Bosanskohercegovačka zaštićena područja prirode

Konvencija  o biološkoj raznolikosti počiva na  uvažavanju glavnih  naučnih  odrednica genetičkog i ekološkog diverziteta, uključujući i raznolikost krajolika (pejzaža). Drugim riječima, svaka bioraznolikost, uključujući i ovu u Bosni i Hercegovini u osnovi obuhvata raznolikost gena, vrsta, ekosistema i pejzaža (krajolika). Njen specijski diverzitet je obilježen najvišim stupnjem endemičnosti u Evropi. Osim specijske raznolikosti, opisan je i  izuzeno visok stupanj raznolikosti ekosistema i krajolika uopće, uključujući nebiološke prirodne resurse. Raznolikost biljnog, životinjskog i ostalog živog svijeta Bosne i Hercegovine je posljedica dugotrajne geobiološke evolucije u veoma specifičnim geohronološkim, geološkim i klimatskim prilikama.
Prema tim kriterijima u BiH se izdvajaju sljedeće regije:
*mediteranska,
*eurosibirsko-boreoamerička, i
*alpsko-visokonordijska.

Na području Bosne i Hercegovine  zabilježeni su i opisani  brojni  centri endemizma sa centrima  reliktnosti, odnosno očuvanim pribježištima (refugijima)  tercijarne flore i faune. Ako se pogleda u broj vrsta (S)  u odnosu na relativno malu  površinu Zemlje (A), odnos S/A  Bosnu i Hercegovinu svrstava  među najbogatije države Europe.

Čak 30% ukupne endemske flore Balkana  (1.800) vrsta se nalaze u BiH.

## Procjena  bioraznolikosti u  Bosni i Hercegovini  prema skupinama živog svijeta
## Diverzitet životinjskog svijeta Bosne i Hercegovine
## Diverzitet biljnog svjeta Bosne i Hercegovine
## Krajolici
Kao posljedica koegzistencije i visokog nivoa interakcija između biološke i geološke 
raznolikosti, na čitavom prostoru BiH je prisutan i visok stepen pejzažnih raznolikosti. Uvažavajući 
biogeografske i fizičko-geografske specifičnosti mogu se razlikovati sljedeći tipovi pejzaža:
*mediteranski,
*supramediteranski,
*mediteransko-planinski,
*ripanonski i
*planinski.

## Klasifikacija zaštićenih područja 
*strogi rezervat prirode: Ia
*posebni rezervat prirode: Ib
*nacionalni park: II, 
*spomenik prirode: III 
*područje za upravljanje staništem: IV
*zaštićeni pejzaž: V
*područje za upravljanje resursima: VI

## Zaštićena područja prirode u Bosni i Hercegovini
**Zaštićena područja prirode u Bosni i Hercegovini** su oni dijelovi državne teritorije koji su značajni po bioraznolikosti, relativnoj očuvanosti izvornog krajolika i/ili estetsko-turističkih potencijala. Izdvojena su  na osnovu kategorizacije Međunarodne unije za zaštitu prirode (IUCN) na čijim principima su bazirani entitetski. Ukupna povšina svih  kategorija zaštite iznosi 105.401,78 hektara. Neka područja su zaštićena na osnovu međunarodnih konvencija i regulativama čiji je Bosna i Hercegovina potpisnik. Prema tim kriterijima, u Bosni i Hercegovini je zaštićeno 41 područje − 29 u Republici Srpskoj, 12 u Federaciji BiH, dok u Brčko distriktu do sada nije stavljeno pod zaštitu nijedno područje. Osim toga, tri područja su zaštićena međunarodnom Ramsarskom konvencijom o vlažnim staništima. Zaštićena područija u BiH su registrovana i u Svjetskoj bazi podataka zaštićenih područja - (World Database on Protected Area - WDPA ).

## Zaštićena područja prirode u Bosni i Hercegovini po međunarodnim konvencijama i regulativama (Ramsarska i IBA područja)
## Zakonska regulativa
Nadležnost u oblasti zaštite prirode u Bosni i Hercegovini, kao i sve ostale,  regulirana je na entitetskoj razini, uključujući i  Brčko distrikt. Osnovni zakonski akti na kojima se zasniva zaštita prirode, među kojima su kategorije zaštićenih područja, postupak zaštite i  i ostale odrednice su Zakon o zaštiti prirode Federacije Bosne i Hercegovine  („Službene novine Federacije BiH“, broj 66/13) za Federaciju BiH, Zakon o zaštiti prirode Republike Srpske („Službeni glasnik RS“, broj 20/14) za Republiku Srpsku i Zakon o zaštiti prirode Brčko distrikta BiH („Službeni glasnik Brčko Distrikta BiH“, broj 24/04) za Brčko distrikt.  Smo jedan dio nadležnosti u ovoj  oblasti reguliran  je državnom legisdlativom, a  uključuje  realizaciju  međunarodnih obaveza Države, kao što su praćenje i koordiniranje  priprema za sklapanje  i izvedbu  međunarodnih sporazuma, koordinacija projekata u suradnji s međunarodnim organizacijama, programima i fondovima, koordinacija saradnje sa institucionalnim strukturama u BiH, entitetima i Distriktu Brčko. Nadležnosti  Države su pretežno  svedene na  dio resora  Ministarstva spoljnje trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine,  a manjim dijelom i  Ministarstve civilnih poslova, kao naprimjer  realizacija konvencija UNESCO-a.  Oblasti zaštite životnog okruženja za koje je potreban usaglašen pristup entiteta i distrikta  su u nadležnosti Međuentitetsko tijelo za zaštitu životne sredine. To, između ostalog,  uključuje  realizaciju međunarodnih sporazuma i programa, učešća u saradnji sa međunarodnim organizacijama, koordinaciju i donošenje zakonskih akata i sl. Kadrovsku strukturu  Međuentitetskom tijelu za zaštitu životne sredine formiraju nadležni entitetski organi.

Zaštićenim područjima i drugim zaštićenim prirodnim vrijednostima, upravljaju javna preduzeća i javne ustanove. Javna preduzeća za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima iz kategorija I. i II., iz člana 134. ovog Zakona, osnivaju Vlade Federacije BiH i RS, a za ostale kategorije od III -VI vlade kantona i općina.

### Zaštićena područja po IUCN i zakonima Bosne i Hercegovine 
## Također pogledajte
*Endem
*Endemizam
*Bosanskohercegovački endemi

## Reference
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Kategorija:Fauna Bosne i Hercegovine
Kategorija:Ugrožene vrste
Kategorija:Bosanskohercegovački endemi
Kategorija:Zaštićena područja u Bosni i Hercegovini