Školska biblioteka

]]

**Školska biblioteka** (ili školski medijski centar) je biblioteka unutar škole u kojoj učenici i osoblje javne ili privatne škole, a često i roditelji tih učenika, imaju pristup raznim resursima. Cilj školske biblioteke ili medijskog centra je osigurati da svi članovi školske zajednice imaju jednak pristup "knjigama i čitanju, informacijama i informatičkoj tehnologiji". Školska biblioteka ili medijski centar "koristi sve vrste medija... je automatizovana i koristi internet [kao i knjige] za prikupljanje informacija". Školske biblioteke se razlikuju od javnih biblioteka jer služe kao  učenicima orijentisane laboratorije koje podržavaju, proširuju i individualiziraju školski program... "školska biblioteka služi kao centar i koordinirajuća agencija za sav materijal koji se koristi u školi".

Istraživači su pokazali da školske biblioteke imaju pozitivan uticaj na postignuća učenika kroz više od 60 studija koje su sprovedene u 19 američkih država i jednoj kanadskoj provinciji. Glavni nalaz ovih studija bio je da su učenici koji imaju pristup medijskom programu školske biblioteke sa dobrom podrškom i sa kvalifikovanim specijalistom za medije školske biblioteke, postigli bolje rezultate na ocjenama čitanja bez obzira na njihov socio-ekonomski status. Osim toga, studija sprovedena u Ohiou otkrila je da 99,4% ispitanih učenika vjeruje da su im školski bibliotekari i medijski programi školskih biblioteka pomogli da uspiju u školi. Izvještaj u kojem se izvještavaju o sličnim zaključcima sastavila je Michele Lonsdale u Australiji 2003.

## Historija školskih biblioteka 
Bibliotečke usluge školama evoluirale su od kasnih 1800-ih od vagona javnih ili državnih biblioteka do zbirki neformalnih učionica do onoga što postoji danas. Kasniji dio 19. stoljeća označio je početak modernog američkog bibliotečkog pokreta stvaranjem Američke bibliotečke asocijacije (ALA) 1876. od strane grupe bibliotekara predvođenih Melvilom Deweyjem. U ovim početnim fazama razvoja, školske biblioteke su prvenstveno bile sastavljene od malih zbirki pri čemu je školski bibliotekar imao prvenstveno činovničku ulogu.

Dewey je napisao da je "široka koncepcija rada škola na kraju vijeka jednostavno ovo, naučiti djecu da razmišljaju tačno, sa snagom i brzinom. Ako u školi počnu, onda gdje stiču obrazovanje?"

Godina 1920. označila je prvi pokušaj bibliotečke i obrazovne zajednice da evaluiraju školske biblioteke objavljivanjem *Izvjesnog izvještaja*, koji je predstavljao prvo mjerilo za vrednovanje školskih biblioteka.

Do 1950-ih, 40% škola je ukazalo na prisustvo školskih zbirki. Oko 18% je izjavilo da ima centralizovane biblioteke. Gradske škole prijavile su 48%, a seoske škole 12%. Kao rezultat toga, šezdesete su bile jedan od najvećih perioda rasta i razvoja za školske biblioteke zbog povećanog priliva novca i podrške privatnog sektora i javnog finansiranja obrazovanja. Najzapaženiji u tom periodu bio je *Knapp školski projekat biblioteka* koji je uspostavio model medijskih centara školskih biblioteka širom SAD-a. Stotine novih školskih biblioteka su proširene i renovirane za to vrijeme.

U skorije vreme, školske biblioteke su definisane sa dva glavna dokumenta sa smernicama: Informaciona moć (1988) i Informaciona moć II (1998).

Godine 1999. Međunarodna federacija bibliotečkih udruženja i institucija (IFLA) objavila je globalno važan *UNESCO školski manifest biblioteke*, u kojem se kaže: "Školska biblioteka pruža informacije i ideje koje su ključne za uspješno funkcioniranje u današnjem društvu zasnovanom na informacijama i znanju. Škola biblioteka osposobljava učenike vještinama cjeloživotnog učenja i razvija maštu, omogućavajući im da žive kao odgovorni građani."

## Namjena školske biblioteke 
Školska biblioteka postoji da bi pružila niz mogućnosti učenja za velike i male grupe, kao i za pojedince sa fokusom na intelektualni sadržaj, informatičku pismenost i učenike. Pored posjeta učionicama sa nastavnicima-saradnicima, školska biblioteka služi i kao prostor za učenje učenika za samostalan rad, korištenje računara, pristup internetu, korištenje opreme i istraživačkog materijala; organizaciju posebnih događaja kao što su posjete autora i književni klubovi; kao i za podučavanje i testiranje.

Školske biblioteke funkcionišu kao centralna lokacija za sve dostupne informacije, a školski bibliotekar funkcioniše kao mapa resursa i materijala koji se nalaze u biblioteci.

Školska biblioteka funkcioniše kao prilika za nastavnike da rade sa bibliotekarima u podršci resursnom centru za učenike da mogu bezbjedno pristupati internetu kako za školski rad tako i za međusobnu interakciju. U svom članku "Tag! You're It!": Igrajući na digitalnom igralištu, De las Casas govori o tome kako se današnja omladina mnogo više osjeća s tehnologijom nego ikada prije, i vjeruje da se "moramo zalagati za propise i zakone koji podržavaju obrazovanje mladih, a ne jednostavno ograničiti njihov pristup internetu."

Program medijskog centra školske biblioteke je zajednički poduhvat u kojem stručnjaci za medije školske biblioteke, nastavnici i administratori rade zajedno kako bi pružili mogućnosti za društveni, kulturni i obrazovni razvoj učenika. Aktivnosti koje su dio medijskog programa školske biblioteke mogu se odvijati u medija centru školske biblioteke, laboratorijskoj učionici, preko škole, te putem internet resursa školske biblioteke.

## Zbirka školske biblioteke 
Školske biblioteke slične su javnim bibliotekama po tome što sadrže knjige, filmove, snimljeni zvuk, periodiku i digitalne medije. Ovi predmeti nisu samo za obrazovanje, uživanje i zabavu svih članova školske zajednice, već i za unaprjeđenje i proširenje školskog programa.

## Budžet 
Budžet je kritična komponenta izgradnje zbirke školske biblioteke. Važno je iskoristiti ta sredstva u najboljem interesu školske zajednice.

## Također pogledajte 
* Biblioteka
* Javna biblioteka

## Reference 
Kategorija:Vladine institucije
Kategorija:Vrste biblioteka
Kategorija:Akademske biblioteke