open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plivanje na Olimpijskim igrama 2008 – 400 m mješovito (muškarci)

Takmičenja u disciplini **400 m mješovito za muškarce** na Olimpijskim igrama 2008. održana su 9. i 10. augusta.

Amerikanac Michael Phelps srušio je svjetski rekord u odbrani zlatne medalje u ovoj disciplini i, što je važnije, osvojio prvu zlatnu medalju na ovim Igrama, sedmu u karijeri i devetu olimpijsku medalju ukupno. Očekivao je da će mu zemljak Ryan Lochte biti veliki izazov, ali Phelps se odvojio od ostalih u prsnoj dionici, a zatim povećao prednost u dionici slobodnim stilom, isplivavši vrijeme 4:03.84, više od sekunde brže od svjetskog rekorda, koji je postavio na američkim kvalifikacijama za Olimpijske igre. Mađar László Cseh na ovim je Igrama došao do svoje prve olimpijske srebrne medalje, postavivši pritom evropski rekord (4:06.16). Lochte je posustao pri kraju utrke, pa se morao zadovoljiti bronzanom medaljom (4:08.09).

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

Na ovim Igrama srušeni su sljedeći rekordi:

## Rezultati 
### Grupe 
### Finale 
## Reference 
400 m mješovito – muškarci
Kategorija:400 m mješovito (muškarci)
Time Out (drama)

***Time Out*** je drama bosanskohercegovačkog književnika Zlatka Topčića objavljena 2001. godine, koju je režirao britansko-američki pozorišni režiser James P. Mirrione (profesor na Univerzitetu u New Yorku, režiser u Hollywoodu i na Broadwayu). Drama je dvojezična, na bosanskom i engleskom jeziku.

Doživjela je praizvedbu na engleskom jeziku i u engleskoj produkciji u Velikoj Britaniji, gdje je imala turneju (Wakefield – Bretton Hall, Powerhouse 1; Leeds – West Yorkshire Playhouse, Royal Armouries Museum; London – Gate Theatre, Riverside Studios, 2002). Izvedena je i u Sjedinjenim Američkim Državama (New York –  Broadway), Austriji (Beč) i Poljskoj (Varšava). Prva je bosanskohercegovačka i regionalna drama izvedena u tim zemljama. Izazvala je veliku pažnju svjetskih medija poput BBC-a i CNN-a.

Dobila je Nagradu Ministarstva kulture i sporta 2000. godine.

## Radnja 
Na igralištu u Sarajevu u Bosni i Hercegovini, dva košarkaša vježbaju za Olimpijadu. Smatraju da su veliki talenti i sebe nazivaju Pippin i MJ. Međutim, likovi su vrlo različiti od velikih američkih košarkaša od kojih su posudili imena – izgubili su svoje noge u ratu i Olimpijada za koju se pripremaju je za osobe s invaliditetom.

Tokom preokreta pričaju o životu, kako to podnijeti sada – jedan smatra da bi bilo bolje da je mrtav, a drugi da je vrijednost čak i u ovom životu koji imaju. Progone ih uspomene. Drugi dio je u baru u Njemačkoj, nakon što su propustili najvažnije pucanje na olimpijadi za invalide. Oni su upoznali djevojku za zabavu koja je također iz Bosne i završavaju zajedno u sobi – u snu ili u smrti?

## Reference 
Kategorija:Knjige iz 2001.
Kategorija:Zlatko Topčić
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 200 m delfin (muškarci)

Takmičenja u disciplini **200 m delfin za muškarci** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 8. i 9. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
### Grupe 
### Polufinala 
#### Polufinale 1 
#### Polufinale 2 
### Finale 
## Reference 
200 m delfin - muškarci
Kategorija:200 m delfin (muškarci)
Potkoljenica

[right|thumb|400px|’’’Potkoljenice’’’[sisara imaju raszličite funkcije, ali homologni plan građe.]]

**Potkoljenica** je prednji dio udova: (ruku, nogu ili sličnih dodataka kod kopnenih životinja. Umjesto tih, za četveronošce upotrebljava se termin **prednje noge**. Podlaktica je, međutim, dio ruke između lakatnog zgloba i korijena šake.
Prednji udovu svih kičmenjaka Prednji su homologni, što znači da su svi evoluirali iz iste strukture. Naprimjer, peraja kornjače ili na delfina, ljudske ruke, prednje noge konja, i krila i šišmiša i ptica. Ipak, krila šišmiša su sastavljena uglavnom od tanke membranske kože podržane na pet prstiju, a krila ptica se sastoje uglavnom od perja podržanog na smanjenom broju prstiju; postoje samo daleke homologije između ptica i šišmiša, sa mnogo bližeim homologijama između bilo kojeg para vrsta ptica, ili bilo kojeg para vrsta šišmiša. Oni su8 su na kraju homologni, bez obzira na velike međusobne razlike.

## Potkoljenične kosti čovjeka
Osnovu potkoljenice čovjeka čine dvije kosti: cjevanica i lisna kost, te splet mišića i tetiva. Proreže se od koljenskog do gležanjskog zgloba.

## Potkoljenični mišići čovjeka
### Prednji dio
### Stražnji dio
#### Površinski dio
#### Duboki dio
### Bočni dio
**Fibulski mišići**:

## Također pogledajte
*Noga
*Stopalo

## Reference
## Dopunska literature
* 

## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Morfologija životinja
Graškolika kost

**Graškasta kost** ili **graškolika kost** (lat. *pisifomis* = graškolik, u obliku graška) je mala, dugmetasta kost u obliku graška koja se nalazi u zglobu korijena šake. Ona čini palčanu granicu tunela korijena šake.

## Struktura
Graškolika kost je mala kost koja se nalazi u proksimalnom redu korijrna (zgloba) šake (karpus). Nalazi se tamo gdje ulna pridružuje zglob tetive mišiča *musculus flexsor carpi ulnaris*.

Ova kost ima samo jednu stranu koja se ponaša kao zglob, artikulirajuči sa trouglastom kosti. To je u ravnini prednje na drugih kostiju korijena šake. Ima  sferoidan oblik.

Graškolika kost ima četiri površine:
# **Leđna površina** je glatka i ovalna, a zglobljava se sa trouglastom kosti korijena šake: ovaj aspekt pristupa je gornj, ali ne i donja granica kosti.
# **Dlanska površina** je zaobljena i gruba i daje vezu za poprečni karpusni ligament mišiča *musculus flexsor carpi ulnaris* i *musculus abductor digiti quinti*.
#**Bočna** i **medijala površina** su također grube, sprijeda konkavne, nakon čega su obično konvekskne.

## Funkcija
Za razliku od drugih kostiju korijena šake, graškolika nije uključena u pokrete zgloba šake. 

## Ostale životinje 
U odnosu na čovjekolike majmune, koji imaju izduženu, ljudi imaju kraću graškoliku kost. To je zbog gubitka jedinstvenog ploča rasta koja se obično nalaze u sisarskoj graškastoj kosti. To može biti zbog evolucijske koristi od toga da se ima kraća graškasta kost, što uključuje olakšavanje palčanog odmicanja ruke i sprečavanje hiperekstenzije zgloba, akcija koje poboljšavaju rukovanje oružjem.

## Dodatne slike

 Pisiform bone (left hand) - animation01.gif|Položaj graškaste kosti (crvena) 
 Pisiform bone (left hand) - animation02.gif|Graškasta kost lijeve šake (zatvorena)
 Pisiform bone (left hand) - animation03.gif|Graškasta kost (crvena) formira palčanu granicu tunela korijena šake: lijeva šaka
Pisiform bone.jpg|Graškasta kost

## Također pogledajte
* Kosti korijena šake
* Šaka
## Reference
## Vanjski linkovi
* Illustration at ntu.edu.tw

Kategorija:Skeletni sistem
Kategorija:Šaka
Kategorija:Nepravilne kosti
Kategorija:Korijen šake
Refugees (drama)

***Refugees*** je drama bosanskohercegovačkog književnika Zlatka Topčića iz 1999. godine. Drama je dvojezična, pisana na bosanskom i engleskom jeziku. Pozorišna predstava, u režiji Gradimira Gojera, premijerno je izvedena iste godine u Kamernom teatru 55.

U izdanju Intellect Ltd. (Ujedinjeno Kraljevstvo – Bristol, Sjedinjene Američke Države – Chicago) objavljena je knjiga *Refugee Performance* (2013) australskog profesora Michaela Balfoura, koja na više od 300 stranica s raznih aspekata tretira književno, a posebno dramsko stvaralaštvo čija je tema izbjeglištvo. Među osamnaest autora iz cijelog svijeta koji na svoj način umjetnički svjedoče o toj temi, nalazi se i Topčić, čija je drama *Refugees* jedina integralno objavljena u ovom izdanju.

## Radnja 
Galerijom likova dominira Almasa, čudna žena puna neslućenih vibracija i akcenata, čas diskretno nježna sa primjesama tople ljudske iskrenosti, čas duboko potištena gotovo ukočena pred zlom koje je prati.

## Likovi 
* Almasa

## Reference 
Kategorija:Knjige iz 1999.
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Zlatko Topčić
Plivanje na Olimpijskim igrama 2012 – 400 m mješovito (muškarci)

Takmičenja u disciplini **400 m mješovito za muškarce** na Olimpijskim igrama 2012. održana su 28. jula.

Veliki favorit, Amerikanac Ryan Lochte, odvojio se od konkurencije, uključujući dvostrukog uzastopnog olimpijskog pobjednika, Michaela Phelpsa, sa značajnom prednošću i došao do zlatne medalje. Snažno je finiširao i ostvario vrijeme 4:05.18, drugi rezultat svih vremena, sekundu i 34 stotinke iza Phelpsovog svjetskog rekorda iz 2008. U međuvremenu, Brazilac Thiago Pereira izborio se za srebrnu medalju isplivavši južnoamerički rekord (4:08.86), postavši tako prvi Brazilac koji je osvojio olimpijsku medalju u ovoj disciplini nakon Ricarda Prada 1984. Japanski tinejdžer Kosuke Hagino značajno je popravio azijski rekord, isplivavši 4:08.94 i ostavivši Phelpsa na 4. mjestu.

Prvi put nakon svog službenog debija 2000. Phelps je završio na 4. mjestu (4:09.28), ne uspjevši osvojiti svoju 17. olimpijsku medalju. Čak je umalo ostao i bez nastupa u finalu nakon što je u kvalifikacijama zauzeo 8. mjesto (4:13.33).

Južnoafrikanac Chad le Clos (4:12.42), Haginov zemljak Yuya Horihata (4:13.30), Australijanac Thomas Fraser-Holmes (4:13.49) i Italijan Luca Marin (4:14.89) upotpunili su ovo historijsko finale.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
### Grupe 
### Finale 
## Reference 
400 m mješovito – muškarci
Kategorija:400 m mješovito (muškarci)
Polumjesečasta kost

**Mjesečasta kost** – ili **polumjesečasta kost** – je kost korijena ljudske šake, koju odlikuju duboka konkavnost i srpaste konture. Nalazi se u centru proksimalnog reda kostiju korijena šake (karpus), koje leže između lakatne kosti i žbice i šake. Polumjesečasta karpusna kost se nalazi između bočnih čunaste i medijalne trouglaste kosti.

## Struktura
Polumjesečasta kost je u obliku polumeseca u korijenu šake. Nalazi se nalazi u proksimalnom redu karpusnih kostiju. Proksimalno se naslanja na žbicu. Bočno se zglobljava sa čunastom, medijalno sa trouglastom, a distalno sa glavičastom. Također se zglobljava i sa distalnom i medijalnpm površinom sa kukaste kosti. 
Polumjesečasta kost stabilizira medijalni ligament čunaste kosti i lateralni ligament trouglaste. Ligamenti između radijusa i kostiju korijena šake i stabilizirati položaj polumjesečaste, kao što to čini njegov položaj u polumjesečastoj jami žbice (radijusa)

### Kost
Proksimalna površina polumjesečaste kosti je glatka i konveksna, a zglobljava se sa radijusom. Bočna površina je ravna i uska, s srpastom površi za zglobljavanje sa čunastom kosti. Medijalna površina ima glatku i četverostranu površ za artikuliranje sa trouglastom kosti. Dlanska površina je gruba, kao što je i poleđinska površina, dok le leđna široka i zaobljena. Distalna površina kosti je duboka i konkavna.

### Prokrvljavanje
Polumjesečasta kost ima dotok krvi iz leđne i dlanske grane arterije šake.

### Varijacija
Polumjesečasta kost ima varijabilan oblik. Otprilike, njena jedna trećina nema medijalni aspekt, što znači da se ne zglobljava sa kukastom kosti. Osim toga, u oko 20% osoba, dotok krvi može nastati iz samih dlanskih sudova.

### Okoštavanje
Okoštavanja polumjesečaste kosti počinje između 18. mjeseca i 4. godine i 3 mjeseca.

## Funkcija
Funkcija kostiju korijena šake (karpusa) je kao jedinice za pružanje koštane nadgradnje za šaku.

## Klinički značaj 
thumb|Periferna dislokaciJa polumjesečaste kosti pod X-zracima
Od svih kostiju korijena šake, polumjersečasta se najčešće iščaši (dislocira).
*Kienbockova bolest

## Dodatne slike

 Lunate bone (left hand) - animation01.gif|Polumjesečasta kost lijeve šake (crvena) 
Lunate bone (left hand) - animation02.gif| Polumjesečasta kost lijeve šake (zatvorena)
Lunate bone.jpg| Polumjesečasta kost 
 Gray219 - Lunate bone.png|Kosti lijeve šake – dlanska površina 
 Gray220 - Lunate bone.png|Kosti lijeve šake – poleđinska površina 
 Ospoignet - Lunate bone.png|Poprečni presjek ručnog zgloba – palac je lijevo, a polumjesečasta kost je crvena 
LunatedislocationAP.jpg|Iščašena polumjesečasta kost 
LunatedislocationL.jpg|Dislocirana polumjesečasta kost
 Dissection of the human hand - 02.jpg|Zglob šake – duboka disekcija, zadnja površina
 Dissection of the human hand - 01.jpg| Zglob šake – duboka disekcija, zadnja površina 

## Također pogledajte 
*Šaka
*Kosti korijena šake

## Reference
link title==Vanjski linkovi==

Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Kosti šake
Kategorija:Anatomija gornjih ekstremiteta
Skokovi u vodu na Olimpijskim igrama 2016 – daska 3 m sinhronizirano (muškarci)

Takmičenje u disciplini **daska 3 m sinhronizirano za muškarce** na Olimpijskim igrama 2016. održano je 10. augusta.

## Format takmičenja 
Takmičenje je održano u jednoj fazi. Svaki par izveo je 6 skokova, a ocjenjivalo ih je 11 sudija – trojica sudija za svakog skakača (šest ukupno) i peterica sudija za sinhronizaciju. Za svakog skakača računao se samo srednji rezultat, a za sinhronizaciju tri srednja rezultata. Iz ovih 5 rezultata izvukao bi se prosjek, pomnožen s 3, i pomnožio sa stepenom težine skoka kako bi se dobio konačni rezultat. Rezultati svih 6 skokova sabrani su za konačni rezultat.

## Rezultati 
## Reference 
Daska 3 m sinhronizirano - muškarci
Kategorija:Skokovi u vodu na Olimpijskim igrama – daska (muškarci)
Dicioni

**Dicioni** su  bili ilirsko pleme, koje je naseljavalo područja od Krke i Zrmanje (na zapadu) pa do današnjeg grahovskog i glamoćkopoljskog i livanjskopoljskog kraja, uključujući i planinu koja se danas zove Ilica. Kroz to područje je prolazila značajna komunikacija na pravcu jugozapad – sjeveroistok, iz doline Krke u riječne doline sliva  Une. Izgleda da su Rimljani glavne veze sa unutrašnjosti ovog dijela Balkana imali preko klanca Grab (*Rastello di Grab*), na relativno niskom prijevoju unutrašnjih Dinarida (n/v 813 m). Južni susjedu sui m bili Delmati, a sjeverni   (vjerovatno) Sardeati,  na istoku Mezeji (sa kojima su dijelili dio teritorije u  porječju Sane), a na zapadu Liburni.

Kao i Mezeji, Dicioni se  prvi put spominju u spisima Strabona, koji ih smatra Panoncima. Može se reći da su, za ondašnje prilike, bili veliki narod, sa  239 dekurija, što se procjenjuje kao ekvivalent za  60.000 (po nekima, 47.800)  stanovnika.

Prema nekima,  na ovom prostoru je bila granica Panonije i Dalmacije, što bi u prostorno-geografskom smislu moglo odgovarati i današnjem geografskim odnosima na terenu.

  
Od poznatim ličnosti koje bi se  mogle povezati sa tim područjen je prije svih sveti Jeronim (*Eusebius Sophronius Hieronymus*, Εὐσέβιος Σωφρόνιος Ἱερώνυμος) za kojeg postoji podatak  da je rođen u Stridonu (Strido Dalmatiae). Međutim to nije u  pouzdano dokazano, pa je moguće da  Stridon I nije bio području koje su naseljavali Dicioni. Prema Bojanovskom, moguće je da e  na njihovom ili mezejskom teritoriju nalazilo naselje *Arduba*, a Mesihović smatra da se tu nalazila naseobina  naselje *Seretion*.

Prema Wilkesu, tipska panonska naselja bile su (polu)utvrde na brdu, ograđena kamenim zidom i drvenom palisadom. Kao primjer pominje Pod, pored Bugojna, gdje, između ostalog, locira i Deure. Njihova zavičajna  visoravan je bila najprije nastanjena tokom bronzanog doba, ali je zatim bila napuštena oko četiri stoljeća , sve do ranog željeznog doba (oko 700.  godine p. n. e.).  Visoravanska naseobina (prema nekima, površine 150x100 m)  bila je ograđena zemljanim zidom, koji je mogao imati drveni skelet ili  pridodna kamena prepreka (u drugoj polovini 4. stoljeća).  Stalnu naseljenost  potvrđuje najmanje 16, koji potiču do kraja prvog milenija p. n. e. U unutrašnjosti naselja su se ukršlane su se dvije glavne unutrašnje  komunikacije (ulice) pod pravim uglom. Iskopavanja na sjeverozapadnim i jugoistočnim četvrtima otkrila su pravilan raspored pravougaonih kuća u mreži   ulica.  Dokazano je da je svaka kuća imala  do tri ognjišta i nekoliko peći ili topionica. Velike količine željezne troske,  bronzanog i željeznog otpada, zajedno s kalupima od ilovače i lončićima za topljenje  metala , ukazuju na  proizvodnju oružja,  predmeta za svakodnevnu upotrebu, posuđa i nakita od bronze i željeza, kao i alat za izradu odjeće.

## Također pogledajte
*Iliri
*Japodi
*Dalmati
*Mezeji

## Reference
## Vanjski linkovi
.

Kategorija:Ilirska plemena
Kategorija:Bosna i Hercegovina u vrijeme Ilira
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 4 × 200 m slobodno (žene)

Takmičenja u disciplini **4 × 200 m slobodno za žene** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 10. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
### Grupe 
### Finale 
## Reference 
4 × 200 m slobodno – žene
Kategorija:4 × 200 m slobodno (žene)
Poltavska oblast

**Poltavska oblast** (uk. *Полтавська область*) je oblast u Ukrajini, a prema popisu iz 2001. godine tu je živjelo 1.630.100 stanovnika. Administrativno središte oblasti je grad Poltava. Oblast je uspostavljena 22. septembra 1937.

## Geografija 
Poltavska oblast se nalazi u središnjoj Ukrajini sa zemljišnom površinom od 28. 748&nbsp;km2.
Nalazi se na lijevoj obali rijeke Dnjepar i bila je dio kozačkog hetmanata.
Dijeli granicu sa nekoliko drugih područja, i to: Černigivskom oblašću, Sumskom oblašću, Dnjipropetrovskom oblašću, Čerkaškom oblašću, Kirovogradskom oblašću, Harkivskom oblašću i Kijevskom oblašću. 
## Stanovništvo 
Ukrajinci su najbrojniji narod u Poltavskoj oblasti i ima ih 1.481.100, što je 91,4% od ukupnog stanovništva te oblasti.

Ukrajinskim jezikom kao maternjim govori 90% stanovništva što je za 4,1% više nego prema popisu iz 1989. godine, dok ruskim jezikom kao maternjim govori 4,1 % stanovništva.

## Privreda 
Poltavska oblast je središte industrije za preradu nafte i transport prirodnog plina, s mnogobrojnim naftnim bušotinama i cjevovodima koji se ovdje nalaze. Tu je i velika rafinerija nafte u gradu Kremenčuk kao i važni prerađivački kapaciteti željezne rude. U ovoj oblasti se nalazi 374 velikih industrijskih organizacija i 618 manjih industrijskih organizacija.
Poltavska oblast pruža pogodne uslove za poljoprivredu i stočarstvo, a najviše se uzgajaju šećerna trska, suncokret i krompir. Početkom 1999. godine bilo je registrovano 1311 poljoprivrednih dobara u ovoj blasti.

## Administrativna podjela 
Poltavska oblast je podijeljena na 4 okruga, 5 gradova, 21 manjih gradova i 1.862 sela.
Lokalna oblasna administracija je pod kontrolom *Poltavske oblasne rade*. Guverner oblasti je glasnogovornik *Poltavske oblasne rade* kojeg imenuje predsjednik Ukrajine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

Kategorija:Oblasti u Ukrajini
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1937.
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 100 m slobodno (muškarci)

Takmičenja u disciplini **100 m slobodno za muškarce** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 9. i 10. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
### Grupe 
### Polufinala 
#### Polufinale 1 
#### Polufinale 2 
### Finale 
## Reference 
100 m slobodno - muškarci
Kategorija:100 m slobodno (muškarci)
Rivanjska oblast

**Rivanjska oblast** (uk. *Рівненська область*) je oblast u Ukrajini. Prema popisu iz 2001. u ovoj oblasti je živjelo 1.173.300 stanovnika. Administrativno središte oblasti je grad Rivne, a oblast je uspostavljena 4. decembra 1939. godine.

## Geografija 
thumb|200px|lijevo|Geografska karta Rivanjske oblasti.
Rivanjska oblast se prostire na površini od 20. 047&nbsp;km2, što je po veličini svrstava u red prosječnih oblasti u Ukrajini.
Baš kao i mnoge druge ukrajinske oblasti, ovo područje je dobilo ime po svom glavnom gradu.
 
Na sjeveru se graniči sa Bjelorusijom,  na zapadu sa Volinjskom oblašću, na istoku se graniči sa Žitomirskom oblašću, na zapadu sa Volinjskom oblašću i na jugu sa Hmeljničkom, Lavovskom i Ternopiljskom oblašću.
Dužina ove oblasti od sjevera do juga iznosi 215&nbsp;km, a 186&nbsp;km od zapada prema istoku.
 
## Stanovništvo 
Rivanjska oblast je dom za više od 1. 173. 000 ljudi, sa jednom od najvećih stopa prirasta stanovništva, što čini gustoću naseljenosti  ovog regiona dosta većom u odnosu na druge regije. Dvije trećine stanovništva živi u ruralnim područjima, a veliki postotak živi u administrativnom središtu ove regije, gradu Rivne.
Ukrajinci čine ogromnu većinu stanovništva u ovom području sa 95%, a ostatak otpada na Ruse i ostale etničke manjine.

## Administrativna podjela 
Rivanjska oblast je podijeljena na 4 okruga: 4 gradske opštine (Dubno, Varaš, Ostrog i Rivne), 7 manjih gradova i 1000 sela.

## Poznate ličnosti 
* Leonid Kravčuk, prvi predsjednik nezavisne Ukrajine u periodu od 1991. - 1994. godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

Kategorija:Oblasti u Ukrajini
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1939.
Černjihivska oblast

**Černjihivska oblast** () jest oblast u Ukrajini. Prema popisu stanovnika iz 2001, u njoj je živjelo 1.245.300 stanovnika. Administrativno središte je Černjihiv, a uspostavljena je 4. decembra 1939.

## Geografija 
thumb|lijevo|200px|Karta Černjihivske oblasti
Smještena je u sjeveroistočnom dijelu Ukrajine, blizu granice s Bjelorusijom i Rusijom.  
Graniči s Kijevskim rezervoarom rijeke Dnjepar i Kijevskom oblašću na zapadu, Sumskom oblašću na istoku i Poltavskom na jugu. Na sjevernoj granici je dio granice Ukrajine prislonjene na Gomeljsku oblast u Bjelorusiji na sjeverozapadu i rusku Brjansku oblast na sjeveroistoku.

Prepolovljena je na sjeverni i južni dio rijekom Desnom, koja se ulijeva u Dnjepar sjeverno od gradskog graničnog područja Kijeva. Oblast se prostire na 31.865&nbsp;km2.
Visinski raspored zemljišta kreće se padinom od 220 metara do 120 metara, uključujući i močvarne nizine oko toka Dnjepra. Grad Černjihiv također leži u slivu Desne, koja ima mnoge pritoke, kao što su Oster i Snov.

U ovoj sjevernoj ukrajinskoj regiji ima mnogo pošumljenih površina. Petina oblasti sastoji se od šuma, u kojima se uglavnom mogu naći hrast, joha, bor i breza.

## Historija 
Oblast je nastala 15. oktobra 1932. kao dio Ukrajinske Sovjetske Socijalističke Republike.

Glavni grad Černjihiv, prema arheološkim istraživanjima, bio je naseljen prije više od 2000 godina. 
Ova oblast bila je važno historijsko područje još iz vremena Kijevske Rusije, kada su često bili spominjani gradovi Černigiv i Novhorod-Siverski. Smještena je u historijskom području Polesja (ukrajinski: Полісся).. Od 2020. oblast ima pet okruga (rejona).

## Klima 
Klima je umjereno kontinentalna, poput mnogih drugih područja u Ukrajini. Sezonske temperature kreću se od visokih 32&nbsp;°C do 21&nbsp;°C ljeti i od -12&nbsp;°C do 7&nbsp;°C zimi, a padne u prosjeku od 500 do 600&nbsp;mm kiše godišnje.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 
* http://www.ukrainetravel.co/chernihiv-oblast 


Kategorija:Oblasti u Ukrajini
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1939.
Nosna kost

**Nosne kosti** su dvije male duguljaste kosti, različite veličine i oblika u različitih osoba. Nalaze se jedna uz drugu na sredini i gornjem dijelu lica i formiraju spoj – "most" nosa.
Svaa ima po dvije površine i četiri ruba.

## Struktura
### Površine
**Vanjska površina** je konkavnokonveksna odozgo nadolje, konveksna od jedne do druge strane. Obložena je mišićima *musculus procerus* i *musculus nasalis*, oko centra šupljia preko otvora za prolaz male vene.

**Unutrašnja površina** je udubljena od jedne do druge strane I odozgo prema dolje popriječena žlijebom za prolaz ogranka nosnocilijarnog živca.

### Zglobljavanja 
Nosna kost se zglobljava sa četiri kosti glave: čeona i sisasta, te dvije kosti lica, suprotno nosnim i gornjeviličnoj.

## Ostale životinje
U primitivnih košljoriba i tetrapoda, nosne kosti su najistaknitije iz prednje seta od četiri uparene kosti, koje formiranje krov lobanje, prateći u nizu: od čeone, tjemenska i posttjemenske kosti. Njihov oblik i današnjih vrsta je vrlo varijabilan, ovisno o obliku glave, ali uglavnom formiraju krov njuške ili kljuna, pružajući se od nozdrva do pozicije kraće od orbita. U većini životinja, stoga su uglavnom srazmjerno veće nego kod ljudi ili velikih majmuna, zbog skraćenog lica potonjih. Kornjačama, što je neobično, nedostaju nosne kosti, ali imaju pretčeonu kost koja se proteže sve do nozdrva.

## Dodatne slike

Medical X-Ray imaging NJR06 Nevit nasal bone fracture.jpg|Snimak nosne frakture ( X-zracima)
Nasal bone.jpg|Nosna kost
Orbital bones.png|Orbitne kosti
Gray153.png|Bočni zid nosne šupljine, sa položejem sitaste kosti
Gray154.png|Zglobljavanje nosne I suzne kosti sa gornjom vilicom
Gray155.png|Desna nosna kost, vanjska površina
Gray156.png| Desna nosna kost, unutrašnja površina.
Gray164.png|Zatvoraranje strana lobanje
Gray188.png|Postranični izgled lobanje
Gray190.png|Čeona strana lobanje
Gray191.png|Horizontalni presjek nosne orbitne šupljine
Gray192.png|Medijalni zid lijeve orbite
Gray194.png|Sagitalni presjek lobanje
Gray196.png|Korijen, pod I bočni zid lijeve nosne šupljine
Maxilla.jpg|Nosna kost
Lacrimal and nasal bones.jpg|Suzna i nosna kost 
Orbital cavity.jpg| Nosna kost 
Slide8llll.JPG| Nosna kost
Slide2nnnn.JPG| Nosna kost

## Također pogledajte
*Rilo
*Lice
*Nos

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Kosti glave i vrata
Kategorija:Crte lica
Kategorija:Nos
Kategorija:Otorinolaringologija
Vinička oblast

**Vinička Oblast** (uk. *Вінницька область*) oblast je u Ukrajini. Prema popisu iz 2001. u ovoj oblasti je živjelo 1.772.400 stanovnika. Administrativno središte oblasti je grad Vinica, a oblast je uspostavljena 27. februara 1932.

## Geografija 
thumb|200px|lijevo|Geografska karta Viničke Oblasti.
Vinička Oblast se nalazi zapadno od desne obale rijeke Dnjepar koja Ukrajinu približno dijeli na dva dijela. Graniči se sa sedam ukrajinskih administrativnih područja: na sjeveru je Žitomirska Oblast, na istoku je Kijevska Oblast, Kirovogradska Oblast i Čerkaška Oblast, na jugu je Odeška Oblast i na zapadu su Hmeljnička Oblast i Černivačka Oblast. Na jugozapadu ove oblasti duž rijeke Dnjestar nalazi se dio državne granice sa Moldavijom dužine 202&nbsp;km. Vinička Oblast se prostire na ukupnoj površini 26.513&nbsp;km2 (4,5%) te je 12 oblast po veličini u Ukrajini, a prema broju stanovnika nalazi se na 11 mjestu. Većina stanovnika 953.500 (54%) živi u ruralnim područjima, dok je 818.900 (46%) stanovnika živi u urbanim područjima.

## Administrativna podjela 
Administrativno područje podijeljeno je na 6 okruga (rajona), oblasno središte Vinica je podijeljeno na tri gradska područja. Oblast ima 17 gradova, 30 manjih gradova i 1.467 sela.

## Znamenitosti 
thumb|lijevo|200px|Manastir sv. Pokrovski
thumb|desno|200px|Katolička katedrala sv. Ana
Stari historijski dvorci koji svake godine privlače veliki broj domaćih posjetilaca i stranih turista u Viničku Oblast nalaze se najvećim dijelom u gradu Bar. Grad je bio mala trgovačka luka na rijeci Riv od 13. - 15. vijeka u okviru Podoljske Kneževine. 
Najpoznatije historijske građevine u gradu su:
* Sv. Pokrovska pravoslavna crkva
* Sv. Ana katolička katedrala;
* Sv. Pokrovski manastir
* Stara gradska tvrđava.

Grad Bar je popularno turističko odredište jer je tamo bio rođen matematičar Viktor Bunjakovski.

Sljedeće lokacije su bile nominirane za Sedam čuda Ukrajine:
* Vila Mikole Pyrogova
* Nemyriv skitsko naselje
* Drevni slavenski pećinski hram (Buši reljef)

Podoljska tradicija narodnog ikonografskog slikarstva poznata je u Ukrajini, a izražena je kroz duge kućne ikonostase obojene na platnu s kraja 19. do početka 20. vijeka. Crvene, zelene i žute boje preovladavaju, lica prikazanih svetaca su malo izdužena, a njihove oči su bademaste. Na ovim ikonostasima obojeni su najviše obožavani porodični sveci. Zbirke podiljskih narodnih ikonostasa poseduju *Muzej umjetnosti* u Vinici i *Muzej ukrajinskih kućnih ikona* u dvorcu Radomisl.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

Kategorija:Oblasti u Ukrajini
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1932.
Salma Hayek

**Salma Hayek** (2. septembar 1966; Coatzacoalcos, Veracruz) meksičko-američka je glumica, producent i bivši model.
Karijeru je započela u Meksiku, ulogom u telenoveli *Teresa* dok je za ulogu u filmu *El Callejón de los Milagros* nominirana za nagradu *Ariel* meksičke filmske akademije. 
1991. godine, Hayek se seli u Hollywood i ostvaruje uloge u filmovima *Desperado* (1995), *Dogma* (1999) i *Wild Wild West* (1999).

## Rani period 
Rođena je septembra 1966. godine u meksičkom lučkom gradu Coatzacoalcos. Njena majka, Diana Jiménez Medina, je operska pjevačica a otac Sami Hayek, je izvršni direktor i vlasnik firme za proizvodnju industrijske opreme.
Otac joj je libanskog porijekla i emigrirao je iz grada Baabdat dok je majka meksičko-španskog porijekla.

U školskom uzrastu dijagnosticirana joj je disleksija.  She attended university in Mexico City, where she studied International Relations at the Universidad Iberoamericana.

9. marta 2007. godine. Hayek je potvrdila svoju vezu i trudnoću sa francuskim milijarderom i izvršnim direktorom *Keringa*, François-Henri Pinaultom. Rodila mu je kćer, Valentinu Paloma Pinault septembra 2007. godine a u braku su od 2009. godine.

## Reference 
{{Normativna kontrola]]

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Veracruz
Kategorija:Američke glumice
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Meksika
Mačevanje

[mini|Škola mačevanja na [Leiden University|Leiden Univerzitetu, Holandija 1610.]]**Mačevanje**, također nazvano **olimpijsko mačevanje**, jeste sport u kojem se dvoje takmičara bori uz korištenje mačeva, Rapier-ovog stila dobivajući poene tako što dotaknu svog oponenta. Zasnovan na tradicionalnoj vještini izrade mačeva, moderni sport se pojavio na kraju 19-tog vijeka, sa italijanskom školom koja je modificirala historijsku evropsku borilačku vještinu klasičnog mačevanja, i francusku školu kasnijim poboljšanjem italijanskog sistema. Postoje tri forme modernog mačevanja, a svaka koristi drugačiji stil oružja i drugačija pravila, i samim tim je sport podijeljen na tri takmičarske scene: floret, mač i sablja. Većina takmičara u mačevanju odabere specijalizaciju za samo jedno oružje.

### Vladajuće tijelo 
Mačevanjem upravlja Fédération Internationale d'Escrime (FIE). Danas, njegovo sjedište je u gradu Lausanne, Švicarska. FIE je sastavljena od 145 državnih saveza, i svaki je prepoznat od strane Olimpijskog komiteta vlastite zemlje kao jedini reprezent olimpijskog mačevanja u toj zemlji.
## Bilješke 
## Vanjski linkovi 
* FIE Statutes
*  na DMOZ
* Fencing FAQ sa rec.sport.fencing
* Linkovi za videa sa osnovnim mačevalačkim pokrtetima sa MIT OpenCourseWare predavanja iz proljeća 2007.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Borilački sportovi
Košarka na Olimpijskim igrama 2016 – muškarci

Muški košarkaški turnir na Olimpijskim igrama 2016. u Rio de Janeiru je počeo 6. augusta i završio je 21. augusta.

Finale ovog turinra je bio posljednji događaj na Olimpijskim igrama 2016. prije ceremonije zatvaranja.

Sjedinjene Američke Države su osvojile svoju petnaestu zlatnu medalju nakon pobjede nad Srbijom rezultatom 96-66 u finalnoj utakmici, što predstavlja pobjedu u finalima sa najvećom razlikom od Olimpijskih igara 1992. Španija je osvojila bronzanu medalju nakon pobjede 89-88 nad Australijom.

## Raspored takmičenja
## Kvalifikacije
## Sastavi
Svaki Nacionalni Olimpijski Komitet (NOK) je ograničen na jednu ekipu po turniru. Svaka ekipa ima sastav od 12 igrača, od kojih jedan može biti naturalizovani igrač.

## Sudije
Sljedeće sudije su izabrane za turnir.

* Carlos Júlio
* Leandro Lezcano
* Scott Beker
* Vaughan Mayberry
* Guilherme Locatelli
* Cristiano Maranho
* Karen Lasuik
* Stephen Seibel
* Duan Zhu
* Sreten Radović
* Natalia Cuello
* Eddie Viator
* Robert Lottermoser
* Anne Panther
* Christos Christodoulou
* Nadege Zouzou
* Hwang In-tae
* Oļegs Latiševs
* José Reyes
* Chahinaz Boussetta
* Ahmed Al-Bulushi
* Ferdinand Pascual
* Piotr Pastusiak
* Roberto Vázquez
* Ilija Belošević
* Damir Javor
* Juan Carlos González
* Carlos Peruga
* Borys Ryzhyk
* Steven Anderson

## Žrijeb
Žrijeb je održan u sjedištu FIBA-e, također poznatom kao "Kuća košarke" u Miesu, Švicarska, 11. marta 2016. Pošto su tri pobjednika Svjetskog kvalifikacijskog turnira za Olimpijske igre 2016 (OQT) tek trebala biti poznata, dodijeljene su im oznake kao "OQT 1", "OQT 2" i "OQT 3". Ovako su izgledali šeiširi žrijeba:

Grupi A su dodijeljeni OQT 1 i OQT 2, dok je grupa B dobila OQT 3.

Nakon Svjetskog olimpijskog kvalifikacijskog turnira, 10. jula 2016, održao se još jedan žrijeb u Mall of Asia Arena u Pasayu, Filipini, kako bi se utvrdilo koja ekipa će ići u koju grupu. Ovo je bio jednostava žrijeb: postavljena su dva šešira u kojima su bile po tri loptice. Jedan šešir je imao imena ekipa koje su pobjedile na olimpijskim kvalifikacijskim turnirima (OQT), dok je drugi šešir držao oznake.

## Grupna faza
*Sva vremena su lokalna (UTC−3).*

### Grupa A
----

----

----

----

### Grupa B
----

----

----

----

## Nokaut faza
### Kostur

### Četvrtfinala
----

----

----

### Polufinala
----

### Utakmica za 3. mjesto
### Finale
## Statistički lideri
**Poeni**

**Skokovi**

**Asistencije**

**Blokade**

**Ukradene lopte**

*  ''Do 3. dana – 16:30 (UTC−3)

## Konačni poredak
Konačni poredak je određen na sljedeći način:
*1–4. mjesto
**Rezultati finala i utakmice za 3. mjesto.
*5–8. mjesta:
**Odnos pobjeda i poraza u grupnoj fazi
**Pozicija u grupi tokom grupne faze (npr. 3. mjesto u grupi A je rangirano više nego 4. mjesto u grupi B)
*9–10. mjesta i 11–12. mjesta:
**5. mjesta u grupama tokom grupne faze su rangirana od 9–10. mjesta; 6-oplasirani rangirani od 11–12. mjesta
**Odnos pobjeda i poraza u grupnoj fazi

## Reference
## Vanjski linkovi
*Službeni sajt
	 

Muški turnir
Mikolajivska oblast

**Mikolajivska oblast** () jest oblast u južnoj Ukrajini. Prema popisu iz 2001. u ovoj oblasti je živjelo 1.265.000 stanovnika. Administrativno središte je grad Mikolajiv, a oblast je uspostavljena 22. septembra 1937.

## Geografija 
Mikolajivska oblast pokriva relativno mali zemljišni prostor od oko 24.600&nbsp;km2, što čini samo oko 4,07% od ukupne teritorije Ukrajine.
Na jugozapadu se graniči sa Odeškom oblašću, Kirovogradskom oblašću na sjeveru, Dnjipropetrovskom oblašću na sjeveroistoku i Hersonskom oblašću na jugoistoku.
Jug ove oblasti zapljuskuje Crno more, gdje se nalazi i nekoliko morskih luka.

## Stanovništvo 
Sadašnji broj stanovnika procjenjuje se na 1,265 000 ljudi (zvanična procjena iz 2005. godine). Veći dio stanovništva ove oblasti živi u gradskim naseljima (66%), a ostatak živi u poljoprivrednim područjima. Gotovo 60% urbanog stanovništva živi u gradu Mikolajivu, industrijskom, kulturnom i administrativnom središtu Mikolajivske oblasti.
Gustoća stanovništva ove oblasti je jedna od najnižih u Ukrajini - 52 ljudi na 1&nbsp;km2. Nalazi se na 18. mjestu po broju stanovnika u Ukrajini.

## Administrativna podjela 
Mikolajivska oblast je administrativno podijeljena na 4 rejona (upravnih okruga).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:Oblasti u Ukrajini
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1937.
Specijalna bolnica "Centar za srce BH" Tuzla

**Specijalna bolnica Centar za srce BH Tuzla** je zdravstvena institucija specijalizirana za tretman i liječenje bolesti srca i krvnih žila u ovom dijelu Evrope. Bolnica je osnovana 2008. godine, sa sjedištem u Tuzli. Centar za srce BH nudi zdravstvene usluge iz oblasti interventne kardiologije, kardiohirurgije i vaskularne hirurgije i liječenje svih vrsta kardiovaskularnih oboljenja. Centar za srce BH predstavlja kontinuitet rada i razvoja Klinike za kardiovaskularne bolesti Tuzla u Univerzitetskom kliničkom centru Tuzla. Specijalna bolnica Centar za srce BH u svojoj organizaciji obavlja rada sekundarnog i tercijarnog nivoa zdravstvene zaštite, a koji se finansiraju iz obaveznog zdravstvenog osiguranja putem vertikalnih programa Zavoda zdravstvenog osiguranja FBiH.

## Historijat 
Specijalna bolnica Centar za srce BH Tuzla je produkt razvoja kardiovaskularne hirurgije na području Tuzle. Razvoj kardiovaskularne hirurgije u Tuzli počeo je još u toku rata, 1994. godine kada su  u Tuzlu stigle snage UN-a i otvorile Plavu bolnicu. Tada je iz Buffala u Tuzlu stigao i kardiohirurg Jacob Bergsland. Poznanstvom između njega i dr Emira Kabila, tada šefa opće hirurgije, rodila se ideja za formiranje jedinstvene klinike za srce. Međutim tokom rata i neposredno nakon rata mogućnosti za razvoj savremenog centra za liječenje kardiovaskularnih oboljenja su bile veoma male. Ipak, zahvaljujući saradnji zdravstvenih insitucija iz Buffala, SAD, sa UKC Tuzla, 1996. godine UKC Tuzla dobiva grant sredstva u iznosu od oko dva miliona američkih dolara.
* Kardiovaskularno odjeljenje
* Interventno-kardiološko odjeljenje
* Odjel anestezije, reanimacije i intenzivnog liječenja
* Nemedicinske službe
Ukupna površina natkrivenog korisno iskoristivog prostora iznosi centra je 11.800 m2, od toga bolnica zauzima oko 7.800 m2, hotel 1000 m2, te zajedničke prostorije oko 3000 m2. Bolnički odjel Centra za srce BH raspolaže sa ukupno 91 krevetom, a od toga 12 kreveta unutar intenzivne njege, 37 kreveta unutar kardiovaskularnog odjela, 15 kreveta unutar kardiološkog odjela, 4 kreveta unutar poluintenzivnog odjela, 20 kreveta unutar odjela interventne kardiologije, te 3 kreveta unutar dnevne bolnice.

Centar je opremljen najsavremenijom opremom za hirurške i angio sale, intenzivnu njegu, bolesničke sobe, kabinete, ambulante. Oprema je proizvedena od najkvalitetnijih svjetskih i evropskih brendova poput: Siemens, Getinge, KLS, HP, Schiller, i drugi.

## Također pogledajte 
* UKC Tuzla
* Spisak bolnica u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:Bolnice u Tuzli
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 100 m slobodno (žene)

Takmičenja u disciplini **100 m slobodno za žene** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 10. i 11. augusta. Kuriozitet je da su zlatnu medalju podijelile Amerikanka Simone Manuel i Kanađanka Penny Oleksiak, pa srebrna medalja stoga nije dodijeljena, a bronzanu je osvojila Šveđanka Sarah Sjöström.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

Na ovim igrama srušeni su sljedeći rekordi:

## Rezultati 
### Grupe 
### Polufinala 
#### Polufinale 1 
#### Polufinale 2 
### Finale 
## Reference 
100 m slobodno - žene
Kategorija:100 m slobodno (žene)
Olimpijski sport

[desno|mini|Takmičenje u streličarstvu održano tokom [Olimpijske igre 2004.|Olimpijskih igara 2004. u Atini. Izostavljeno iz olimpijskog programa nakon igara 1920. u Antwerpu, ponovno je vraćeno 1972.]]
**Olimpijski sportovi** su sportovi u kojima se sportisti takmiče na ljetnim i zimskim olimpijskim igrama. Ljetne olimpijske igre 2012. su uključivale 26 sportova, a za Olimpijske igre 2016. su dodana još dva. Zimska olimpijske igre 2014. su uključivale sedam sportova. Broj i vrste takmičenja se mogu djelimično razlikovati od jednih olimpijskih igara, do drugih. Svaki olimpijski sport je predstavljen međunarodnim upravljačkim tijelom, to jest međunarodnom federacijom (IF). Međunarodni olimpijski komitet (MOK) uspostavlja hijerarhiju sportova, disciplina, i događaja. ili umjetničko klizanje i brzo klizanje (discipline klizanja, koje predstavlja Međunarodna klizačka unija). Sukcesivno, discipline mogu biti dalje podijeljene u takmičenja za koja se zapravo dodjeljuju medalje. Sport ili disciplina su uključeni u olimpijski program ako MOK odredi da su zastupljeni širom svijeta, to jest, da je broj zemalja u kojima postoje takmičenja iz tih sportova pokazatelj učestalosti prakse tog sporta. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni olimpijski izvještaji
* Međunarodni olimpijski komitet - sportovi
* MOK-ova komisija za olimpijski program
* Međunarodne sportske federacije

Kategorija:Olimpijske igre
Kategorija:Sportovi na Olimpijskim igrama
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 100 m delfin (muškarci)

Takmičenja u disciplini **100 m delfin za muškarci** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 11. i 12. augusta.

Zlatnu medalju osvojio je Singapurac Joseph Schooling, a zanimljivo je da su čak tri plivača podijelila drugo mjesto (Michael Phelps, Chad le Clos i László Cseh), pa bronzana medalja stoga nije dodijeljena.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

Na ovim Igrama srušen je sljedeći rekord:

## Rezultati 
### Grupe 
### Polufinala 
#### Polufinale 1 
#### Polufinale 2 
### Finale 
## Reference 
100 m delfin - muškarci
Kategorija:100 m delfin (muškarci)
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 200 m mješovito (muškarci)

Takmičenja u disciplini **200 m mješovito za muškarce** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 10. i 11. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
### Grupe 
### Polufinala 
#### Polufinale 1 
#### Polufinale 2 
### Finale 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Rezultati grupa 

200 m mješovito - muškarci
Kategorija:200 m mješovito (muškarci)
Tomić

* Ante Tomić (književnik) (* 1970), hrvatski književnik i novinar
* Bernard Tomić (* 1992), australijski teniser bosanskohercegovačko-hrvatskog porijekla
* Jaša Tomić (1856–1922), srpski političar, publicist i novinar

Kategorija:Srpska prezimena
Kategorija:Hrvatska prezimena‎
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 1500 m slobodno

Takmičenja u disciplini **1500 m slobodno** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 12. i 13. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
### Grupe 
### Finale 
## Reference 
1500 m slobodno
Kategorija:1500 m slobodno (muškarci)
Dizanje tegova

[mini|357x357piksel|Olimpijska dizačica tegova [Svetlana Podobedova na Olimpijskim igrama 2012. u Londonu.]]
**Dizanje tegova**, također nazvano **dizanje tegova olimpijskim stilom****,** ili **olimpijsko dizanje tegova**, jeste sportska disciplina u modernom olimpijskom programu u kojem sportisti pokušavaju pojedinačno podići maksimalne težine tegova koji se sastoje od dvoručnih tegova natovarenih teškim pločama.

Takmičenje se sastoji od dva dizanja, i to redom trzaj i izbačaj. Svaki dizač ima po tri pokušaja za svaku vrstu dizanja, i kombinovani zbir dva najveća uspješna dizanja određuje ukupni rezultat u okviru kategorije tjelesne težine. Kategorije tjelesne težine su različite za muške i ženske takmičare. Dizač koji ne uspije u najmanje jednom trzaju i jednom izbačaju nije ispunio uslov za *zbir*, i zato je označen kao "nekompletan" na takmičenju. 

Sport je pod kontrolom Međunarodne federacije dizanja tegova (IWF). Bazirana je u Budimpešti, i osnovana je 1905.

### Kategorije tegova 
Sportisti se takmiče u divizijama određenim po njihovoj tjelesnoj masi. Postoji osam muških divizija i sedam ženskih od godine 1998.

**Klase težine za muškarce:**
* 56&nbsp;kg
* 62&nbsp;kg
* 69&nbsp;kg
* 77&nbsp;kg
* 85&nbsp;kg
* 94&nbsp;kg
* 105&nbsp;kg
* 105&nbsp;kg i preko 
**Klase težine za žene:**
* 48&nbsp;kg
* 53&nbsp;kg
* 58&nbsp;kg
* 63&nbsp;kg
* 69&nbsp;kg
* 75&nbsp;kg
* 75&nbsp;kg i preko

mini|264x264piksel|Trzaj

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* International Weightlifting Federation
* Sinclair Calculator
* Swiss Amateur Weightlifting Federation (SAGV/FSHA)
* Database IWRP

Kategorija:Individualni sportovi
Kategorija:Dizanje tegova
Tvrdo nepce

**Tvrdo nepce** je tanka vodoravna koštana ploča ljudske lobanje, koja je smještena u krovu usta. Formirana je od nepčanog nastavka gornje vilice, vodoravne ploče nepčane kosti, a proteže se u obliku, koji je formiran gornjim zubima.

## Struktura
Tvrdog nepca formiraju nepčani nastavak gornje vilice i vodoravna ploča nepčane kosti. Formira pregrade između nosnica i usta. Na prednjem dijelu krova tvrdog nepca su nepravilni grebenovi sluznice, koji pomažu olakšavanje kretanja hrane unazad prema. ždrijelu. Ovaj dio se nastavlja dublje u usta mesnatim proširenjem koje se naziva mehko nepce.

## Funkcija
Tvrdo nepca je važno za hranjenje i govor. Sisari sa oštećenim tvrdim nepce mogu umrijeti ubrzo nakon rođenja, zbog nemogućnosti da sisaju (vidi rascep nepca, ispod). Također je uključeno u žvakanje, kod mnogih vrsta.

Interakcija između jezika i tvrdog nepca je od suštinskog značaja u formiranju pojedinih govornih zvukova, posebno zadnjenepčanih suglasnika, kao što su **K**, **G** i **H**.

## Kliniči značaj
### Rascjep nepca
Ovaj sindrom je urođenje defekt pod nazivom rascjep nepca, jer lijevi i desni dijelovi ove ploče nisu spojeni, zbog čega se formira jaz između usta i nosnih prolaza (povezani defekt koji utiče na lice rascjep usne).

Dok rascjep nepca imalo ozbiljan utjecaj na sposobnost dojenja i govora, to se sada uspješno tretira putem rekonstruktivne hirurških postupke u ranoj dobi, gdje su takvi postupci dostupni.

### Nedostatak nepca
Blizina proksimalnog dijela dento-alveolskog nastavka objašnjava formiranje nedostatka nepca i nepčane sluznice i podsluznice sa njihovim brojnim žlijezdama i pločastim epitelom je u korelaciji sa bogatomm tumorskom patologijom.

## Dodatne slike

Illu03 mouth.jpg|Usta
 Gray160.png|Koštano nepce i alveolski luk
 Gray187.png|Baza lobanje, donja strana
Gray194.png|Sagitalni presjek lobanje 
 Gray196.png|Krov, pod i bočni zid nosne šupljine 
 Gray771.png|Živci nosne pregrade – desna strana
 Gray855.png|Bočni zid nosne šupljine
 Gray859.png|Vjenačni presjek nosne šupljine
 Gray994.png|Sagitalni (gornje-donji) presjek nosa usta, ždrijela i grkljana

## Također pogledajte
* Usna šupljina
*Nos
* Mehko nepce
* Gornja vilica
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Usta
Kategorija:Govorni organi
Trapezoidna kost

**Trapezoidna kost** ili **mala višeugaona kost** (lat.  *os trapezoideum*, *os multangulum minus*) je kost korijena šake tetrapoda, uključujući i čovjeka.  To je najmanja  kost u distalnom redu ovog zgloba.  Može biti  klinasta, sa širokim krajem na leđnoj  i uskim na dlanskoj površini. Ima  četiri zglobne površine koje su odvojene  oštrim rubovima. To je homologna  kost sa "drugom distalnom kosti korijena stopala" kod gmizavaca i vodozemaca.

## Struktura
Trapezoidna kost  je četverostrana kost korijena šake  u njenom  zglobu. Nalazi se u distalnom redu  karpusnih  kostiju. 

### Površine
Trapezoidna kost ima četiri površine: gornja, četverostrana,  glatka i blago konkavna,  koje se zglobljavaju sa čunastom kosti.
Donja površina se zglobljava proksimalnim krajem sa drugom kosti grane šake Ona je postranice konveksna, a uzdužno konkavna  i podijeljena  uzdignutim grebenom u dvije nejednake površine.

Leđna  i dkanska strana su hrapave za privezivanje ligamenata koje su veće od dvije prethodne.
Bočna površina je konveksana i glatla, a zglobljava se sa trapezastom kosti.
Medijalna površina je konkavna i glatka, za zglobljavanje sa glavičastom kosti; pozadi je hrapava, za prikopčavanje međukostnog ligamenta.

## Funkcija
Kosti korijena šake funkcioniraju kao cjelina koja omogućava koštanu superstrukturu šake

## Dodatne slike

 Trapezoid bone (left hand) - animation01.gif|Položaj trapezoidne kosti  lijeve ruke (crvena)
 Trapezoid bone (left hand) - animation02.gif|Trapezoidna kost lijeve ruke (zatvorena)
 Trapezoid bone.jpg|Trapezoidna kost
 RightHumanPosteriorDistalRadiusUlnaCarpals - Trapezoid bone.png|Zadnja, leđna strana desne šake – palac  je na dnu
 Gray220 - Trapezoid bone.png|Trapezoidna kost lijeve šake (žuta), leđna površina 
 Gray219 - Trapezoid bone.png|Trapezoidna kost lijeve ruke (žuta) – dlanska površina 
 Gray422 - Trapezoid bone.png|Poprečni presjek zgloba šake (dlan je na vrhu, palac lijevo) Trapezoidna kost  je žuta  (označena kao   "*Lesser Multang*").
 Ospoignet - Trapezoid bone.png|Poprečni presjek zgloba šake  (palac je lijevo); Trapezoidna kost je crvena (oznalena kao "*Lesser Multang*").

## Također pogledajte
*Kosti korijena šake
*Šaka

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Skeletni sistem
Kategorija:Kosti šake
Live Koševo 2008 (Dino Merlin)

***Live Koševo 2008*** je 3. live album bosanskohercegovačkog pop-pjevača Dine Merlina. Album je snimljen na koncertu održanom 2008. godine na sarajevskom stadionu Koševu. Album je izdat u DVD formatu i sadrži ukupno 22 pjesme. 
Na albumu su gostovali mnogi poznati pjevači: Tony Cetinski (pjesma *Drama*), Eldin Huseinbegović (*Da šutiš*), Hari Varešanović (*Dabogda*) i Vesna Zmijanac (*Kad zamirišu jorgovani*).

## Spisak pjesama 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
**Zvanična web stranica Dine Merlina*
**Album Live Koševo 2008 na Discogs-u*

Kategorija:Albumi iz 2008.
Kategorija:Albumi Dine Merlina