Mliječna kiselina

**Mliječna kiselina** - IUPAC ime  **2-hidroksi propanska kiselina** - je  hemijski spoj čija je  strukturna formula CH3-CH(OH)-COOH). Nastaje u nekoliko biohemijskih procesa. Prvi put ju je izolirao švedski hemičar  Carl Wilhelm Scheele 1780. Po strukturi je karboksilna kiselina,  koja, osim karboksilne grupe (-COOH), također sadrži i hidroksilnu grupu (-OH), na susjednom atomu ugljika karboksilne grupe. Zbog toga se mliječna kiselina svrstava i u grupu alfa hidroksilnih kiselina (AHA).
U rastvorima, mliječna kiselina može izgubiti proton karboksilne grupe, pri čemu ostaje laktatni ion CH3CH(OH)COO−.

Rastvara se u vodi ili alkoholima  pa se svrstava i u higroskopne supstance. 
Molekula mliječne kiseline je hiralna i može imati dva optička izomera (L i D oblik),  pri čemu je biološki značajan oblik L.

## Dobijanje 
U organizmu životinja, L laktat se dobija od piruvata,  uz katalizu  enzima dehidrogenaze laktata, a u procesu fermetacije tokom normalnog metabolizma ili treninga.
Taj proces se osobito ispoljava tokom fizičkih napora ili vježbanja,  tj. u nedostatku kisika, kada  dolazi do povećanja koncentracije laktata.

U industriji mliječna kiselina se može dobiti fermentacijom  šećera,  u prisustvu  raznih sojeva bakterije *Lactobacillus lactis*.

Plus (+) oblik mliječne kiseline nastaje pri kontrakciji mišića i većim fizičkim naporima, a  minus (-) se dobija vrenjem u prisustvu određenih bakterija.

## Moždani  metabolizam 
Iako  se općenito pretpostvlja da je glukoza glavni izvor energije u živom tkivu, postoje indicije da je to  laktat, a ne glukoza, koji se prvenstveno metabolizira u neuronima mozgu više sisarskih  vrsta. Među njima su i miševi, pacovi, i ljudi. Prema hipotezi  laktatnog transportera („šatla“, ćelije  glije su odgovorne za pretvaranje glukoze u laktat, a za snabdijevanje neurona  laktatom. Zbog ove lokalne metaboličke aktivnost glijinih ćelija, venćelijska tečnost bliso okolnih neurona snažno se razlikuje u sastavu od krvi ili verebro-spinalne tečnosti, po  mnogo većoj koncentraciji  laktata, kao što je pronađeno u studijama  mikrodijalize.
 
Neki dokazi ukazuju da je laktat važan u ranoj fazi razvoja metabolizma mozga u prenatalnoj i početkom potnatalnoj životnoj dobi,  kada laktat u  ovim fazama ima veće koncentracije u tjelesnim  tečnostima, a koje koristi  mozak, prvenstveno preko glukoze. acting either through better support of metabolites, or both.
Istraživanja možhanih preparata  miševa,  pokazuju da beta-hidroksibutirat, laktat i piruvat djeluju kao oksidacijske energetske  podloge, uzrokujući porast u NAD(P)H fazi oksidacije, jer  glukoza nije bila dovoljna kao energent tokom  intenzivne sinapsne aktivnosti i, konačno , da laktat može biti efikasan energetski supstrat , koji je sposoban za održavanje i poboljšanje aerobnog energetskog  metabolizma mozga *in vitro*. Studija daje nove podatke o dvofaznoj  NAD (P) H fluorescenciji  tranzijenata, što je važan fiziološki odgovor neuronske aktivacije koji je reproducirana u mnogim studijama i za koju se vjeruje da potiče uglavnom od aktivnosti izazvane promjene  koncentraciju u ćelijskom NADH bazenu.

## Testiranje krvi
[thumb|500px|[Referentni rangovi testova krvi, poredeći sadržaj  laktata (ljubičast, u centru)  u odnosu na ostale sastojke ljudske krvi]]
Test krvi za laktat se izvode kako bi se utvrdio status kiselinske homeostaze u organizmu.  Uzimanje uzoraka krvi  za ovu svrhu,  često je  iz arterija (čak i ako je teže nego venepunkcija), jer laktata se  razlikuje značajno između arterijske i venske krvi, a razina arterijskog je bolji predstavnik za tu svrhu.

Tokom porođaja, razina  laktat  u fetusu može biti kvantificiraa  testiranjam  fetusnog  vlasišta u krvi.

## Prekursor polimerar
Dvije molekule mliječne kiseline mogu biti dehidrirane u lakton i laktid. U prisustvu katalizatora,  laktid,  ataktno ili sindiotaktno  polimerizira polilaktide (PLA), koji su biorazgradivi poliesteri. PLA je primjer plastike koja se potiče iz petrohemije.

## Primjena u farmaciji i kozmetici
Mliječna kiselina je također koristi u farmaceutskoj tehnologiji za proizvodnju laktata koji su rastvorljivi u vodi iz inače nerastvorljivih aktivnih sastojaka. Ima i  daljnje korištenje u topikalnoj pripremi i kozmetici za podešavanje kiselosti i za dezinfekciju i   keratolitske potrebe.

## Hrana 
Mliječna kiselina se nalazi prvenstveno u  proizvodnji varijanti kiselog mlijeka, kao što su kumis, laban, jogurt, kefir, neki sirevi, i kambuča. Kazein  je u fermentiranom mlijeku koagulira pomoću mliječne kiseline. Mliječna kiselina je također odgovorna za kiseli ukus hljeba  surduk.

U nekim bazama podataka o hrani (u SAD i drugim) mliječna kiseline je  uključena pod pojmom "ugljeni hidrati" (ili "ugljenih hidrata od razlika"), jer to uključuje sve osim vode, proteina, masti, pepela  i etanola. To znači da  se vrijednost od 4 kalorije po gramu,  mliječne kiseline može koristiti  u izračunavanju energetske vrijednosti  hrane.

U proizvodnji piva nekih stilova (kiselo pivo) namjerno  se dodaje mliječna kiselina. Najčešće je  prirodno proizvedena djelovanjem raznih sojeva bakterija. Ove bakterije fermentiraju šećere u kiseline, za razliku od kvasca, koji fermentira šećer u etanol. Jedan takva varijanta je  belgijski Lambic e. Nakon hlađenja sladovine, kvasci  i bakterije  se „obaraju“ (talože) u otvorenim fermentorima.  Većina pivara   proizvodi više zajedničkih stilova piva koji će osigurati takve bakterije koje mogu pokrenuti  fermentaciju.  Ostali kiseli tipovi  piva uključuju: Berliner Weisse, Flandria red i američki divlji ale

U proizvodnji vina , prirodno ili pod kontrolom, često se koristi bakterijski proces za pretvaranje prirodno prisutne jabučne kiseline do mliječne kiseline, da se smanji oštrina i iz zbog drugih razloga u vezi sa  okusom. Ova  mliječna fermentacija se postiže djelovanjem  bakterija mliječnokiselinskog vrenja roda *Lactobactis*.

Kao  prehrambeni additiv  dozvoljena je za upotrebu u EU, SAD.  Australiji  i Novom Zelandu; U spiskovima  po INS je navedena pod  brojem 270 ili kao E broj E270. Mliječna kiselina se koristi kao konzervans hrane, ljekoviti  i  aromatski agens. Sastojak je u procesuiranju hrane i sredstava za dekontaminaciju tokom prerade mesa.

Mliječna kiselina se komercijalno proizvodi fermentacijom ugljikohidrata, kao što glukoza, saharoza ilu laktoza ili hemijskom sintezom.

## Izvori 
Glani izvori mliječne kiseline su mliječnim proizvodi kao što je jogurt, kefir i neke vrste sireva i hljebova. Također se može naći u nekim vrstama vina.

## Također pogledajte
*Mlijeko
*Acidoza

## Reference
## Vanjski linkovi
* Corn Plastic to the Rescue 
* Lactic Acid: Information and Resources
* Lactic Acid Is Not Muscles' Foe, It's Fuel

Kategorija:Regulatori kiselosti hrane
Kategorija:Hidroksi kiseline
Kategorija:Fiziologija vježbanja
Kategorija:Prezervativi
Kategorija:Aditivi sa E-brojem