open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Darul-islam

**Darul-islam** (na arapskom,  , *dār al-islām*, doslovno "kuća islama") ili "**islamski svijet**" je izraz koji se koristio (i možda još uvijek koristi u nekim krugovima) u smilsu označavanja zemlje pod islamskom vladom ili vladama. 

Prema staroj islamskoj tradiciji, svijet se dijeli na dva dijela, *darulislam*, tj. "svijet muslimana, odnosno vjernika" odnosno "*svijet mira*" (između ostalog, riječ islam je izvedena od riječi *salam*, što može značiti ne samo "potčinjenost" nego i "mir"); i darulharb, tj. "*svijet rata*", odnosno svijet u kojem žive nevjernici, kafiri. Ovi izrazi se koriste u smislu zemalja ili država koje imaju islamsku vladu, i onih u kojima je vlada neislamska.

Kategorija:Islam
Kafir

**Kafir** (od arapskog  *kāfir*, mn.  *kuffār*; na turskom, *kâfir*; u bosanskoj kolokvijalnoj upotrebi sreće se i oblik **ćafir**) u islamu označava "nevjernika," tj. osobu koja nije musliman i ne slijedi islam kao religiju.

Pogrdan oblik za nevjernika, tj. nemuslimana, na turskom govornom i kulturnom području je gavur (u bosanskoj kolokvijalnoj upotrebi, **đavur**).

## Također pogledajte 
* Ekskomunikacija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Islam
Gavur

[mini|desno|220px|"Borba đavura i Paše" autor Eugène Delacroix (1827, ulje na platnu, [Art Institute of Chicago). Inspirisan poemom Lord Byrona *The Giaour*.]]
**Gavur** (od turskog, *gâvur*, "nemusliman," "hrišćanin") je pogrdan oblik za nevjernika, tj. nemuslimana, na turskom govornom i kulturnom području. U bosanskoj kolokvijalnoj upotrebi se često sretao i oblik **đavur**.
Ova se riječ kod kršćana Balkana smatra izuzetno pogrdnom.

*turski: gâvur
*armenski: գյավուր (Gyavur)
*srpski: Каурин (Kaurin) / Ђаур (Đaur)
*bugarski: Гяур (Gyaur)
*albanski: Kaurr
*rumunski: Ghiaur
*grčki: γκιαούρης (Giaouris)

## Također pogledajte 
* Kafir

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Turski jezik
John Backus

**John Backus** bio je američki računarski naučnik, izumitelj prvog programskog jezika višeg nivoa (FORTRAN), kao i koncept funkcionalnog programiranja. predstavljajući svoja otkrića u svom utjecajnom predavanju na dodjeli Turingove nagrade 1977. pod nazivom "Može li se programiranje osloboditi von Neumannovog stila?"

IEEE je 1967. dodijelio Backusu nagradu W. W. McDowell za razvoj FORTRAN-a. Dobio je Nacionalnu medalju za nauku 1975. i Turingovu nagradu 1977. "za dubok, utjecajan i trajan doprinos dizajnu praktičnih sistema programiranja visokog nivoa, posebno kroz njegov rad na FORTRAN-u, i za objavljivanje formalnih procedura za specifikaciju programskih jezika".

John Backus se penzionisao 1991. Umro je u svom domu u Ashlandu, Oregon, 17. marta 2007.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1924.
Kategorija:Umrli 2007.
Kategorija:Biografije, Philadelphia
Kategorija:Američki izumitelji
Kategorija:Računarski inženjeri
Kategorija:Dobitnici Turingove nagrade
Edsger Dijkstra

mini|desno|Edsger Dijkstra (2002)

**Edsger Wybe Dijkstra** (Rotterdam, 11. maj, 1930 – Nuenen, 6. august, 2002) je bio holandski računarski naučnik. Dobio je Turingovu nagradu 1972. godine za doprinos u razvoju programskih jezika.

## Također pogledajte 
* Dijkstrin algoritam
## Vanjski linkovi 
* http://purl.umn.edu/107247
* http://www.cs.utexas.edu/users/EWD/
* http://purl.umn.edu/40969
* http://www.cs.utexas.edu/users/EWD/video-audio/NoorderlichtVideo.html
** http://noorderlicht.vpro.nl/afleveringen/3502225/
* http://www.speechpedia.org/EdsgerDijkstra/1996/12/08/Edsger-Dijkstras-Convocation-Speech/

Kategorija:Rođeni 1930.
Kategorija:Umrli 2002.
Kategorija:Nizozemski naučnici
Kategorija:Računarski inženjeri
Kategorija:Dobitnici Turingove nagrade
Kategorija:Biografije, Rotterdam
Alan Turing

**Alan Mathison Turing** bio je britanski matematičar, logičar i kriptoanalitičar.

Alanov otac, Džulijus Tjuring (Julius Mathison Turing) je radio u Indiji, ali nakon što mu je supruga ostala u drugom stanju, 1911. godine, mladi bračni par odlučuje da je bolje za dijete da odrasta u Engleskoj, pa su se vratili u London, gdje je Alan rođen 23. juna 1912. godine.

Turing se često smatra ocem modernog računarstva. Dao je doprinos konceptu algoritama i računanja Turingovom mašinom.

Od 1938. godine radio je u Britanskoj organizaciji za razbijanje šifara (Government Code and Cypher School - GCCS). Sarađivao je sa Dili Noks (Dilli Knox), koja je također radila u GCCS-u. 4. septembra 1939. godine, dan pošto je Engleska objavila rat Njemačkoj, štab GCCS-a je prebačen u Bletchley Park. Posljedično, Turing je za vrijeme Drugog svjetskog rata radio u Bletchley Parku i sagradio mašinu pomoću koje su Saveznici mogli čitati njemačke poruke šifrirane preko uređaja Enigma. Nakon rata je sagradio prve računare i bavio se problemima umjetne inteligencije. Poznat po ekscentričnom životnom stilu i homoseksualnosti, bio je uhapšen 1952. zbog povrede javnog morala i osuđen na obaveznu hormonsku terapiju. Dvije godine kasnije počinio je samoubistvo iako postoje teorije zavjere koje tvrde da ga je likvidirala britanska tajna služba zbog toga što je pod ucjenom mogao odati državne tajne stranim agentima.

Poznat je i po tome što je definirao test inteligentnosti umjetne inteligencije. Cilj ovog testiranja je da se odredi je li mašina zaista inteligentna ili je tek simulacija inteligencije. Dosad nijedna mašina nije uspjela proći Turingov test, dok ga ljudi prolaze.

## Također pogledajte 
* Igra imitacije
* Turingova nagrada

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1912.
Kategorija:Umrli 1954.
Kategorija:Biografije, London
Kategorija:Britanski matematičari
Kategorija:Britanski izumitelji
Kategorija:Britanski računarski inženjeri
Britansko Carstvo

mini|Kasnija zastava Britanskog Carstva
[350px|desno|mini|Britansko Carstvo [1921. godine]]
**Britanska imperija** ili **Britansko carstvo** izraz je koji označava bivšu zajednicu dominiona, kolonija, protektorata, mandata i drugih zavisnih područja kojima je upravljalo Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Sjeverne Irske. Britansko Carstvo datira iz 16. i 17. vijeka, kada Engleska stvara prve kolonije. Britanija je, za vrijeme Britanskog carstva, bila najveća država u historiji i najveća svjetska sila. Do 1922., Britansko carstvo brojalo je oko 458 miliona stanovnika, što je bila jedna četvrtina svjetske populacije, a pokrivalo je preko 33.000.000&nbsp;km2: približno četvrtinu Zemaljske kugle. Kao posljedica toga, engleski jezik i britanska kultura proširili su se širom svijeta. Na vrhuncu moći, za Britansko Carstvo se moglo reći da je "carstvo u kojemu Sunce nikada ne zalazi".

U vrijeme velikih geografskih otkrića, Portugal i Španija bili su prvaci u otkrivanju novih zemalja i kolonizaciji. Pojavila se zavist moćnih evropskih država, Engleske, Francuske i Holandije, pa i oni započinju kolonijalnu ekspanziju i otvaraju nove trgovačke puteve u Americi i Aziji. Uzastopni kolonijalni ratovi s Francuskom i Holandijom učinili su Englesku (Britansko carstvo nakon Zakona o Uniji iz 1707. sa Škotskom) dominantnom kolonijalnom silom na prostoru Sjeverne Amerike i Indije. Međutim, gubitak 13 američkih kolonija nakon Američkog rata za nezavisnost zadali su težak udarac Britanskom carstvu, odvajajući je od ostatka kolonija. Usprkos zadanom udarcu, Britanska imperija se širi na tlo Afrike, Azije i na Tihi okean. Nakon pobjedonosnog rata s Francuskom 1815., Britanija je uživala držeći svjetsku moć i siguran vodeći položaj. Veći stepen autonomije u Britanskom Carstvu uživale su bjelačke kolonije.

Uspon Njemačke i SAD-a poljuljao je vodeću ulogu Britanskog carstva u svijetu. Vojne i ekonomske tenzije između Njemačke i Britanije jedan su od glavnih uzroka Prvog svjetskog rata, nakon kojeg je Britanija ponovo preuzela kormilo Evrope. Međutim, rat je uzrokovao veliki financijski gubitak i uzdrmao britansku industriju. Drugi svjetski rat također je bio loš za britansku ekonomiju i prestiž. Kolonije na Istoku okupiraju Japanci, i pored pobjede, Britanija je ponovno imala ekonomski problem. Dvije godine poslije rata, Britanija je garantirala nezavisnost nekim svojim kolonijama, kao što je Indija.

Tokom 20. vijeka većina britanskih kolonija postaju nezavisne države, sljedeći globalnu dekolonijalizaciju. Dekolonizacija je dovela i do vraćanja Hong Konga Kini 1997. Nakon proglašene nezavisnosti, većina bivših britanskih kolonija postale su članicom Commonwealtha. 16 članica Commonwealtha dijeli čelo države s kraljem/kraljicom Britanije, a danas je na toj dužnosti kralj Charles III, a 14 članica je pod britanskim suverenitetom.

## Također pogledajte 
* Britanija

## Reference 

Kategorija:Carstva
Carica (višeznačna odrednica)

* Carica kao vladarka *carstva*, odnosno kao suveren ili  kao supruga cara.
* Carica (knjiga).

**Bosna i Hercegovina**:
* Carica (Busovača), naselje u općini Busovača.
Dennis Ritchie

**Dennis MacAlistair Ritchie** (9. septembar, 1941 – 8. oktobra 2011) bio je računarski naučnik koji je dao doprinos u razvoju programskih jezika i operativnih sistema kao što su ALTRAN, B, BCPL, C, Multics i Unix.

Početkom 1967. počinje raditi u Bell Labs, a bio je i na čelu Lucent Technologiesa. On i Ken Thompson su zajedno primili Turingovu nagradu za razvoj općenitih operativnih sistema, kao i za implementaciju Unix operativnog sistema.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* "Unix and C creator Dennis Ritchie dies". Computerworld UK. 2011-10-13. http://www.computerworlduk.com/news/operating-systems/3310655/unix-and-c-creator-dennis-ritchie-dies/. 
* BoingBoing - Dennis Ritchie, 1941-2011: Computer scientist, Unix co-creator, C programming language co-inventor
* Dennis M. Ritchie at the Mathematics Genealogy Project.
* National Academy of Engineering : Members Directory – Dr. Dennis M. Ritchie
* The *Reflections on Software Research* paper. (PDF) . Retrieved on 2011-08-21.
* "IEEE Richard W. Hamming Medal Recipients". IEEE. http://www.ieee.org/documents/hamming_rl.pdf. Retrieved May 29, 2011 (2011-05-29). 
* Ritchie and Thompson [to] Get National Medal of Technology Bell Labs pre-announcement
* Ritchie and Thompson Receive National Medal of Technology from President Clinton Bell Labs press release
* Evangelista, Benny, "Ken Thompson, Dennis Ritchie win Japan Prize", San Francisco Chronicle, January 25, 2011
* "Google Groups : net.unix-wizards". 1984-03-13. http://groups.google.com/group/net.unix-wizards/msg/1c9d2e4c341f9b41. 
* "Google Groups : comp.lang.c". 2006-08-23. http://groups.google.com/group/comp.lang.c/browse_frm/thread/d024a2f831f81e2c/465ede5dc776f39d?lnk=st&q=dmr+group%3Acomp.lang.c&rnum=4&hl=en#465ede5dc776f39d. 
* "Brainy Quote.com". http://www.brainyquote.com/quotes/authors/d/dennis_ritchie.html. 
* "The Development of the C Language". http://cm.bell-labs.com/cm/cs/who/dmr/chist.html.

## Vanjski linkovi 
* Dennis Ritchie's home page at Bell Labs
* Transcript of an interview with Dennis Ritchie – Interview by Michael S. Mahoney
* Interview with Dennis M. Ritchie – By Manuel Benet (published in LinuxFocus.org in July 1999)
* Unix.se DMR interview published February 7. 2003 
* Ritchie and Thompson Receive National Medal of Technology from President Clinton
* *The future according to Dennis Ritchie* – LinuxWorld.com 12/4/00
* The Limbo Programming Language by Dennis M. Ritchie
* 

Kategorija:Rođeni 1941.
Kategorija:Umrli 2011.
Kategorija:Biografije, Bronxville (New York)
Kategorija:Američki naučnici
Kategorija:Računarski inženjeri
Kategorija:Dobitnici Turingove nagrade
Werner von Siemens

**Ernst Werner von Siemens** bio je njemački izumitelj, osnivač elektrotehnike i industrijalac.

Bavio se pretežno telegrafskom i mjernom tehnikom. Usavršio je telegraf s kazaljkom, pronašao bešavno oblaganje provodnika gutaperkom, podigao prvu dužu telegrafsku liniju u Evropi, izumio dinamo-mašinu. Osnovao je 1847. s J. C. Halskeom firmu Siemens-Halske, koja se s vremenom razvila u veliku elektrotehničku kompaniju svjetskih razmjera Siemens AG. Po njemu je nazvana jedinica za električnu provodljivost.

## Također pogledajte 
* Carl von Siemens

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1816.
Kategorija:Umrli 1892.
Kategorija:Biografije, Lenthe
Kategorija:Njemački izumitelji
Kategorija:Naučnici po kojima su nazvane jedinice SI sistema
Imperator

mini|Krunisanje Napoleona

**Imperator** (na latinskom, *imperator*) je naslov koji se, grubo rečeno, odnosio na "**zapovjednika**" ili "komandira" u rimskoj republici. Kasnije je to postao naziv za rimskog **cara**, i u ovom obliku je ušao u evropski žargon, kao na primjer na engleskom *Emperor*.

Imperator je monarh, obično suvereni vladar imperije, ili druge vrste imperijalnog carstva.

U klasičnom antičkom dobu su počasti rimskih imperatora postali i sinonimi:
* cezar
* augustus
* imperator
* autokrator

## Također pogledajte 
* Car

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Titule
Tehnika

**Tehnika** (starogrčki **τεχνη** [téchne]; *sposobnost*, *zanat*) je postupak ili sposobnost proizvodnje industrijskih, zanatlijskih i umjetničkih proizvoda uz praktičnu upotrebu prirodnih nauka. Grčki izraz ne pravi razliku između današnjih pojmova *umjetnost* i *tehnika*.

U širem smislu riječi ona obuhvata sve vrste tvorevina koje su rezultat ljudskih aktivnosti, uključivo građevine, mašine, instalacije, uređaje, oružja, materije, sirovine i dr., kao i načine njihove izgradnje, izrade, obrade ili prerade. Uključeni su i načini i objekti za lov, uzgoj, zaštitu, njegu i preradu životinja i biljaka, ili njihovih prirodnih produkata za industrijske ili prehrambene potrebe.

Konačno, pojam tehnike pokriva i sve intelektualne aktivnosti, znanja i postupke, neophodne za navedene načine gradnje, izrade, obrade i prerade, kao i sredstva i znanja sa područja organizacije, planiranja i upravljanja proizvodnjom, ili pratećom administracijom, kao i sve vrste sredstava i znanja za sve oblike komunikacija, te skupljanja, selekcije, obrade, pohrane i čuvanja informacija.

Kategorija:Tehnika
Laserski printer

200px|mini|Laserski printer marke Hewlett-Packard
**Laserski printer** je veoma precizni printer koji radi na principu laserskih zraka, u mogućnosti je da štampa i tekst i grafiku. Laserski printeri su nekad bili prilično skupi, danas se prodaju po prihvatljivoj cijeni iako je ona još uvijek viša od tintnih pisača, dok je potrošni materijal dugovječan ali i skup. Laserski printeri su savršeni za tekst, kao i za grafiku ako se radi o printerima u boji koji su inače skuplji. Veoma su brzi i imaju veliku preciznost štampanja, posebno ako se radi o tekstu. Laserski printeri su prije svega namijenjeni za veliku količinu ispisnog materijala sa naglaskom na brzinu i niske cijene ispisne stranice na uštrb kvalitete, odnosno nisu za zahtijevnije grafike.
Postoje i obnovljeni potrošni materijal odnosno toner koji se može obnavljati.

Većina današnjih laserskih printera može štampati crno bijeli tekst i grafiku, iako postoje i laserski printeri u boji. 

Kategorija:Računarski štampači
Pisač

**Pisač**, **štampač** ili **printer** je uređaj koji na određeni materijal, obično papir, pravi fizičku kopiju nekog dokumenta ili slike koja je u elektronskoj formi, odnosno u računaru. Prvi pisač na svijetu je bio mehanički, koji je u 19. vijeku izumio Charles Babbage.

## Vrste pisača 
* Laserski pisač
* Tintni 'Inkjet' pisači
* Impact pisač
* Dot-matrix pisač
* Linijski pisač
* Barkod pisač
* Ručni pisač

## Brzina pisača 
Brzina ranih pisača se mjerila u jedinici znakova u jednoj sekundi. Danas se brzina ispisavanja mjeri u stranicama u minuti. To u praksi nikada nije sigurno tačan podatak, jer se obično mjeri koliko crno bijelih stranica (i to najčešće neki tekst) u minuti može ispisati, nego li zahtjevne slike koje zahtjevaju više vremena.

## Također pogledajte 
* Ploter
* Spooliranje
* PostScript
* Internet Printing Protocol (CUPS).
* Pisački drajver
* Multifunkcionalni pisač
* Grafička kartica
* AFP

## Vanjski linkovi 
* MIPC 
* Više o Barkod printerima 
* Recenzije printera
Tintni pisač

200p|mini|Tinti (inkjet) printer

**Tintni printer** ili **Inkjet printer** je najrasprostranjenija vrsta printera koja se koristi u industriji, trgovini, kao i u kući za obične namjene. Koristi tintu kao izvor za štampanje. Printer je prilično jeftin ali je zato potrošni materijal skup. Tintni pisači su dobri i za tekst i za grafiku. Sporiji su od laserskih printera i imaju manju preciznost štampanja.

Većina današnjih tintnih printera je u mogućnosti štampati tekst i slike u boji, što je rijetkost kod laserskih printera čije su "color" varijante visoko skupe.

## Također pogledajte 
* 3D printanje

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Računarski štampači
Misticizam

**Misticizam** (od grčkog, μυω, *muo*, "sakriti," "načiniti tajnim," "utajiti") predstavlja put traženja ka postizanju i ostvarivanju **spajanja** ili **zajedništva** ili **sjedinjenja** s krajnjom Stvarnošću, koja je predstavljena kao krajnja **Istina**, odnosno prava i jedina **Stvarnost**. Ta *Stvarnost* i *Istina* imaju božansku prirodu i jednake su samom Bogu, tj. Istini, Biću, ili Postojanju (Egzistenciji). Dakle, **misticizam** je egzistencijalni put religijskog vjerovanja u postojanje Boga-Istine kao Stvarnosti, mimo čuvstvenih ili razumskih shvaćanja takvog bića. Misticizam je lično (individualno) iskustvo i direktan put ka Bogu-Istini-Stvarnosti, i kao takav predstavlja posebnu vrstu znanja, koje je iznad i izvan svakog naučnog i prema tome intelektualnog znanja. U helenističko doba, misticizam je često bio povezan s vjerskim obredima.

Misticizam je bio veoma značajan za razvoj kršćanstva i još uvijek je snažno prisutan u pravoslavnoj i katoličkoj crkvi.

U islamu, *tasavuf* ili *sufizam* su oblici mističkog vjerovanja u krajnju Stvarnost, Istinu, Boga, ili Allaha.

U jevrejstvu, misticizam je prisutan u učenju kabale.

Budući da se mnogi elementi misticizma zasnivaju na starogrčkom gnosticizmu, u nekim naučnim krugovima misticizam se često naziva i teozofija, tj. put na sredini između teologije i filozofije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Religije
Semitski jezici

[mini|200p|[Pisma iz Amarne|Diplomatsko pismo iz 14. vijeka p. n. e. na akadskom jeziku, nađeno u Tel Amarni]]
**Semitski jezici** jesu porodica jezika koje govori 370 miliona ljudi, uglavnom širom Bliskog istoka, gdje su vjerovatno nastali, kao i u sjevernoj i istočnoj Africi. Oni su sjeveroistočna potporodica afroazijskih jezika. Među najzastupljenijim semitskim jezicima su arapski (260 miliona govornika), amharski (17 miliona govornika), jevrejski (6 miliona govornika) i tigrinja jezik (5,7 miliona govornika).

Naziv *semitski* potječe iz 1781. i skovao ga je August Ludwig von Schlozer.

Dijele se na istočne (u koje spada akadski, te njegovi kasniji dijalekti asirski i babilonski), jugozapadne (u koje spadaju arapski, te etiopski jezici) i sjeverozapadne (aramejski i kaneanski). U kaneanske jezike spadaju feničanski, ugaritski, hebrejski, amoritski i moapski.

Jedna od osnovnih zajedničkih odlika semitskih jezika jest trokonsonantski diskontinuirani korijen. Tri konsonanta nose značenje koje se unutrašnjom vokalnom fleksijom diferencira. Tako u arapskom jeziku korijen K-T-B nosi ideju pisanja, pa je *ketebe* pisati, *kitab* je knjiga, *katib* je pisac, *mekteb* kancelarija, *mektub* napisano, *mektebetun* biblioteka itd.

## Pismo 
Semitski jezici među prvima su imali pismo.

*
Kategorija:Afroazijski jezici
Turingova nagrada

mini|Alan Turing (portret)
**Turingovu nagradu** dodjeljuje Asocijacija za računarske mašine (Association for Computing Machinery) za osobu koja je dala doprinos računarstvu i zajednici. Većina dobitnika ustvari su i bili računarski naučnici.

Nagrada je nazvana po Alanu Turingu, britanskom matematičaru, koji se smatra jednim od osnivača modernog računarstva. Turing se često smatra osnivačem teorijske kompjuterske nauke i vještačke inteligencije, i ključnim saradnikom savezničke kriptoanalize šifre Enigma tokom Drugog svjetskog rata.

Često se naziva i "Nobelovom nagradom za računarstvo". Od 2007. do 2013. nagradu je pratila nagrada od 250.000 USD, uz finansijsku podršku Intela i Googlea. Od 2014. nagradu prati i nagrada od milion američkih dolara, uz finansijsku podršku Google-a.

## Spisak dobitnika 
## Također pogledajte 
* Nobelova nagrada

## Reference 
*
Abraham (višeznačnica)

**Abraham** ili **Avram** ili **Ibrahim** jest semitsko lično ime koje ima višestruko značenje:

* Abraham, prorok i patrijarh u judaizmu i kršćanstvu, odnosno Božiji poslanik u islamu
* Abraham (ime), lično ime
* *Abraham* (časopis),  bosanskohercegovački časopis za međureligijski dijalog
Hebrejski jezik

mini|Hebrejski jezik|318x318piksel
**Hebrejski** ili **jevrejski jezik** je dio porodice semitskih jezika, kojim govori nekih 6 miliona ljudi, uglavnom u Izraelu, na Zapadnoj obali, Sjedinjenim Američkim Državavama, te u drugim zemljama svijeta gdje postoje jevrejske zajednice.

Korijen mu potječe od klasičnog hebrejskog jezika, koji je korišten pri pisanju Starog zavjeta prije 3300 godina. Židovi su za njega koristili izraz לשון הקודש *Lashon ha-Qodesh* ("Sveti jezik"), jer su njime pisane knjige smatrane svetima.

Većina naučnika se slaže da je nakon prvog uništenja Jeruzalema od strane babilonskog kralja Nabukadnezara II godine 607. p. n. e. klasični hebrejski počeo nestajati u korist mišnajskog hebrejskog i lokalnih verzija aramejskog jezika.

Nakon što se jevrejsko stanovništvo Judeje pod rimskom okupacijom počelo smanjivati, smatra se da je hebrejski u potpunosti iščezao iz svakodnevnog govora oko godine 200. No, ostao je u upotrebi kao pisani jezikom kroz vijekove. Njime su se pisali ne samo vjerski, nego i svjetovni tekstovi kao što su pisma, poslovni ugovori, naučni i filozofski spisi, poezija itd.

Hebrejski je ponovno ušao u svakodnevni govor krajem 19. i početkom 20. vijeka kao **moderni hebrejski jezik**. To je bila posljedica nastojanja da se Jevreji profiliraju kao moderna nacija, što nije bilo lako postići uz cijeli niz jezika - arapski, judezmo (ladino), jidiš, ruski i drugi jezici kojima su se koristile različite židovske zajednice u svijetu.

Moderni hebrejski je godine 1921. postao službenim jezikom u britanskom mandatu Palestine, a nakon toga i službeni jezik Države Izrael. Hebrejsko ime za jezik je Ivrit (עברית).

## Hebrejsko pismo 
Hebrejski se piše posebnim, hebrejskim pismom.

## Također pogledajte 
* Hebrejsko pismo

## Reference 
## Vanjski linkovi 

Kategorija:Semitski jezici
Kategorija:Flektivni jezici
Kategorija:Jezici u Izraelu
Šah (titula)

**Šah** (farsi, شاه, *šāh*, "vladar, kralj"; od indoevropske riječi *khšathra-pava*, "kralj") naslov je koji se historijski koristio za perzijske vladare. U skladu sa starogrčkim i bizantijskim naslovom za kraljeve i careve, *basileus toon basileoon*, doslovno "kralj kraljeva," persijski vladari su se počeli nazivati *šahenšahovima*, tj. "šah šahova."  

## Historija 
Šah, ili Shāhanshāh (Kralj kraljeva) koristio se u punoj dužini imena i bio je naziv za šerzijskog cara. To je uključivalo i vladare prvog Perzijskog carstva, iz dinastije Achaemenid, koji su ujedinili Perziju i stvorili ogromno interkontinentalno carstvo, kao i vladare iz drugih dinastija kroz historiju do dvadesetog stoljeća i dinastiju Pahlavi. Naslov su također intenzivno koristili i carevi Indijskog potkontinenta, uključujući i careve Mogulskog carstva. Na primjer, treći Mogulski car, Akbar Veliki (1542. - 1605.), bio je formalno poznat kao "Shahanshah Akbar-e-Azam".

Puni naziv vladara iz Achaemenid dinastije bio je XšāyaΘiya XšāyaΘiyānām, u staroperzijskom "Kralj kraljeva", što odgovara Perzijskom Šāhān Šāh, i modernom Perzijskom  شاهنشاه (Shāhanshāh). U grčkom, ova fraza je prevedena kao  "βασιλεύς τῶν βασιλέων (basileus tōn basiléōn)", "Kralj kraljeva", što je ekvivalent caru. Oba termina su često koristila skraćeno svoje korijene Shah i Basileus.

U zapadnim jezicima, Shah se češće koristi nego riječ Shāhanshāh. Izraz je prvi put zabilježen na engleskom jeziku 1564. godine i označavala je naslov kralja Perzije. Dugo vremena, Evropljani su mislili da je Šah poseban kraljevski naslov, ne jednog carstva, iako su samo vladari Perzije sebe smatrali kao carevi Perzijskog carstva (kasnije Iran). Evropsko mišljenje se promijenilo od Napoleonovog doba, kada je Perzija bila saveznik zapadnih sila željna da osvoji teritorije koje su bile pod upravom Osmanlijskog padišaha.

U dvadesetom stoljeću, šah Perzije, Mohammad Reza Pahlavi, zvanično je usvojio naslov  شاهنشاه Shâhanshâh. On je također dao titulu i svojoj supruzi شهبانو Shahbânu (carica). Iran više nije imao Šaha nakon Islamske revolucije 1979. godine.

Kategorija:Titule
Via Sacra

mini|desno|300p|Via Sacra

**Sveti put** (latinski:*Via Sacra*) je put popločan ravnim kamenjem raznolikih oblika koji je prolazio kroz Rimski forum izgrađen u doba rane rimske republike od 509. godine p. n. e. Put je išao od Flavijskog amfiteatra do brda Kapitol. Put je imao blage krivine i pratio je prekriveni potok od jugoistoka prema sjeverozapadu. Sveti put je najstarija ulica u Rimu. Ogranak puta je dodan za vrijeme imperijalne rimske ere sjeverno od originalnog puta i zapadno od foruma.

## Reference 
Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Historija Rima
Kategorija:Rimska Republika
Kategorija:Rimska arhitektura
Rimski forum

mini|desno|300p|Forum Romanum
mini|desno|300p|Mapa Foruma
**Rimski forum** (latinski: *Forum Romanum*) je antički trg ili forum koji je nastao u doba rane Rimske Republike oko 509. p. n. e. Forum se prostirao na pet hektara i uključivao je nekoliko objekata i okvirnih komponenata, od kojih su najvažnije:
* Sveti put
* Lapis Niger
* Comitium
* Curia Iulia
* Umbilicus Urbis
* Rostra
* Saturnov hram
* Regia
* Vestin hram

## Također pogledajte 
* Forum Julija Cezara
* *Tabularium*
* *Basilica Iulia*
* *Basilica Emilia*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Rekonstrukcija Rimskog foruma u 3D, Circus Maximus i Ostrvo Tiber – italyrome.info
* Virtuelna panoramska tura Rimskog foruma od 360x180 stepeni
* Digitalni rimski forum , 3D rekonstrukcije Rimskog foruma iz oko 180. godine 400
* Christian Hülsen: Rimski forum (kod LacusCurtius; Hülsen je bio jedan od glavnih arheologa Foruma)
* Forum Romanum (foto arhiva)
* Mapa Foruma iz 100. godine nove ere, prazna ili označena

* 

Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Rimska Republika
Kategorija:Rim
Kategorija:Rimska arhitektura
Kategorija:Arheološki muzeji u Italiji
Kategorija:Turističke atrakcije u Rimu
Curia Iulia

mini|desno|203x203px|Curia

**Curia** (*Hostilia*, *Secretarium Senatus*) (fonol.:*Kuria*) je kuća rimskih senatora prvobitno izgrađena u doba rane rimske republike na Rimskom forumu za potrebe sastajanja rimskih senatora. Curia je bila srušena te ponovo izgrađena 44. godine p. n. e. od strane Julija Cezara i tada nazvana Curia Julia. U svojoj historiji Curia je također bila korištena i kao crkva te je nosila ime Crkva Svetog Luke i Martine. Zidovi ovog objekta su bili izgrađeni sa ciglom a bio je u tlocrtu pravougaonog oblika 51,2 m dugačka i 27,4 m široka. Krov je bio napravljen od drvenih rešetki na dva voda. Ranije Curia je imala i bronzana ulazna vrata koja su kasnije prenesena na crkvu Svetog Jovana Laterana.

## Etimološko značenje 
Smatra se da riječ *curia* potiče od starolatinske riječi *coviria*, u značenju „skup muškaraca“ (co-, „zajedno“ + *vir*, „muškarac“). U tom smislu, svaka skupština, javna ili privatna, mogla se nazvati *curia*. Pored rimskih Curia, glasačke skupštine poznate kao *curiae* postojale su i u ostalim gradovima Lacija, a slične institucije postojale su i u drugim dijelovima Italije. Tokom republike, lokalne Curie bile su uspostavljene u italijanskim i provincijskim municipijima i kolonijama. U doba Carstva, lokalni magistrati često su birani od strane općinskih senata, koji su također postali poznati kao *curiae*. Proširivanjem značenja, riječ *curia* počela je označavati ne samo skupštinu, već i mjesto na kojem se ona sastajala, poput zgrade za sastanke.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Rimska Republika
Kategorija:Rim
Kategorija:Rimska arhitektura
Elektricitet

[thumb|[Munja je jedan od najatraktivnijih efekata elektriciteta.]]

**Elektricitet** je skup fizikalnih fenomena povezanih s prisustvom i kretanjem električnog naboja. Iako se na početku smatrao kao fenomen odvojen od magnetizma, nakon razvoja Maxwellovih jednačina, oba su prepoznata kao dio jedinstvenog fenomena: elektromagnetizam. Različiti uobičajeni fenomeni su povezani s elektricitetom, uključujući munje, statički elektricitet, električno grijanje, električno pražnjenje i mnogi drugi.

Prisustvo električnog naboja, koji može biti pozitivan ili negativan, proizvodi električno polje. Sa druge strane, kretanje električnih naboja, koje je poznato kao električna struja, proizvodi magnetno polje.

Kada se naboj postavi na mjesto na kojem postji električno polje, sila će djelovati na njega. Magnituda ove sile je data Coulombovim zakonom. Dakle, ako bi se naboj pomjerio, električno polje bi vršilo rad na električni naboj. Zbog toga možemo govoriti o električnom potencijalu u određenoj tački u prostoru, koji je jednak radu koji izvrši vanjski agent prenoseći jedinicu pozitivnog naboja od proizvoljno odabrane referentne tačke do te tačke bez ikakvog ubrzanja i obično se izražava u voltima.

## Reference 
## Izvori 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Električna i magnetna polja u materiji
Kategorija:Elektricitet
George Boole

**George Boole** (*Džordž Bul*)  je bio engleski matematičar i filozof. Rođen je 2. novembra 1815. u Lincolnu, Engleska.

Njegovo formalno školovanje bilo je ograničeno — većinu znanja, naročito iz matematike, latinskog i drugih oblasti, stekao je samostalno. Radni vijek je započeo sa 16 godina, kada je postao glavni uzdržavatelj svoje porodice, zbog čega je započeo rad u obrazovanju, kao pomoćni nastavnik u školi u Doncasteru (Heigham’s School). Kratko je predavao i u školi u Liverpoolu, a u 19. godini otvorio je svoju školu u Lincolnu. Kasnije je preuzeo Hall’s Academy u Waddingtonu, nakon čega se opet vratio u Lincoln, gdje je vodio internatsku školu. Tokom tog razdoblja počeo je stupati u kontakte s matematičarima i lokalnim društvenim krugovima.

### Naučna dostignuća i akademska karijera 
Godine 1844. Boole je objavio rad *“On a General Method in Analysis”*, koji je osvojio prvu Zlatnu nagradu za matematiku koju je dodijeljeno od strane Kraljevskog društva (Royal Society). Njegovi kontakti u naučnim krugovima pomogli su mu u prijavi za profesorsko mjesto.

Godine 1849. izabran je za prvog profesora matematike na novoosnovanom Queen’s College Cork (u Irskoj) i bio je na toj poziciji od 1849. do svoje smrti 1864. Južno od Londona, prijatelji i susjedi u Lincolnu priredili su mu svečanu večeru prilikom njegovog odlaska, a na toj prilici poklonjen mu je vrijedni skup knjiga i srebrni stalak za pero, danas poznat kao “Boole Inkstand” — taj predmet je bio izložen u knjižnici UCC na pozajmici od njegovog pra-pra-unuka, prof. Geoffreyja Hintona.

Za svoj rad dobio je nekoliko priznanja: Keith Medal od Kraljevskog društva Edinburga 1855. godine, te je 1857. izabran za člana Kraljevskog društva (Fellow of the Royal Society, FRS). Također je dobio počasne titule LL.D. od Trinity Collegea u Dublinu (1851) i D.C.L. od Oxforda.

Boole je radio u područjima diferencijalnih jednačina i algebarske logike, ali je najpoznatiji po svom djelu *An Investigation of the Laws of Thought* (1854), u kojemu je formulirao ono što danas nazivamo Booleovom algebrom. Ta logika smatra se temeljem moderne informacijske nauke i digitalne ere. Smatra se jednim od osnivača računarske nauke iako u njegovo vrijeme računari nisu postojali. Ostala važna djela su *A Treatise on Differential Equations* (1859) i *A Treatise on the Calculus of Finite Differences* (1860). Ukupno je objavio preko 50 naučnih radova.

Umro je 8. decembra 1864. i sahranjen je na groblju crkve St Michael’s u Blackrocku, Cork.

## Također pogledajte 
*Filozofija
*Savremena filozofija
## Reference
Kategorija:Britanski naučnici
Kategorija:Britanski matematičari
Kategorija:Britanski filozofi
Kategorija:Britanski izumitelji
Kategorija:Računarski inženjeri
Kategorija:Članovi Kraljevskog društva
Kategorija:Biografije, Lincoln
Kategorija:Rođeni 1815.
Kategorija:Umrli 1864.
Harry Potter i Plameni pehar (film)

Ovo je četvrti film iz serije filmova o mladom čarobnjaku Harryju Potteru.

Film počinje tako da vidimo zmiju koja prolazi pored groba Riddleovih. Bezjak Frank Bryce je iz obližnje kuće vidio svjetlo i krenuo u kuću Riddleovih, gdje je i ubijen. Harryja je tada zapekao ožiljak. No probudila ga je Hermiona i krenuli su prema Metlobojskom svjetskom prvenstvu. Tu su napali smrtonoše i nastao je haos. Barty Crouch ml. postavio je tamni znamen i nestao. Kada su došli u školu Dumbledore ih je obavijestio o Tromagijskom turniru. Došle su škole Durmstrang i Beauxbatons, te njihovi direktori Igor Karkaroff i Olympe Maxime. Neko je stavio Harryjevo ime u pehar. Četiri prvaka su izabrana, Cedric Diggory, Viktor Krum, Fleur Delacour i Harry Potter. Na satu Obrane od mračnih sila njihov novi učitelj Alastor Moody pokazao im je Neoprostive kletve. Došlo je vrijeme prvog zadatka. Zadatak im je bio da od zmaja otmu zlatno jaje. Harry je bio zadnji na redu i uzeo ga pomoću metle. Tada je uslijedio bal. Prvaci su otvorili ples i svirale su Čudnovate sestre. Na drugom zadatku trebali su vratiti "plijen" iz Crnog jezera od vodenljudi. Harry je trebao vratiti Rona, no vratio je Fleurinu sestru Gabrielle jer je Fleur odustala. Harry je dobio drugo mjesto. Treći zadatak bio je labirint. Trebali su naći kup i ko ga prvi nađe bio je pobjednik. Harry i Cederic prvi su došli i zajedno dotakli pehar i koji ih je aparatirao na groblje Riddleovih. Tada je Peter Pettigrew ubio Cederica i napravio ritual i oživio Voldemorta. Tada su došli ostali smrtonoše. Harry i Voldemrort su se sukobili i Harryju su pomogli duhovi Voldemortovih žrtava. On je sa Cedericovim tijelom pobjegao i objavio da je Voldemort ponovno živ. Onda ga Moody u školi pokušava ubiti no spašavaju ga Dumbledore, Snape i McGonagall. Tada se Crouch otkrio i dementori su ga ubili. Svi su znali da slijede mračna vremena.

## Nagrade i nominacije (Američke filmske akademije) 
* Oskar za najbolju scenografiju

## Također pogledajte 
* Film
** Spisak filmova

### Ostali filmovi o Harryju Potteru 
* Harry Potter i Kamen mudraca 
* Harry Potter i Odaja tajni
* Harry Potter i zatočenik Azkabana

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Official movie series site
* Official UK site
* Movie Review - Mark Sells, *The Oregon Herald*
* Box Office Totals
* Harry Potter Movie Pictures
* *Goblet of Fire* movie spoilers
* musicOMH.com Review 
* Mugglenet Press Screening Fan Review 
* Potter - The Saga Continues Satire at the Dictionary of Unfortunate Ideas

### Reklame 
* Big (33MB)
* Real Media (15 MB) 
* Quicktime (17.5 MB) 
* Windows Media (16.1 MB) 
* Real Player
* QuickTime
* Windows Media
* Harry Potter Trailers

Kategorija:Filmovi o Harryju Potteru
Kategorija:Filmovi iz 2005.
Kategorija:Britanski filmovi
Kategorija:Filmovi na engleskom jeziku
Kategorija:Filmovi Heyday Filmsa
Kategorija:Filmovi s radnjom u Škotskoj
Umbilicus Urbis

mini|desno|300px|Pogled na ostatke Umbilicus Urbisa
**Umbilicus Urbis** (fonol.:*Umbikulus urbis*) (**Umbilicus Romanae**) je mjesto kružnog hrama na sjeverozapadnom kraju Rimskog foruma koji je bio simboličan centar grada Rima u doba rane rimske republike od 6 vijeka p. n. e. U 4. vijeku n. e. na mjestu Umbilicus Urbis-a je od cigle izgrađen trodijelni cilindrični hram. Ime na latinskom znači "pupak grada".
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://dlib.etc.ucla.edu/projects/Forum/reconstructions/UmbilicusRomae_1 digitalni model (stranica na engleskom)
* https://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Plutarch/Lives/Romulus*.html#ref16

Kategorija:Rimska arhitektura
Vladimir Nabokov

**Vladimir Vladimirovič Nabokov** (rus. **Владимир Владимирович Набоков**, Petrograd, 22. april 1899 - Montreux, 2. juli 1977), rusko-američki književnik.

Emigrirao je u Berlin 1919. gdje je, nakon studija u Engleskoj, djelovao kao književnik, sportski instruktor, prevodilac i novinar. U SAD odlazi 1940., gdje živi pišući na engleskom. Pod uticajem klasične ruske i moderne evropske književnosti piše romane u kojima uz obilje fantazije i humora suprotstavlja tradicionalni i moderni sistem vrijednosti. Zbog bezobraznog seciranja spolnog života svojih junaka svrstan je i među pornografske pisce.

## Djela 
* "Lolita" (1955) 
* "Poziv na pogubljenje" 
* "Blijedi oganj" (1962) 
* "Nebeski put" 
* "Ada" (1969) 

## Vanjski linkovi 
* Knjižnica Nabokova

Nabokov, Vladimir
Nabokov, Vladimir
Nabokov, Vladimir
Kategorija:Biografije, Sankt Peterburg
Regia

mini|desno|200px|Karta antičkog Rima
**Regia** je bila sjedište najvišeg rimskog svećenika () u doba rane rimske republike od 6. vijeka p. n. e. Nalazila se pored Svetog puta na Rimskom forumu. Regia se koristila kao sjedište sveštenika i biblioteka religijskih podataka. Bila je trouglastog oblika u planu i uništena je u požaru 148. p. n. e. Regija je bila obnovljena te još jednom izgorjela nakon toga da bi 36. p. n. e. bila ponovo izgrađena ovog puta od mramora.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.historyhit.com/locations/the-regia/
* https://penelope.uchicago.edu/encyclopaedia_romana/romanforum/regia.html

Kategorija:Rim
Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Rimska Republika
Kategorija:Rimska arhitektura
Elmore Leonard

**Elmore John Leonard** (11. oktobar 1925–20. august 2013) bio je američki romanopisac rođen u gradu New Orleans u saveznoj državi Louisiani.

Njegovi prvi romani na tržištu su se pojavili tokom 1950-ih, a većinom se radilo o westernima. Kasnije je počeo pisati romane više tematskih sadržaja, misterioznog i kriminalističkog žanra, kao i filmske scenarije.

Prema njegovim su romanima snimljeni brojni filmovi od kojih je  vjerovatno  najpoznatiji *Uhvatite maloga* snimljen 1995. prema romanu kojeg je napisao pet godina ranije, a 1999. je napisao njegov nastavak pod naslovom *Sve je cool* prema kojem je 2003. počela produkcija istoimenog filma.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1925.
Kategorija:Umrli 2013.
Kategorija:Biografije, New Orleans
Kategorija:Američki pisci
Gwendolyn Brooks

**Gwendolyn Brooks** bila je američka pjesnikinja, književnica i učiteljica. Njen rad se često bavio ličnim proslavama i borbama običnih ljudi u njenoj zajednici. Osvojila je Pulitzerovu nagradu za poeziju 1. maja 1950. za Annie Allen, čime je postala prva Afroamerikanka koja je dobila Pulitzerovu nagradu.

Tokom svoje plodne spisateljske karijere, Brooks je dobila još mnogo priznanja. Kao doživotna stanovnica Chicaga, imenovana je za pjesnikinju laureata Ilinoisa 1968, na kojoj je poziciji bila do svoje smrti 32 godine kasnije. Također je proglašena laureatom pjesnikinjom SAD za mandat 1985-1986. Godine 1976. postala je prva Afroamerikanka primljena u Američku akademiju umjetnosti i književnosti.

Prvu zbirku *Ulica u Bronzevilleu* objavila je 1945; u njoj najavljuje svoje životno književno zanimanje – rasni angažman bez militantnih usklika tipičnih za mlade; ona pjeva o američkim crncima u potrazi za srećom i ljudskim dostojanstvom navodeći svoje sunarodnjake da razviju vlastiti osjećaj identiteta, kulture, vrijednosti i društveni senzibilitet u smislu osjećaja pripadnosti savremenoj američkoj civilizaciji.

Brooksova piše i o ženama usmjerujući, kasnije, svoje pjesništvo feminističkom pokretu crnkinja. Prema njenim shvatanjima, žene se razlikuju od muškaraca prema onomu što osjećaju i misle, te prema načinu na koji posmatraju svijet. Osim ženskoga senzibiliteta, njeno je djelo važno kao govor demokratske autorke i borbene aktivistkinje u traženju ljudskih prava za sve ljude. Godine 1950. postala je prva crnkinja koja je dobila Pulitzerovu nagradu.

Umrla je u Chicagu 2000.
## Reference
Kategorija:Rođeni 1917.
Kategorija:Umrli 2000.
Kategorija:Biografije, Topeka (Kansas)
Kategorija:Američki pisci
Kategorija:Američki pjesnici
Kategorija:Dobitnici Pulitzerove nagrade za poeziju
Marie von Ebner-Eschenbach

**Marie von Ebner-Eschenbach** (Zdislavic, 13. septembar 1830. - Beč, 12. mart 1916.), austrijska književnica

Posljednja je pjesnikinja stare Austrije, hroničar podunavskih sudbina, života pojedinaca i grupa između dvoraca i sela. Počela je s dramama, ali je svoj vlastiti izraz našla u prozi. U stilu psihološkog realizma (uticaj Turgenjeva), opisuje život bečkog plemstva, ali pokazuje i humanu osjećajnost prema siromašnijim staležima. Izraz joj se odlikuje oštrim opservacijama, blagim humorom i dotjeranim jezikom.

## Djela 
* "Božena" 
* "Aforizmi" 
* "Seoske i dvorske pripovijesti" 
* "Moje djetinjstvo"

Kategorija:Austrijski pisci
Kategorija:Biografije, Zdislavic
Kategorija:Rođeni 1830.
Kategorija:Umrli 1916.
Johann Nestroy

mini|Johann Nestroy
**Johann Nepomuk Nestroy** (Beč, 7. decembar 1801 – Graz, 25. maj 1862) bio je austrijski komediograf i glumac.

Jedno je vrijeme bio pjevač, a poslije je glumio komične uloge. Napisao je niz popularnih komedija i lakrdija. Njegove drame najčešće su ironične i skeptične, a izraz im počiva na snazi verbalne dosjetke i klasičnog bečkog vica. Unatoč lakoći svojeg stila oštro se narugao slabostima i nedostacima svojih savremenika. 

Najpoznatije mu je djelo *Zli duh Lumpazivagabundus ili lakoumni trolist*. 

## Također pogledajte 
* Film
* Spisak glumaca i glumica

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1801.
Kategorija:Umrli 1862.
Kategorija:Austrijski glumci
Wystan Hugh Auden

mini|desno|Wystan Hugh Auden
**Wystan Hugh Auden** (York, 21. februar 1907. - Beč, 29. septembar 1973.), 
engleski pjesnik i kritičar, 1939. emigrirao u SAD.

Isprva je pisao lirsku i satiričku poeziju i pjesničke drame u kojima izražava svoj stav protiv buržoazije i fašističke prijetnje te predstojećeg poretka. Aktivno je učestvovao u Španskom građanskom ratu. U njegovoj novijoj poeziji odražavaju se kršćanski stavovi i posebno uticaj Kierkegaarda. Uredio je više pjesničkih antologija, a pisao je i operna libreta ("Život razvratnika" Igora Stravinskog).
## Vanjski linkovi 
*
*

Kategorija:Biografije, York
Kategorija:Rođeni 1907.
Kategorija:Umrli 1973.
Kategorija:Engleski pjesnici
Kategorija:Američki pjesnici
William Blake

**William Blake** (London, 28. novembar 1757 - London, 12. august 1827), bio je engleski pjesnik, slikar i grafičar.

mini|William Blake

Bio je samouk. Likovno se obrazovao kopirajući Michelangela, Rafaela i Dürera i crtajući detalje arhitekture i plastike u Vestminsterskoj opatiji, a književnu kulturu stekao je čitajući i imitirajući engleske renesansne pjesnike i savremene "predromantike". Njegov svjetonazor formirao se u proučavanju Swedenborgovih teozofskih špekulacija i mnogih rasprava o gnosticizmu i druidizmu, ali je ipak, i kao slikar i kao pjesnik, ostvario originalna djela. On se možda najviše približio idealnom poimanju smisla i slike u svojim lirskim pjesmama. Osim *Pjesničkih skica*, njegovog prvijenca, nijedno od njegovih djela nije štampano za njegova života, a u javnost su mogla doprijeti samo u malobrojnim primjercima što ih je svojeručno izrađivao posebnom tehnikom obojenog bakropisa, koju je sam izumio. Jedna od njegovih najpopularnijih i najanaliziranijih pjesama jeste "Tigar".

Od njegovih slikarskih radova posebno se ističu ilustracije Miltonovih i Danteovih djela, te starozavjetne Knjige o Jobu.

## Djela 
* *Brak neba i pakla*
* *Pjesme nedužnosti*
* *Pjesme iskustva*

## Također pogledajte 
* "Janje"

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1757.
Umrli 1827.
Kategorija:Biografije, London
Kategorija:Britanski pisci
Kategorija:Britanski slikari
*
Kategorija:Pjesnici romantizma
John von Neumann

**John von Neumann zu Margitta (Margitta Neumann János**) bio je mađarski Jevrej koji se bavio matematikom i dao veliki doprinos kvantnoj fizici, funkcionalnoj analizi, računarskoj nauci ali i ekonomiji.

Sa J. Presperom Eckertom i Johnom Mauchlyjem zaslužan je za izum Von Neumannove arhitekture, čiji se princip primjenjuje u gotovo svim današnjim računarima.

## Život 
John von Neumann je osoba koja je dala osnovne principe arhitekture današnjih računara. 
Prvi koji je definirao razliku imeđu fizičkog dijela računara  (hardvera) i programskog dijela (softvera).
John von Neumann je rođen kao János pl. Neumann. Njegov otac Miksa Neumann, je bio vrhunski bankar koji je svom sinu živeći u Budimpešti, omogućio da nauči njemački i francuski.
Od rane mladosti bio je prepoznat kao izuzetno darovito i radoznalo dijete, svestrano na mnogim područjima.
Kao 6-godišnjak bio je u mogućnosti da se šali s ocem razmijenjujući viceve na klasičnom grčkom.
1911. godine von Neumann upisuje Lutheran gimnaziju u kojoj provodi sljedećih 10 godina i završava je 1921. godine. Te iste godine upisuje Univerzitet u Berlinu da bi studirao hemiju, diplomira, i te iste, 1926. godine dobija doktorat na Univerzitetu u Budimpešti nizom teorija iz matematike od kojih se mnoge koriste i danas.
1933. godine postaje redovnii profesor na Princetonu u SAD-u i tu poziciju zadržava do smrti.

Veoma je veliki raspon ideja i zasluga ovog znamenitog čovjeka kojima je zadužio čovječanstvo: od matematike, fizike i mnogih mnogih drugih oblasti u kojima njegove ideje nalaze primjenu.
## Također pogledajte 
* Ćelijski automat

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1903.
Kategorija:Umrli 1957.
Kategorija:Biografije, Budimpešta
Kategorija:Mađarski ekonomisti
Kategorija:Mađarski fizičari
Kategorija:Mađarski matematičari
Kategorija:Mađarski računarski inženjeri
Kategorija:Mađarski izumitelji
Kategorija:Američki matematičari
Kategorija:Američki fizičari
Kategorija:Američki izumitelji
Kategorija:Američki ekonomisti
Kategorija:Američki računarski inženjeri
Kategorija:Kvantni fizičari
Kategorija:Mađarsko plemstvo
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Mađarske
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Austro-Ugarske