Sivi medvjed

**Sivi medvjed** ili **grizli** () je životinja iz porodice medvjeda, podvrsta mrkog medvjeda (), veoma velika i teška životinja.

## Etimologija 
Naziv "grizli" nastao je od engleske riječi "grizzled", što znači sijeda kosa, a odnosi se na njegove sivkaste dlake na krznu. Američki prirodnjak George Ord pogrešno je shvatio riječ kao "grisly", pa je u latinski naziv uvrstio riječ *horribilis*.

## Rasprostranjenost i stanište 
Sivi medvjed živi u Sjevernoj Americi i Evroaziji. Većina njih živi u sjeverozapadnom dijelu Sjeverne Amerike. Njena staništa su uglavnom planinska područja, jer je veliki dio ostalih staništa prepun ljudskih aktivnosti. Iako su njegova staništa puna drveća, odrasli grizli nije sposoban popeti se na njih.

## Izgled 
Većina ženki grizlija teži 130–200&nbsp;kg, dok je prosječna težina mužjaka 180–360&nbsp;kg. Jednom mužjaku je izmjereno 680 kilograma. Na jugu Sjeverne Amerike ovi medvjedi su mnogo lakši. Prosječna dužina tijela je 198&nbsp;cm, sa rasponom ramena od 102&nbsp;cm. Novorođeni mladunci teže manje od pola kilograma.

Iako njegova boja može biti zlatna ili gotovo crna, krzno grizlija je tipično smeđe sa bijelim ili sivkastim vrhovima. Tijelo mu je snažno, udovi dugi i mišićavi. Njegov rep je samo mali panj, dok mu je glava velika i okrugla. Kandže su smeđe boje i služe za iskopavanje hrane, a svaka od njih je duga oko 9&nbsp;cm.

## Ponašanje 
lijevo|mini| Grizli u Nacionalnom parku Yellowstone
Sivi medvjed je usamljena životinja, aktivna i danju i noću. Dok su visoke temperature, uglavnom spava, a najaktivniji je kada su temperature malo niže i u sumrak. Unatoč ogromnim dimenzijama, medvjed grizli može postići brzinu i do 60&nbsp;km/h na kratkim udaljenostima. Iako ovaj medvjed pripada redu zvijeri, i ima isti sistem kao i svi pripadnici tog reda, on je zvijer. Plini na velike sisare ako su dostupni, kao što su losovi, wapiti, ovce, američki bizoni, sobovi, pa čak i američki crni medvjed. Hrani se i ribom, kao što su losos, pastrmka i smuđ. Takođe zna da jede strvinu. Takođe ima dobro razvijeno čulo mirisa, bolje od lovačkog psa, i može detektovati hranu na velikim udaljenostima. Obično hoda na sve četiri noge, a kada želi nešto bolje da vidi, stane na zadnje noge. Miroljubiv je, pokušava da izbegne sukobe, ali je veoma temperamentan i lako i brzo se naljuti.

Hibernira tokom zime, a za to se priprema u kasno ljeto ili u jesen nakupljanjem masnog tkiva. Tokom priprema za hibernaciju dobija oko 1,5 kilograma dnevno. Veliki dio čine razne bobice, koje uključuju borovnicu, kupinu, brusnicu i druge. Insekti kao što su bubamare, mravi i pčele su lako dostupni i grizli ih jede dosta. Kada je hrane u izobilju, hrani se u grupama.

## Razmnožavanje 
mini|Majka sa mladunčadima
Grizli ima jednu od najnižih reproduktivnih stopa od svih kopnenih životinja u Sjevernoj Americi. Sezona parenja je u junu i julu. Međutim, jaje ostaje u maternici dugo vremena prije nego što se implantira u njenu sluznicu. Trudnoća traje 180-270 dana. Ovaj medvjed najčešće napada ljude ako ih nađe u blizini svog legla ili hrane. Zbog svoje velike snage, jedan ugriz medvjeda grizlija može uzrokovati ozbiljne ozljede ili čak smrt kod ljudi.

## Izvori 

## Literatura 
* Stephen Herrero: *Bären - Jäger und Gejagte in Americas Wildnis*, Müller Rüschlikon Verlag, Cham 1992, 
* Bernd Brunner: *Eine kurze Geschichte der Bären*. Claassen-Verlag, 2005, .
* Charlie Russel, Maureen Enns: *Die Seele des Bären.* *Unser Leben mit den Grizzlys von Kamtschatka*. Goldmann-Verlag, 2002, .

## Eksterne veze 
* Da li su grizli opasni? Arhivirana verzija originalne stranice od 16 avgust 2009 ( Wayback Machine 
* www.canadianrockies.net
* Yellowstone  Arhivirana verzija originalne stranice od 5 juna 2012 ( Wayback Machine )
* Indijanci medvjedi

Kategorija:Medvjedi