Uskršnji zeko

**Uskršnji zeko** (koji se još naziva i **uskršnji zec** ili **kunić**) je folklorna figura i simbol Uskrsa, prikazan kao zec koji donosi uskršnja jaja. Nosi porijeklo od njemačkih luterani. "Uskršnji zec" je u početku igrao ulogu sudije koji ocjenjuje da li su djeca bila dobra ili neposlušna na početku sezone Uskrsa.  Uskršnji zec se ponekad prikazuje s odjećom. U legendi, ovo stvorenje nosi obojena jaja u svojoj košarici, slatkiše, a ponekad i igračke dječjim domovima i kao takvo pokazuje sličnost Djedu Mrazu ili Christkindu, jer oboje donose djeci poklone u noći prije praznika.. Običaj se prvi put     spominje u *knjizi Georga Francka* von Franckenaua *De ovis paschalibus*  ('O uskršnjim jajima') 1682. godine, a odnosi se na njemačku tradiciju  donošenja uskršnjih jaja za djecu.

## Simboli 
### Kunići i zečevi 
mini|Uskršnji zeko na naduvavanje ispred gradske vijećnice u San Francisku
Zec je bio popularan motiv u srednjovekovnoj crkvenoj umetnosti. U stara vremena se smatralo da je zec hermafrodit (po Pliniju, Plutarhu, Filostratusu i Aelijanu ). Ideja da se zec može razmnožavati bez gubitka djevičanstva dovela je do povezanosti s Djevicom Marijom, tako da se zečevi ponekad pojavljuju u osvijetljenim rukopisima i sjevernoeuropskim slikama Djevice i Krista Djeteta. Možda je također povezan sa Svetim Trojstvom u motivu tri zeca.

### Jaja 
Jaja su se još od antike koristila kao simbol plodnosti. Jaja su u kršćanstvu postala simbol povezivanja s ponovnim rođenjem već u 1. stoljeću nove ere, preko ikonografija jajeta feniksa, te su postala povezana s Uskrsom, posebno u srednjovjekovnoj Europi, kada je njihovo jedenje bilo zabranjeno tokom posta. U to vrijeme uobičajena praksa u Engleskoj bila je da djeca u subotu prije početka korizme idu od vrata do vrata moleći za jaja. Ljudi su djeci davali jaja kao posebnu poslasticu prije posta.

Kao specijalno jelo, jaja su vjerovatno bila ukrašavana u sklopu uskršnjih proslava. Kasnije su njemački protestanti zadržali običaj jedenja obojenih jaja za Uskrs, iako nisu nastavili tradiciju posta. Jaja kuhana s nekim cvijetovima mijenjaju svoju boju, donoseći proljeće u kuće, a neki su s vremenom dodali običaj ukrašavanja jaja. Mnogi kršćani istočne pravoslavne crkve do danas obično oboje svoja uskršnja jaja crvenom bojom, u boju krvi, u znak priznavanja krvi žrtvovanog Krista (i obnove života u proljeće). Neki koriste i zelenu boju, u čast novog lišća koje se pojavljuje nakon duge zime. Ukrajinska umjetnost ukrašavanja jaja za Uskrs, poznata kao "pysanky" datira u stara pretkršćanska vremena. Slične varijante ovog oblika umjetnosti primjećene su među ostalim kulturama istočne i srednje Europe.

Ideja zeca koji dijeli jaja stigla je u SAD u 18. vijeku. Protestantski njemački doseljenici u holandskom području Pensilvanije svojoj djeci su govorili o " *Osterhaseu* " (koji se ponekad piše " *Oschter Haws* " ).  Prema legendi, jedina dobra djeca dobijaju obojena jaja kao poklon u gnijezdima koje su napravila u kapama i šeširima prije Uskrsa.  
Datoteka:Paderborner Dom Dreihasenfenster.jpg|Dreihasenfenster (prozor tri zeca) u katedrali Paderborn u Paderbornu u Njemačkoj
Datoteka:Easter Bunnies (5625568820).jpg|Uskršnji zečevi i uskršnja jaja kao uskrsni keksi
Datoteka:Candy eggs in an Easter basket.JPG|Zečevi od bijelog sljeza i slatkiši u obliku jaja u uskršnjoj korpi
Datoteka:Easterbunny 1.jpg|Zeko i ukrašena uskršnja jaja
Datoteka:Moules à chocolat-Musée du pain d'épices (2).jpg|Čokoladni uskrsni zeko od kalupa iz Alsace Musée du pain d'épices

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Charles J. Billson. "  ". *Folk-Lore*. Vol. 3, No. 4 (December 1892). 
* On the Bunny Trail: In Search of the Easter Bunny, Stephen Winick, *Folklife Today*, March 22, 2016

Kategorija:Kršćanstvo
Kategorija:Hrišćanski folklor
Kategorija:Njemački folklor