djecu od muškaraca. Muškarci su odvedeni u osnovnu školu u Biljanima, gdje su zatvoreni, a nakon toga izvođeni u grupama od pet od deset, te ubijeni.

Jedna grupa muškaraca je prvo mučena, a potom odvedena na lokalitet Lanište, gdje su ubistva nastavljena.

Do sada je na lokalitetima Lanište I, Crvena zemlja I i II, te grobnici Biljani ekshumirano 239 tijela Bošnjaka iz Donjih Biljana, Brkića, Osmanovića, Domazeta, Džaferagića, Čehića, Mešana i Jabukovaca.

Sud BiH je za ove zločine u martu 2005. podigao optužnicu protiv Marka Samardžije, koji je u svojstvu komandira Treće čete saničkog bataljona srpske vojske naredio i učestvovao u masakru.

Dana 3. novembra 2006. Marko Samardžija je osuđen na 26 godina zatvora za zločine protiv čovječnosti, a presudom su potvrđeni navodi iz optužnice o masovnim zločinima protiv bošnjačkih civila.

## Vanjski linkovi 
*Podizanje optužnice protiv Marka Samardžića
*RTVFBIH: Presuda

Kategorija:1992. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Ključ
FBI

**Federalni istražni biro** (), poznatiji po akronimu **FBI**, jest domaća obavještajno-sigurnosna služba Sjedinjenih Američkih Država i glavna federalna agencija za provođenje zakona. Djelujući pod jurisdikcijom Ministarstva pravde Sjedinjenih Amerilkih Država, FBI je također član američke obavještajne zajednice i podnosi izvještaje i državnom aadvokatu i direktoru nacionalne obavještajne službe. Vodeća američka organizacija za borbu protiv terorizma, kontraobavještajnih poslova i kriminalističkih istraga, FBI je nadležan za kršenje više od 200 kategorija saveznih zločina.

Iako su mnoge funkcije FBI-ja jedinstvene, njegove aktivnosti na podršci nacionalnoj sigurnosti usporedive su s onima britanskog MI5 i ruskog FSB-a. Za razliku od Centralne obavještajne agencije (CIA), koja nema ovlasti za provođenje zakona i usredotočena je na prikupljanje obavještajnih podataka u inozemstvu, FBI je prije svega domaća agencija, koja održava 56 terenskih ureda u većim gradovima diljem AD-a i više od 400 rezidencijalnih agencija u manjim gradovima i područja širom zemlje. U terenskoj kancelariji FBI-a, viši službenik FBI istovremeno služi kao predstavnik direktora nacionalne obavještajne službe.

Uprkos svom domaćem fokusu, FBI također održava značajan međunarodni trag, djelujući sa 60 ureda pravnog atašea (LEGAT) i 15 podružnica u američkim ambasadama i konzulatima širom svijeta. Ovi strani uredi postoje prvenstveno u svrhu koordinacije sa stranim sigurnosnim službama i obično ne vode jednostrane operacije u zemljama domaćinima. FBI ponekad može i da obavlja tajne aktivnosti u inozemstvu, baš kao što CIA ima ograničenu domaću funkciju; ove aktivnosti uglavnom zahtijevaju koordinaciju među vladinim agencijama.

FBI je osnovan 1908. godine kao Biro za istrage, ukratko BOI ili BI. Ime mu je promijenjeno u Federalni istražni biro (FBI) 1935. godine. Sjedište FBI-a je zgrada J. Edgara Hoovera, smještena u Washingtonu, D.C.

## Reference
## Vanjski linkovi
*Službeni sajt

Kategorija:Skraćenice
Kategorija:Američke obavještajne službe
Kategorija:Organizacije osnovane 1908.
IPod mini

**iPod mini** je jedan od najpopularnijih mp3 plejera. Prvi je uveo Appleov click-wheel kojeg sada imaju novije verzije. iPod mini se više ne proizvodi. Dolazi u više boja:pink,gold,silver,blue,green dok je nova generaccija ipod minija izbacila gold iPod zbog nepopularnosti.Imaju hard disk veličine 4 ili 6 GB odnosno 1000 ili 1500 pjesama. 

## Vanjski linkovi 
* iPod Updater 2006-06-28 (Universal) 
* Apple iPod - Službeni website 
* iPod cijene i ponuda   
* Specifikacije i uporedbe 
* Rođenje iPoda 
* *Appleov walkman 21 vijeka*' — Brent Schlender u *Fortune* magazinu 30. oktobar 2001. 
* iPod Nacija — Steven Levy u *Newsweek* magazinu 26. jula 2004. 
* *Behind the Music* — Ken Aaron u Cornell Engineering 2005 magazinu 
* iPodi mogu imati loš uticaj na uši, naučni website  The Daily Cardinal
Kolima

**Kolima** () jest rijeka u sjeveroistočnom Sibiru.

U njenom toku se nalaze dijelovi ruske republike Jakutske, Čukotskog autonomnog okruga i Magadanske oblasti.

Kolima je smrznuta do dubine od nekoliko metara 250 dana svake godine. Odledi se tek početkom juna i ostaje takvom do septembra.

Ova rijeka je poznata i po zloglasnim gulazima, prisilnim radnim logorima i zlatnim rudnicima. Oba su opširno dokumentirana otkad su se arhive iz Staljinovog doba otvorile za javnost.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rijeke u Rusiji
Kategorija:Magadanska oblast
Bubnjevi

**Bubnjevi** su, uglavnom, kolekcija doboša, činele i ostalih udaraljki, koje svira bubnjar, najčešće za džez, rok ili drugu vrstu muzike.

Bubnjar koristi palice za bubnjeve kako bi udarao po membrani doboša ili činelama. Ti udarci stvaraju vibracije, a time i određeni ton. Palice za bubnjeve dolaze u različitim težinama i veličinama, te se prave od različitih vrsta drveta. Također postoje i karbonske palice.

## Historija 
Mnogobrojni artefakti iz Kine ukazuju na to da su perkusionisti svirali bubnjeve napravljene od aligatorske kože još 5500. godine prije nove ere, a ikonografija iz drevnih mezopotamskih, egipatskih, grčkih i rimskih kultura pokazuje upotrebu bubnjeva u vjerskim ceremonijama i kulturnim okupljanjima. Mnogi izvori navode to da su se i ručni bubnjevi te bubnjevi koji su se svirali udaračima razvijali istovremeno. Historičari koji se bave proučavanjem muzike uglavnom ne pripisuju pojedincima zasluge za izum većine bubnjeva. Kao i većina muzičkih instrumenata, različiti bubnjevi su se postepeno razvijali tokom vijekova. Isto važi i za udarače za bubnjeve, kao što su palice za bubnjeve i filcani maljevi.

U srednjem vijeku, evolucija bubnjeva odvijala se kroz različite kulturne epohe. U Evropi tabor se pojavio kao istaknuti udarački instrument, karakterističan po svom cilindričnim obliku. Stekao je široku popularnost, naročito kada su ga pratile gajde ili flaute, dodajući ritmičku vitalnost društvenim plesovima i svečanim okupljanjima. Ritmička interakcija između tabora i drugih instrumenata postala je simbol srednjovjekovnih muzičkih tradicija, ulijevajući proslave radosnim melodijama i energičnim ritmovima. Istovremeno, u islamskom svijetu, okvirni bubanj preuzeo je centralnu ulogu i u sekularnoj i u sakralnoj muzici. Poznat po svojoj svestranosti i ekspresivnom potencijalu, okvirni bubanj imao je istaknuto mjesto u profinjenim muzičkim ansamblima kraljevskih dvorova, gdje su njegovi rezonantni tonovi obogatili kulturnu tapiseriju tog doba. Bilo da se radilo o živopisnim dvorskim nastupima ili pobožnim vjerskim ceremonijama, okvirni bubanj očaravao je slušaoce svojim hipnotičkim ritmovima i emotivnom notom.

## Također pogledajte 
* Spisak bubnjara

## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Udarački instrumenti
Java platforma, standardno izdanje

**Java platforma, standardno izdanje** () ili **Java SE** je skup API-ova za Java programski jezik neophodan za programiranje na Java platformi. U pravilu, Java SE definira osnovne klase i tipove koji čine osnovu svih Java programa. Pored standardnog izdanja, kompanija Oracle koja kontroliše razvoj Jave, izdaje Java platforma, enterpise izdanje, za upotrebu pri razvoju računarskih programa za izvršavanje na serverima i Java platforma, mikro izdanje, za izvršavanje na mobilnim uređajima (poput telefona).

## Reference 
Kategorija:Programiranje
SEEMO

**SEEMO**, (***S**outh **E**ast **E**urope **M**edia **O**rganisation*) je medijska organizacija jugoistočne Evrope, osnovana 2000. godine u Zagrebu. Sjedište organizacije je u Beču. Generalni sekretar je Oliver Vujović.

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica
* SEEMO Magazin De Scripto 
* Balkan Point - SEEMO partner
* International Press Institute 
* South East Europe Media Forum
* SEEMO Austrija
* EU SEEMO
* SEEMO Srbija
* SEEMO Slovačka
* SEEMO Poljska
* SEEMO Crna gora
* SEEMO Slovenija
* SEEMO Grčka 
* SEEMO Češka Republika
* SEEMO Rumunija

Kategorija:Međunarodne organizacije
Java platforma, enterprise izdanje

'*Java platforma, enterprise (*enterprajz*) izdanje** () ili samo **Java EE*' je računarska platforma za programiranje aplikacija koje se izvršavaju na serverima i obično pokriva više fizičkih mašina. Aplikacije su modularne više-katne () arhitekture, koje se izvršavaju na aplikacionom serveru obično u okviru računarske mreže.

Java EE se oslanja na standardno izdanje Java platforme za podršku osnovnih klasa poput IO, skupova i nizova, te osnovnih tipova. Zato se Java SE mora instalirati uporedo da bi Java EE funkcionirala.

## Bilješke 
Kategorija:Programiranje
Bratoljub Klaić

**Bratoljub Klaić** (27. juli 1909 – 1983) bio je hrvatski lingvist i prevodilac.

## Biografija 
U Zagrebu je završio klasičnu gimnaziju te na Filozofskom fakultetu diplomirao historiju južnoslavenskih jezika i književnosti, češki i njemački jezik. Stručno se usavršavao u Poljskoj i Češkoj. Doktorirao je 1941. godine disertacijom *Bizovačko narječje*. Bio je profesor u gimnaziji u Vukovaru, Prijedoru, Osijeku i Zagrebu, te na Visokoj pedagoškoj školi u Zagrebu. Od 1950. godine profesor je hrvatskog jezika na Akademiji pozorišne i filmske umjetnosti. Kao član Državnoga ureda za jezik NDH Klaić je, uz saradnju ostalih članova, priredio pravopisni priručnik *Koriensko pisanje* (1942), a s Franjom Ciprom i opsežni *Hrvatski pravopis* (1944, pretisak 1992), oba izrađena na tvorbeno-morfološkim načelima prema tadašnjoj službenoj jezičnoj politici. Postao je poznat po *Rječniku stranih riječi*, koji je od 1951. do 2001. izišao u više izdanja. Prevodio je s klasičnih jezika (Eshil, Sofoklo, Euripid, Vergilije i dr.). Kao vrstan akcentolog objavljivao je radove iz hrvatske prozodije. U rukopisu mu je ostao ortoepski rječnik. Redigirao je i komentirao izdanja brojnih hrvatskih pisaca (npr., u ediciji *Pet vijekova hrvatske književnosti*) te jezično priredio mnoge teatarske i filmske izvedbe. Uvježbavao je dikciju s glumcima za predstave i bio glavnim tumačem nepoznatih riječi. Proučavao je poljsko-hrvatske kulturne veze i pisao o njima. Osim lingvistikom bavio se i teorijom književnosti (*Između jezikoslovlja i nauke o književnosti*, 1972). Bratoljub Klaić je u kroatistici i općenito u hrvatskoj kulturi ostavio trajan pisani i usmeni trag kao vrstan leksikograf i kao pravopisni i jezični normativist.

## Reference 
Kategorija:Hrvatski lingvisti
Kategorija:Hrvatski pisci
Kategorija:Biografije, Bizovac
Kategorija:Hrvatski prevodioci
Vuka (rijeka)

**Vuka** je rijeka u Slavoniji, istočna Hrvatska. Dugačka je 122&nbsp;km. Izvor joj je u jezeru Borovik pokraj Đakova, a u Vukovaru se ulijeva u Dunav.

## Također pogledajte 
* Spisak rijeka u Hrvatskoj

Kategorija:Rijeke u Hrvatskoj
Pirot

**Pirot** je gradsko naselje i i središte istoimenog grada u jugoistočnom dijelu Srbije, u blizini granice s Bugarskom. Grad Pirot obuhvata površinu od 1232&nbsp;km2, sa preko sedamdeset naselja, među kojima je i sâmo centralno naselje Pirot. Prema popisu iz 2002. godine u gradu Pirotu je živjelo 63.791 stanovnika. U samom naselju Pirot živi  41.315 stanovnika (popis 2002.).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Srbiji
Kategorija:Gradovi u Pirotskom okrugu
*
Kategorija:Gradovi Južne i istočne Srbije
Apatin

**Apatin** je grad i središte istoimene općine u Bačkoj, na zapadu Vojvodine, u sjeverozapadnom dijelu Srbije, u blizini granice s Hrvatskom. Prema posljednjem popisu iz 2002. godine u općini je živjelo 32.813 stanovnika, a u gradu 19.289. Grad je smješten na lijevoj obali rijeke Dunav.

## Naseljena mjesta 
Apatin, Kupusina, Prigrevica, Svilojevo i Sonta.

## Također pogledajte 
* Općine i naselja u Srbiji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica općine

Kategorija:Općine u Srbiji
*
Kategorija:Općine u Zapadnobačkom okrugu
Kategorija:Općine u Vojvodini
Kategorija:Naselja na Dunavu
Bačka Palanka

**Bačka Palanka** je središte istoimene općine u Bačkoj, na zapadu Vojvodine, u sjeverozapadnom dijelu Srbije, gotovo na samoj granici s Hrvatskom. Prema posljednjem popisu iz 2002. godine u općini je živjelo preko 60.000 stanovnika, a u samom gradu oko 35.000, od čega dobar dio stanovnika dolazi sa područja Bosanske krajine, te dijelova Hrvatske, a u posljednje vrijeme i sa Kosova. Periferni južni dijelovi grada udaljeni su od Dunava 500 m.
[desno|mini|300x300piksel|[Crkva Svetog Ivana Krstitelja, Bačka Palanka|Crkva Svetog Ivana Krstitelja]]

## Naseljena mjesta 
Bačka Palanka, Vizić, Gajdobra, Despotovo, Karađorđevo, Mladenovo, Neštin, Nova Gajdobra, Obrovac, Parage, Pivnice, Silbaš, Tovariševo i Čelarevo.

## Sport 
U općini se nalazi nogometni klub FK Bačka Bačka Palanka.

## Također pogledajte 
* Bačka

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Turistička organizacija opštine Bačka Palanka
* Poslovni imenik opštine Bačka Palanka 

Kategorija:Općine u Srbiji
*
Kategorija:Općine u Vojvodini
Kategorija:Općine u Južnobačkom okrugu
Kategorija:Naselja na Dunavu
Kikinda

mini|Kikinda
**Kikinda** je gradsko naselje  i sjedište istoimenog grada u Banatu, na sjeveroistoku Vojvodine, u Srbiji, u blizini granici s Rumunijom. Prema popisu iz 2002. godine u gradu je živjelo preko 67.002 stanovnika. Grad Kikinda nalazi se u sjevernom dijelu srpskog Banata, udaljen je od granice Srbije i Rumunije, 9 km od graničnog prijelaza kod Nakova. Kikinda je najveće gradsko naselje ovog dijela Banata i predstavlja ne samo gradski centar već i centar sjevernog Banata. U okviru Vojvodine ona zauzima periferijski položaj. Zahvaljujući dobro razvijenoj saobraćajnoj mreži općina je dosta dobro povezana sa svim ostalim dijelovima Banata i Vojvodine. Kikinda je nastala na mjestu preko koga su još tokom srednjeg vijeka vodili važni kopneni putevi. Od Kikinde se razilaze putevi, zrakasto, u pravcu Segedina, Čanada, Arada, Temišvara, Zrenjanina itd. Položaj Kikinde došao je do izražaja kada je u drugoj polovini 19. i početkom 20. stoljeća Kikinda dobila nekoliko željezničkih pruga.

## Naseljena mjesta 
Banatska Topola, Banatsko Veliko Selo, Bašaid, Iđoš, Kikinda, Mokrin, Nakovo, Novi Kozarci, Rusko Selo i Sajan.

U sjevernom dijelu Banata, u neposrednoj blizini granice Srbije i Rumunije, prostire se općina Kikinda, središte ekonomskog i društvenog života ovog dijela Vojvodine. 

## Historija 
Po arheološkim nalazima, na mjestu Kikinde bila su stara naselja, a 1423. godine, kao dobro Ugarskih kraljeva, spominje se mjesto Nađ Kekenj. U XVIII vijeku Kikinda je središte distrikta, a 1893. dobija status slobodnog kraljevskog grada. U narodnooslobodilačkom ratu, 1941. godine u ovom kraju organizuje se oružani otpor u kojem dejstvuju Kikindski, Mokrinski i Dragutinovački partizanski odredi.

## Geografija 
Teritorija kikindske općine ima izgled nepravilnog mnogougaonika. Prosječna širina zapad-istok je oko 25 km, a dužina sjever-jug je oko 35 km. Kikindska općina se graniči sa pet susednih općina i R Rumunijom. Na sjeveru i sjeverozapadu je granica sa Čokom, na jugozapadu je granica prema općini Novi Bečej, na jugu je granična linija sa općinama Zrenjanin i Žitište, na jugoistoku je Nova Crnja i na istoku i sjeveroistoku je granica prema R Rumuniji. Kikindska općina ima površinu 782 km2, na kom prostoru je po popisu 1991. živjelo 69.709 stanovnika raznih nacionalnosti: 74% Srba, 19% Mađara, a ostali su pripadnici drugih nacionalnosti.

## Također pogledajte 
* Općine i naselja u Srbiji

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20140726014300/http://www.kikinda.co.rs/

Kategorija:Gradovi u Srbiji
Kategorija:Gradovi u Vojvodini
Kategorija:Gradovi u Sjevernobanatskom okrugu
*
Vrbas (Srbija)

mini|desno|300px|Lokacija općine Vrbas na karti Srbije
right|thumb|250px
**Vrbas** (mađarski: Verbász, rusinski: Verbas, njemački: Werbass) je grad i središte istoimene općine u Bačkoj, u sjeverozapadnom dijelu Vojvodine, Srbija. Nalazi se na 45°34' sjeverne geografske širine i 19°38' južne geografske dužine. Obuhvata površinu od 376 km2 i ima oko 25.907 stanovnika u gradu, odnosno 45.852 u općini. 

## Naseljena mjesta 
Bačko Dobro Polje, Vrbas, Zmajevo, Kosančić, Kucura, Ravno Selo i Savino Selo.

## Također pogledajte 
* Općine i naselja u Srbiji
* Bačka

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Južnobačkom okrugu
*
Temerin

**Temerin** je gradić i središte istoimene općine u jugoistočnom dijelu Bačke, u samom centru Vojvodine, u Srbiji. Prema posljednjem popisu iz 2002. godine u općini je živjelo oko 28.000 stanovnika, a u samom gradu oko 19.000.

## Naseljena mjesta 
Bački Jarak, Sirig i Temerin.

## Također pogledajte 
* Općine i naselja u Srbiji

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Južnobačkom okrugu
*
Kategorija:Općine u Vojvodini
Bačka Topola

desno|mini|250x250piksel|Mapa općine Bačka Topola**Bačka Topola** je grad i središte istoimene općine u sjevernom dijelu Bačke, u Vojvodini, na sjeveru Srbije.
Na severu se graniči sa općinom Subotica, na sjeveroistoku sa općinom Senta, na istoku sa općinom Ada, na jugoistoku je općina Bečej, na jugu se nalazi općina Mali Iđoš, na jugozapadu je općina Kula, a na zapadu općina Sombor.

Naselja su izgrađena na plodnom černozemu lesne zaravni ispresjecane rječicama i dolinama sa umjereno-kontinentalnom klimom sjevernobačkog tipa. Kroz općinu prolazi željeznička pruga i autoput pravca Beograd-Subotica-Budimpešta, kao i sobraćajnice koje povezuju Sentu i Sombor, Bečej i Bajmok, Bačku Palanku i Horgoš.
Prema posljednjem popisu iz 2002. godine u općini je živjelo oko 38.245 stanovnika, a u gradu oko 16.600 ljudi. Nacionalna struktura stanovništva je sljedeća: Mađari – 59%, Srbi – 30%, Crnogorci – 1,4%, Rusini – 0,8%, Slovaci – 0,5%, ostali – 8,3%.

## Naseljena mjesta 
Bagremovo, Bajša, Bačka Topola, Bački Sokolac, Bogaraš, Gornja Rogatica, Gunaroš, Zobnatica, Kavilo, Karađorđevo, Krivaja, Mali Beograd, Mićunovo, Novo Orahovo, Njegoševo, Obornjača, Orešković, Panonija, Pačir, Pobeda, Svetićevo, Srednji Salaš i Stara Moravica.
mini|Jezero
mini|250x250piksel|Etnička karta općine Bačka Topola|lijevo

## Reference 
Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Bačka Topola
Kategorija:Općine u Sjevernobačkom okrugu
Kategorija:Općine u Vojvodini
Kula (Srbija)

**Kula** je grad i središte istoimene općine u središnjoj Bačkoj, u sjeverozapadnom dijelu Vojvodine, u Srbiji. Prema posljednjem popisu iz 2002. godine u gradu je živjelo oko 19.293 stanovnika.

## Naseljena mjesta 
Kruščić, Kula, Lipar, Nova Crvenka, Ruski Krstur, Sivac i Crvenka.

## Također pogledajte 
* Općine i naselja u Srbiji

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Zapadnobačkom okrugu
Kategorija:Općine u Vojvodini
*
Bačka

mini|desno|300px|Karta Bačke unutar Vojvodine
**Bačka** (srpski: Бачка, mađarski: Bácska, slovački: Báčka, rusinski: Бачка, njemački: Batschka) je historijsko-geografska mikroregija u jugoistočnoj Evropi, koja je upravno podijeljena između Srbije i Mađarske. Mađarski dio Bačke uključen je u mađarsku županiju Bač-Kiškun. Srbijanski dio Bačke nalazi se u Vojvodini, a administrativno se dijeli na tri okruga: Južnobački, Sjevernobački i Zapadnobački. Veći gradovi Bačke su: Novi Sad (215.659), Subotica (99.471), Sombor (50.950), Bačka Palanka (29.431), Vrbas (25.887), Bečej (25.703), Senta (20.363) i drugi. Prema posljednjem popisu stanovništva (2002.), u Bačkoj žive: Srbi (59%), Mađari (16%) i ostali.

## Također pogledajte 
* FK Bačka Bačka Palanka
* Vojvodina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Geografija Vojvodine
Ilok

mini|280px|Ilok, rimokatolička crkva "Sv. Ivan Kapistran"
**Ilok** je grad u Hrvatskoj, u Vukovarsko-srijemskoj županiji.

## Geografski položaj
Ilok je najistočnije naselje u Hrvatskoj, a nalazi se na sjevernim padinama Fruške gore u Zapadnom Srijemu. Koordinate najistočnije tačke Hrvatske su: .

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Vukovar.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Ilok je imao 6.767 stanovnika, od čega u samom Iloku 5.072.

### Grad Ilok 
**Napomena**: *Nastao iz stare općine Vukovar.*

### Ilok (naseljeno mjesto) 
### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Ilok je imalo 6.775 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Galerija 

File:Ilok Town hall.JPG|zgrada gradske uprave
File:Ilok s brijega 221208.jpg|pogled na Ilok sa brijega
File:Ilok-2.JPG|gradski detalj
File:Ilok.JPG|dvorac
File:Ilok Principovac.jpg|*Principovac*
File:Ilok-Festung-Apr09.JPG|tvrđava
File:Lucka uprava Ilok 221208.jpg|lučka uprava
File:Danube Ilok2-2009.JPG|obala Dunava
File:Ilok spomenici 1 221208.jpg|spomenik

## Geografske odrednice Hrvatske
## Također pogledajte
* Spisak gradova u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Vukovarsko-srijemskoj županiji
*
Kategorija:Naselja na Dunavu
Vinkovci

280px|mini|Vinkovci, rimokatolička crkva "Sv. Euzebije i Polion"
**Vinkovci** su grad u Hrvatskoj, u Vukovarsko-srijemskoj županiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Vinkovci.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Vinkovci je imao 35.312 stanovnika, od čega u samim Vinkovcima 32.029.

### Grad Vinkovci 
**Napomena**: *Nastao iz stare općine **Vinkovci**. U 1991. smanjen izdvajanjem dijela područja koji je pripojen općini Nuštar, za koju sadrži dio podataka do 1981.*

### Vinkovci (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1991. povećano pripajanjem dijela područja naselja Mirkovci. Do 1981. dio podataka sadržan je u naselju Mirkovci. Od 1857. do 1948. sadrži podatke za bivše naselje **Vinkovačko Novo Selo**.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Vinkovci je imalo 35.347 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Sport 
* HNK "Cibalia", nogometni klub

## Galerija 

Datoteka:Centar_Vinkovaca.jpg|centar
Datoteka:Винковци-Vinkovci 6.JPG|gradsko središte
Datoteka:Vinkovci-(20090523)-Crkva Silaska Sv. duha.jpg|Srpska pravoslavna crkva "Silazak Svetog Duha"
Datoteka:Винковци (библиотека)-Vinkovci (biblioteka) 10.JPG|Gradska biblioteka
Datoteka:Винковци-Vinkovci 1.JPG|Gradski detalj
Datoteka:Винковци-Vinkovci 2.JPG|Gradski detalj
Datoteka:Винковци-Vinkovci 3.JPG|Gradski detalj
Datoteka:Винковци-Vinkovci 4.JPG|Gradski detalj
Datoteka:Винковци-Vinkovci 7.JPG|Gradski detalj
Datoteka:Винковци-Vinkovci 8.JPG|Gradski detalj
Datoteka:Centar Vinkovaca-Bosut-Центар Винковаца-Босут.jpg|centar
Datoteka:Gradsko kazalište Vinkovci-Градско позориште Винковци.jpg|pozorište
Datoteka:Gymnasium Vinkovci.JPG|gimnazija
Datoteka:Muzička škola i srpska pravoslavna crkva u Vinkocima-Музичка школа и српска православна црква у Винковцима.jpg|muzička škola i pravoslavna crkva
Datoteka:Employment Service Vinkovci-Zavod za zapošljavanje Vinkovci-Завод за запошљавање Винковци.jpg|zavod za zapošljavanje
Datoteka:Vinkovci Zeljeznicka stanica.JPG|željeznička stanica
Datoteka:Autobusna stanica u Vinkovcima 01.jpg|autobuska stanica
Datoteka:Stadion Cibalije u Vinkovcima-Стадион Цибалије у Винковцима 2.jpg|stadion NK "Cibalija"
Datoteka:Bosut - panoramio (1).jpg|rijeka Bosut

## Također pogledajte
* Spisak gradova u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Vukovarsko-srijemskoj županiji
*
Bosut

[mini|250px|Bosut između [Rokovci|Rokovaca i Andrijaševaca]]
**Bosut** je rijeka u Slavoniji i Srijemu.

Nastaje od dva potoka između Štitara i Županje (uz Savu). Nema pravi izvor, a ide prema Gradištu, gdje prima vodu iz Berave, te sporo teče ka Cerni.

Priča se da su stari Rimljani znali reći da u svom carstvu imaju rijeku koja do podne teče na jednu stranu, a popodne na drugu, a misli se na Bosut, koji ponekad tako mirno teče da se i malim vjetrom voda pokrene u jednom ili drugom smjeru.

## Također pogledajte 
* Spisak rijeka u Hrvatskoj

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Hrvatskoj
.gy

**.gy** je najviši Internet domen za Gvajanu. Gvajanski univerzitet je zadužen za ovu domenu.
Trenutni status domene: domena je aktivna.
## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Gvajana
G
.hk

**.hk** je najviši Internet domen za Hong Kong. Korporacija za internet registraciju Hong Konga je zadužena za ovu domenu.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Hong Kong
H
Aleksander Fredro

mini|250px|desno|Aleksander Fredro

[mini|**Aleksander Fredro**, spomenik u [Breslau]]
**Aleksander Fredro** (Surochow, 20. juni 1793. - Lemberg, 15. juli 1876.), poljski dramski pisac.

Živio je pretežno u Lavovu. Napisao je oko 40 pozorišnih djela, u kojima obrađuje raznovrsne teme iz domaće sredine, stvarajući pri tom izvanredno karakterizirane likove. Stvara realistički scenski žanr, prožet vedrim humorom i neizvještačenom sentimentalnošću. Veselu igru "Gospođe i husari" komponirao je Ivan Zajc kao operu.

## Djela 
* "Djevojački zavjet"
* "Muž i žena"
* "Pismo"
* "Gospodin Jowialski"

## Reference 
Fredro, Aleksander
Kategorija:Rođeni 1793.
Kategorija:Umrli 1876.
Kategorija:Učesnici revolucije 1848. godine
Bolesław Prus

**Bolesław Prus**, fonetski: Boleslav Prus (Pravo ime: *Aleksander Głowacki*, fonetski: Aleksander Glovacki; Hrubieszów, 20. august 1847. – Varšava, 19. maj 1912.), poljski književnik

Bio je demokrat koji vjeruje u postupni preobražaj poljskog društva, altruist u čijem se djelu osjeća dobrodušan humor i suosjećanje sa slabima. Pisao je o borbi poljskih seljaka za zemlju, o emancipaciji žena, o potrebi realizma u kulturi i politici. Odnoseći se negativno prema autokratskom mentalitetu uvodio je u poljsku literaturu likove iz građanske trgovačke sredine, ljude iz naroda, seljake, gradsku sirotinju, pa je njegov opus značajno svjedočanstvo o poljskim prilikama njegova vremena.

Kategorija:Poljski pisci
Kategorija:Biografije, Hrubieszów
Kategorija:Rođeni 1847.
Kategorija:Umrli 1912.
Ignacy Krasicki

mini|**Ignacy Krasicki**
**Ignacy Błażej Franciszek Krasicki** (fonetski: Ignaci Blažej Francišek Krasicki, Dubiecko, 3. februar 1735. - Berlin, 14. mart 1801.), poljski književnik

Bio je biskup. Pod uticajem Rousseaua i Voltairea šibao je satirom poljske sabore, sudove, gizdeline. Roman "Dogodovštine Nikolaja Doswiadczynskoga" ubrzo je preveden na francuski i njemački. U šaljivom epu "Monachomachia" ruga se redovnicima, a u "Mišijadi" parodira junački ep. Najoštrija su mu djela protiv pijanstva i pomodarstva. Sastavio je 1781. prvu poljsku enciklopediju u dva sveska.

## Također pogledajte 
* Basna

Kategorija:Rođeni 1735.
Kategorija:Umrli 1801.
Kategorija:Poljski pisci
Kategorija:Prosvjetiteljstvo
Pedro Calderón de la Barca

**Pedro Calderón de la Barca** (17. januar 1600 – 25. maj 1681) bio je španski književnik.

U mladosti se odlučio za vojničku karijeru, a 1651. godine se zaredio i neko vrijeme živio na dvoru kao kraljev kapelan. Njegove komedije mogu se podijeliti na religiozne, filozofske i tragične, a najviše uspjeha postigao je "autos sacramentales", kratkim dramama u jednom činu, koje su se izvodile pod vedrim nebom, u kojima obrađuje motive iz Starog i Novog zavjeta. Njegova najpoznatija drama je *Život je san* ().

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.oxfordreference.com/search?q=Pedro+Calder%C3%B3n+de+la+Barca&searchBtn=Search&isQuickSearch=true

Kategorija:Španski pisci
Kategorija:Biografije, Madrid
Kategorija:Rođeni 1600.
Kategorija:Umrli 1681.
Malév Hungarian Airlines

**Malév Hungarian Airlines** (fonol:*Ma-lejv*), prijevod sa mađarskog: *Magyar Légiközlekedési Vállalat*, je bila glavna mađarska aviokompanija, koja je bankrotirala 2012. godine

## Historija 
Avionska kompanija je osnovana 29. marta 1946 god. kada je **Hungarian-Soviet Civil Air Transport Joint Stock Company** (*Magyar-Szovjet Légiforgalmi Rt.* tako zvani *Maszovlet*) osnovana. Prva flota je imala samo nekoliko aviona kao *Li-2*, ruske *DC-3* i *Po-2* "taxis".
mini|280p|Malév Boeing 737-700
25. novembra 1956 god., Mađarska je kupila rusku kompaniju *Maszovlet*, sa tim je osnovan Malév. Za samo nekoliko godina, kompanije je letila u međunarodne države. 1968 god., Malév je kupila nove Tupolev Tu-134 avione od Sovjetskog saveza. Nekoliko godine prije raspada SSSR-a,kompanija je kupila "zapadne" avione Boeing 737-200. Sada Malév ima naj modernije avione sa 17 Boeing 737-a.

Februara 2012. godine objavljeno je bankrotstvo ove kompanije. 3.februara 2012. god., Malév je zvanično ugašena.

## Nesreće 
* 30. septembra 1975. jedan Malév Tupolev Tu-154 avion koji je letio od Budimpešte do Bejruta je oboren kod Libanona.

## Flota 
### Današnja flota 
Flota *Malév*a je: (od jula 2011):
mini|280p|Malév Beoing 737-200

### Bivša flota 
* Boeing 767-300
* Boeing 737-200
* Boeing 737-300
mini|280p|Malév Boeing 737-700
* Boeing 737-400
* Boeing 737-500
* Ilyushin Il-14
* Ilyushin Il-18
* Ilyushin Il-62
* Lisunov Li-2
* Polikarpov Po-2
* Tupolev Tu-134
* Tupolev Tu-154
* Yakovlev Yak-40

## Vanjski linkovi 
* Malév Službena Web stranica 
* Malév flota 
* Malév slike 
* Malév Putničko Zadovoljstvo 

Kategorija:Avionske kompanije
Germania (aviokompanija)

**Germania** (*Germania Fluggesellschaft mbH*) jest njemačka aviokompanija sa sjedištem u Berlinu.

## Historija 
Germania je osnovana aprila 1978 god. kao *SAT* u Kölnu. prvi let je bio septembra 1978 godine. Naziv Germania je doblia juna 1986 godine. 1992 god., kompanija je odselila u Berlin.

## Destinacije 
Germania leti kao čarter kompanija od Berlina, Kölna, Düsseldorfa i nekoliko regionalni aerodroma do Kanarskih Otoka, Egipta, Izraela, Madeire, Mediterana, Sjeverne Afrike i Gruzije (od januara 2005 godine).

mini|280p|Germania Fokker-100 avion

## Flota 
Flota Germanije je 1 Boeing 737-300 avion (od novembra 2005 godine). Kompanija je imala 14 Boeing 737-300 and 14 Boeing 737-700 aviona. Trenutno sve ijedan avion, osim jednog, je prodan.

## Vanjski linkovi 
*Germania Express Službena Web stranica 
*Germania Flota  

Kategorija:Avijacija
Kategorija:Avionske kompanije
Turkish Airlines

mini|Turkish Airlines Building
**Turkish Airlines** () jest glavna turska aviokompanija sa sjedištem u Istanbulu. Glavno sjedište kompanije je na *Međunarodnom aerodromu Ataturk* u Istanbulu. Ostala sjedišta su na međunarodnim aerodromima *Esenboğa (ESB)* u Ankari i *Sabiha Gökçen (SAW)* u Istanbulu.

## Historija 
### Počeci 
Turkish Airlines je osnovan kao *Turska državna aviokompanija* (), kao odjel u Ministarstvu odbrane Republike Turske. Početna flota sastojala se iz dva aviona *Curtiss Kingbird*, dva aviona Junkers F 13 i jednog aviona Tupolev ANT-9.

### Poslijeratni period 
Nekoliko aviona (Douglas DC-3 i Douglas C-47) uvedeno je postepeno tokom 1945. godine. Aviokompanija je počekla međunarodne letove na relaciji Ankara - Istanbul - Atina 1947. godine.

Turska vlada je 1956. godine reorganizovala kompaniju preimenujući je u Turk Hava Yollari AO.

Zabilježeni su gubici 1987. i 1988. godine, zbog troškova za avione Airbus A310. Flota je imala i 11 Boeinga 727, te devet Douglasa DC-9. Decenija je završena sa 8500 zaposenih.

## Flota 
mini|250p|desno

## Također pogledajte 
* B&H Airlines

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20131205025529/http://www.turkishairlines.com/en-tr/travel-information/turkish-airlines-passenger-cargo-airbus-boeing-all-flight-fleet
* Turkish Airlines Službena Web stranica 
* Turkish Airlines Kargo 
* Turkish Airlines Flota 
* Turkish Airlines Slike  
* Turkish Airlines Putničko Zadovoljstvo 
* https://web.archive.org/web/20140701212240/http://www.turkishairlines.com/en-int/corporate/press-room/press-releases/press-release-detail/turkish-airlines-again-expands-its-network 

Kategorija:Avijacija
Kategorija:Avionske kompanije
Henryk Sienkiewicz

**Henryk Adam Aleksander Pius Sienkiewicz** (fonetski: Henrik Adam Aleksander Pjus Sjenkjevič, Wola Okrzejska, Poljska, 5. maj 1864. – Vevey, Švicarska, 15. novembar 1916.), poljski književnik

Studirao je filologiju u Varšavi, a s putovanja po Njemačkoj, Francuskoj i Engleskoj slao je poljskim novinama putopise pod pseudonimom *Litwos*. Proputovao je Ameriku, Evropu i Afriku.

Nakon povratka u Poljsku, posvetio se proučavanju historije, to je rezultiralo velikom trilogijom o Poljskoj sredinom 17. vijeka: *"Ognjem i mačem", "Potop" i "Gospodin Wolodyjowski".*

Za roman *"Quo vadis"* nagrađen je 1905. godine Nobelovom nagradom za književnost. Neizmjerno je bio popularan u Poljskoj. Godine 1900. je nacionalinim doprinosima skupljeno dovoljno sredstava da mu se kupi dvorac u kojemu su živjeli njegovi preci.

## Djela 
* "Ognjem i mačem" (*Ogniem i mieczem*, 1884.)
* "Potop" (*Potop*, 1886.)
* "Quo vadis" (*Quo Vadis*, 1896.)
* "Križari" (*Krzyżacy*, 1900.) 
* "Kroz pustinju i prašumu" (*W pustyni i w puszczy*, 1911.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Museum Oblegorek

Sienkiewicz, Henryk
Sienkiewicz, Henryk
Kategorija:Članovi SANU
Kategorija:Biografije, Wola Okrzejska
Kategorija:Rođeni 1864.
Kategorija:Umrli 1916.
Willibald Alexis

**Willibald Alexis** (*Georg Wilhelm Heinrich Häring*; Breslau, 29. juni 1798. - Arnstadt, 16. juni 1871.), njemački književnik

U prvim romanima svjesno se povodio za W. Scottom, a zatim u nizu od osam romana, u kojima se javlja i socijalno-kritička nota, oživljava brandenburško-prusku historiju od 14. vijeka do svog vremena. Pisao je novele, putopise, pozorišne komade i balade, ali je najpoznatiji kao autor historijskih romana.

## Djela 
* "Walladmor"
* "Hlače gospodina von Bredowa"
* "Mirovanje je prva građanska dužnost"

## Reference 
Kategorija:Njemački pisci
Kategorija:Biografije, Breslau
Kategorija:Rođeni 1798.
Kategorija:Umrli 1871.
Rize (pokrajina)

300p|mini|Lokacija pokrajine Rize

**Pokrajina Rize** (tur.: *Rire ili*) je pokrajina u sjeveroistočnoj Turskoj, na istoku crnomorske obale, između Trabzona i Artvina, dok je pokrajina Erzurum smještena na njenim južnim granicama. Njen glavni grad također nosi ime Rize. Pokrajina ima 320.000 stanovnika (podaci iz 2010.).

## Geografija 
Rize je smještena između planina Pontic i Crnog mora. Smatra se za "najvlažniji" dio Turske države, a poznata je i kao glavni region za proizvodnju čaja. Osim čaja jedna od glavnih poljoprivrednih kultura predstavlja i voće kivi. Pokrajina je uglavnom ruralnog pejzaža u kom se smjenjuju planinske doline i travnate visoravni.

### Planine 
Veće planine:
* Kaçkar (3.937&nbsp;m)
* Barut (3.251&nbsp;m)
* Ziglat (3.511&nbsp;m)
* Verçenik (3.711&nbsp;m)
* Hipot (3.560&nbsp;m)

### Rijeke 
Najveće rijeke
* Fındıklı Deresi
* Büyükdere
* Pazar Suyu
* Karadere
* İyidere

## Historija 
Prema Pliniju Starijem, od 670 godine p. n. e. nadalje, Aegeani, antička grčka zajednica, je uspostavila mrežu trgovačkih puteva duž obala Crnog mora, a jedna od njenih stanica je bila i Rize.
Tokom većeg dijela Srednjeg vijeka region je bio pod kontrolom Bizantije, i uglavnom naseljen Grcima. Nakon dugog odolijevanja 1470. godine je pao pod Otomansku vlast.

U Prvom svjetskom ratu su ga okupirale ruske snage (period 1916-1918. godine), da bi Brest-Litovskim sporazumom bio vraćen Turskoj. Od 1924. je sastavni dio Republike Turske kao jedna od njenih provincija.

## Distrikti 
Pokrajina je podijeljena u sljedećih 12 distrikta:
*Ardeşen
*Çamlıhemşin
*Çayeli
*Derepazarı
*Fındıklı
*Güneysu
*Hemşin
*İkizdere
*İyidere
*Kalkandere
*Pazar
***Rize**

## Reference 
Kategorija:Pokrajine u Turskoj
*
.in

**.in** je najviši Internet domen za Indiju. Nacionalni centar za softversku tehnologiju je zadužen za ovu domenu.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Indija
I
Walter Scott

**Walter Scott** (Edinburgh, 15. august 1771. - Abbotsford, 21. septembar 1832.), škotski pjesnik i romanopisac

Od djetinjstva je pokazivao interes za historiju, pjesništvo, neobična putovanja i fantastične pripovijesti. Sakupljao je škotske balade i 1802. javio se zbirkom *"Minstrelsko pjesništvo sa škotske granice"*. Na početku je pisao isključivo poeziju s temama iz srednjeg vijeka i škotske historije. Kao moralist nastoji da pobjeđuje dobro. Junaci njegovih romana su hrabri i velikodušni, a pravda na kraju nadjača nepravdu. U svojoj prozi daje dramatične zaplete, viteške običaje i snažne ličnosti, a karakteriziraju ga poznavanje škotske i engleske prošlosti, romantičarska raspoloženja.

## Djela 
* "Waverly" (1814.)
* "Crni patuljak" (The Black Dwarf, 1816.)
* "Rob Roy" (1817.)
* "Srce Midlothiana" (The Heart of Midlothian, 1818.)
* "Ivanhoe" (1820.)
* "Quentin Durward" (1823.)
* *Letters on Demonology and Witchcraft* (1831)

## Također pogledajte 
* Alessandro Manzoni
* Alexandre Dumas (otac)
* Karl May
* Jules Verne

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.poetryfoundation.org/poets/walter-scott
* https://www.historic-uk.com/HistoryUK/HistoryofScotland/Sir-Walter-Scott/ 

* 
* 
* 
* 
* Works by Walter Scott na The Online Books Page
* Sir Walter Scott and Hinx, his Cat
* The Edinburgh Sir Walter Scott Club 
* , biography by Richard H. Hutton, 1878 (from Project Gutenberg)
* 
* Walter Scott's profile and catalogue of his library at Abbotsford on LibraryThing.
* Guardian Books – Sir Walter Scott
* Portraits at the National Portrait Gallery
* Bust of Walter Scott by Sir Francis Leggatt Chantrey, 1828, white marble, Philadelphia Museum of Art, # 2002.222.1, Philadelphia (PA).
* 
* Scottish Freemasonry (The Grand Lodge of Scotland)
* Poems by Walter Scott at English Poetry
* Sir Walter Scott Collection at University College London

### Arhivski materijal 
* Walter Scott Digital Archive na University of Edinburgh.
* Millgate Union Catalogue of Walter Scott Correspondence 
* Correspondence of Sir Walter Scott, with related papers, ca. 1807–1929
* . General Collection, Beinecke Rare Book and Manuscript Library.
* Sir Walter Scott Collection u Harry Ransom Center

Kategorija:Škotski pisci
Kategorija:Pjesnici romantizma
Kategorija:Biografije, Edinburgh
Kategorija:Rođeni 1771.
Kategorija:Umrli 1832.
Wilhelm Busch

**Wilhelm Busch** (15. april 1832 –  9. januar 1908) bio je njemački slikar i književnik.

Studirao je mašinstvo u Hannoveru, a zatim slikarstvo u Düsseldorfu, Antwerpenu i Münchenu. Bio je inženjer, slikar i crtač karikatura po kojima je postao poznat širom svijeta, a značajan je i kao satirički pjesnik. Znao je spojiti sliku i riječ da se u što grotesknijoj svjetlosti pokaže suprotnost između privida i istine.

U smislu nazora na svijet pod snažnim je uticajem Schopenhauera, a oštrica njegove satire okrenuta je filistarskom mentalitetu i njegovim štitovima u obliku države, crkve, braka. Po svojoj neiscrpnoj duhovitosti i jednostavnosti najznačajniji je njemački humorist, a uz to je i pjesnik intimnih lirskih ugođaja i prozaik kozerskog tona.

## Djela 
* "Šale u slikama" 
* "Max i Moritz" (1865.) 
* "Pobožna Jelena" 
* "Gospodin i gospođa Knopp" 
* "Istina i obmana" 
* "Plisch i Plum"

## Galerija 

Datoteka:MaxMoritz.jpg|Max i Moritz
Datoteka:Fipps.jpg|*Fipps der Affe*
Datoteka:Knopp.jpg|Gospodin i gospođa Knopp
Datoteka:Huckebein.jpg|*Hans Huckebein, der Unglücksrabe*

## Reference 
Kategorija:Njemački slikari
Kategorija:Njemački pisci
Kategorija:Biografije, Wiedensahl
Kategorija:Rođeni 1832.
Kategorija:Umrli 1908.