Prekmurski jezik

[mini|desno|200px|*Marijin list,* prekmurske [Rimokatolička crkva|rimokatoličke novine.]]
**Prekmurski jezik** ili **prekomurski jezik** je nezavisno narječje slovenskog jezika, koje još nema službenog govornog statusa. Najviše se govori u oblasti Prekmurje u Sloveniji.

Prekmurski jezik govori u Prekmurju više od 80.000 ljudi, kod Monoštra *(Szentgotthárd),* također u Njemačkoj ili SAD-u.

## Ime 
Sadašnji prekmurski ime prekmurskog jezika je *Prekmürščina, Prekmürski jezik,* slovenski *Prekmurščina.* Prekmurci za sebe tvrde da su slovenski narod *(Slovénge, Slovenje, Slovenci).* Mađari danas također tako pouvajo, da *Vend nyelv.* U 19. vijeku si koristili izraz *vend,* Prekmurje pa *Vendvidék,* jer njemački ime je bio *wendisch, windisch.* A prekmurski Slovenci nisu kazali *vend.* *Vendvidék* je bila *Slovenska krajina* u prekmurskom jeziku. Ranije prekmurski jezik u literaturi nazivali su *vandalski jezik,* jer znanstvena djela su tvrdila, da su Slovenci u Mađarskoj potomci Vandala. U prekmurskom jeziku također se je ostvario ime *vandalski jezik, vandalska vüsta* i *Vandalska okroglina, Vandalska krajina* i u latinskem jeziku *lingua vandalica* je bio prekmurski jezik. U srednjom vijeku je bio mađarski naziv *tótok* i *Tótság* (Slovenska okroglina).

Anton Trstenjak je dao ime *Prekmurje, prekmurski jezik* u 19. vijeku. Danas se koristio, da *istočni slovenski jezik* (vzhodnaslovenščina), ili *panonski slovenski jezik* (panonska slovenščina), jer Prekmurje se nalazi u Panonskoj kotlini.

## Historija 
[mini|desno|200px|*Düševni list* evangeličke novine u [20. vijeku.]]
Slovenci su stićili u Panonijo u 6. vijeku sa Avarcima. Mađari u 10. vijeku su okupirali Panonija i isključivo u Prekmurju je ostao slovenska zajednica. Slavenski jezik Prekmurja u srednjom vijeku su govorili nije samo kod Mure, ali također u Gradišću (prekmurski *Gradišče*) i blizini Monoštra. Ovo sve pokaza, da naselja tam imajo prekmurski ime. Naprimjer kod Monošter je mađarsko mesto *Kondorfa,* prekmurski je *Krádanovci,* ili u Austriji *Eltendorf* je *Stára Grüškova ves.*

Rijeka Mura je bila posebna široka i težaka prosodna. Zbog zatvoreno krajolik je pasteo prekmurski slovenski jezik. U Mađarskoj Slovenci su živeli u Železnoj *(Vas)* i Zalskoj (Zala) županiji. U Somogyu (Šomodska) do 20. vijeka također su govorili prekmurski jezik, jer u 16.-17. vijeku i 18. vijeku zbog reformacije, osim toga Osmana i Srba.

Zalski Slovenci do 1777. godine je nadzirala zagrebačka biskupija. Biskup (prekmurski *püšpêk*) je pasnodijelio kajkavske knjige. Ove knjige su stečeli također u Železno. Tamo biskup Đura *(Győr)* je organizirao dekanstvo *Slovenska okroglina, Vandalska okroglina* ki je imela slovenački dekani *(öšpöröši).* Svećenici Slovenske okrogline su učili u Hrvatskoj u Zagrebu i Varaždinu. U 16. vijeku že evangelici također. U Slovenskoj okroglini također su služili gradišćanski i hrvatski svećenici i pisali u prekmurskom jeziku, k ovoj su koristili hrvatski i gradišćanski jezik.

Kajkavski učinak je preostao u prekmurskom jeziku, u konjugaciji leksikoj. U 16. vijeku u Martjancima, kod Murske Sobote su pisali pjesmarica *Sztára Martyanszka peszmarcza.* Knjiga ima dva hrvatski vir, jedan kajkavski Nikola Krajčevič: *Szveti evangeliomi* (1651.) i Grgur Mekinić: *Dusevne pesmi.* Knjiga Mekinića je prva gradišćanska djela. Ovo je zato važno, jer gradišćanština je čakavskohrvatska varijanta, Krajčeviča pa kajkavska. Kasneje prekmurski jezik je također imao utjecaj na gradišćanski jezik. Jožef Ficko svećenik Prisike je bio prekmurskoga porijekla.

U Slovenskoj okroglini je rođen već varijant Martjanske pjesmarice, ki su utjecali jezik. Naprimjer *i* u prekmurskom jeziku je također *i,* kao u hrvatskom, srpskom i bosanskom jeziku, ili prek. *nej istino,* hrv. *nje istino.*

Prva prekmurska knjiga 1715. godine je nastala. *Mali katechismus* je bio evangelički katekizam, pisao je Franc Temlin *(Ferênc Temlin)* svećenik i izdao u Njemačkoj. *Mali katechismus* je bila prva postaja prekmurskoga književnoga jezika. 1771. godine Števan Küzmič svećenik i dekan je preveo četiri evanđelje *(Nouvi Zákon)* i ovo je bio prvi standard prekmurskoga jezika. Istinski književni jezik ne Števan, ali Mikloš Küzmič dekan Slovenske okrogline je stvorio. Prvi biskup Sambotela *(Szombathely),* János Szily je pomagao Küzmič, da bude pisao prekmurske knjige. Küzmič je preveo katolička evanđelja *(Szvéti Evangyeliomi),* pripremio molitvenik *(Molitvena kniga),* ABC knjiga ''(ABC kni'zicza)* i obrednik *(Szlovenszki Silabikar).'' Evanđelja i molitvenik su upotrijebili već obitelj i nekoliko izdatak 1780.-1945. godine. ABC knjiga je bila obvezna u korištenju u školama.

Mikloš Küzmič i Števan Küzmič također su koristili kajkavskohrvatski i standard hrvatski jezik u djelima. Mikloš je preveo prekmurski Oče naš iz hrvatskoga jezika.

Mikloš Küzmič je analizirao slovenski književni jezik, ali tako je video, da nepotreban prihvatiti, jer razlike su posebno velike. Števan Küzmič također tako je video položaj i daljevao standardizacija prekomurskoga jezika.

## Također pogledajte 
* Slovenska književnost u Mađarskoj

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Slovenski jezik
Kategorija:Južnoslavenski jezici