Aquae S (Ilidža)

**Aquae S** naziv je naselja iz rimskog perioda, koje se nalazilo na mjestu današnje Ilidže, Bosna i Hercegovina. Historičari su mišljenja da to nije puni naziv koje je to mjesto imalo i da u imenu nedostaje par slova, ali o kojim slovima je riječ to se može samo pretpostavljati. Smješteno je na lijevoj obali rijeke Željeznice, na početku ilidžanskog naselja Lužani.

Aquae su bile vrlo čest naziv za čitav niz rimskih gradova i municipalnih jedinica: Aquae (Baden – Baden, Njemačka), Aquae Arnemetiae (Buxton, Velika Britanija), Aquae Calidae (Alžir), Aquae Convenarum (Bagne;res –de-Bigorre, Francuska), Aquae Flaviae (Chaves, Portugal), Aquae Mattiacae (Wiesbaden, Njemačka), Aquae Neri (Nevris-les-Bains, Francuska), Aquae Regiae (Tunis), Aquae Sextiae (Aix-en-Provence, Francuska), Aquae Sulis (Bath, Velika Britanija), Aquae Tarbellicar (Dax, Francuska).

Historičar Salmedin Mesihović u svojim radovima roristi naziv Akvis.

Do danas nije precizno definisan konačan obuhvat i veličina ovog antičkog naselja, kao ni konačan izgled građevinskih objekata koji su u njemu sagrađeni. Utvrđeni su sljedeći objekti:
 
* kompleks stambenih vila 
* villa urbana 
* objekat nepoznate namjene, neistražen, 
* hospitalium i hospitium

Navedeni objekti čine arheološko područje koje je sa pokretnim naslijeđem pronađenom na arheološkom području (smješteno u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine u Sarajevu), proglašeno za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Geografske karakteristike 
Rimsko naselje Aquae S... nalazilo se u neposrednoj blizini modernog ilidžanskog naselja Lužani. Smješteno je na prostoru srednje Bosne, u jugozapadnom dijelu Sarajevskog polja, na nadmorskoj visini od 490 metara. U neposrednoj blizini naselja nalaze se dvije rijeke: Bosna i Željeznica. U Bosnu se ulijevaju tri rječice: Željeznica, Dobrinja i Miljacka. Sa lijeve strane nalazi se samo jedna malo veća pritoka, rijeka Zujevina. Ilidža je poznata zbog svojih izvora termalne vode. Pored Ilidže, termalni izvori pronađeni su još: u Blažuju i Jošanici pored Vogošće. Nad prostorom Ilidže dominira planina Igman koja predstavlja prirodnu granicu između dvije regije: Bosne i Hercegovine. Igman pruža mnoštvo resursa: hrana i drvena građa.

Rimski put iz Salone koji je išao preko središnje Bosne u Aquae S... dolazio je prateći uzvodno tok rijeke Bosne. Put iz Narone koji je prelazi Ivan planinu u Aquae S... je ulazio sljedeći tok rijeke Zujevine, lijeve pritoke Bosne. U Aquae S... je možda ulazio i put koji je dolazio iz područja srednje Lepenice. Iz Aquae S... je izlazila glavna komunikacija koja je prolazila kroz rimsko naselje na obalama Miljacke i išla do u blizini današnje Vijećnice i dalje za istočnu Bosnu.

## Historija 
U periodu vladavine Rimskog carstva, najznačajnije naselje u Sarajevskom polju bilo je ono na Ilidži. Okolina današnje Ilidže bila je veoma gusto naseljena. O tome svjedoče nalazi na više lokaliteta: Crkvište, Stupsko Brdo, Švrakino selo itd.

Gradski ager Res publicae Aquarum S... sastojao se od većih i manjih naselja – *pagi, vici* domaćeg stanovništva u ruralnom području, te od ekonomskih zaselaka zemljoposjednika *villae rusticae*, kao i manjih zanatskih i trgovačkih naselja. Kolonija Aquae S... postala je upravni i politički centar ovog područja, a vremenom je postigla i poseban ugled kao lječilište i trgovačko središte. Planski se razvijala za vrijeme cara Marka Aurelija (161.-180.). Tada je  veliki procenat isluženih vojnika (veterana) dobio zemlju na prostoru Ilidže. Aquae S... je u 3. st. n. e. tri puta unapređivala svoj status od *municipija*, preko *kolonije* do *res publike* u vrijeme cara Dioklecijana.
## Arheologija i nalazi 
U literarnim izvorima iz rimskog perioda ne spominje se naselje Ilidža, pa sve što se o njemu zna potiče od arheoloških istraživanja. Prvi koji je u znanstvenoj literaturi spomenuo Ilidžu kao potencijalno rimsko nalazište bio je engleski istraživač Artur Evans (1876. god), za koga se smatra da je imao vrlo izraženu arheološko-istraživačku intuiciju i pronicljivost.

### Pokretni nalazi 
Zanimljiv bronzani predmet s Ilidže su tri noge neke sprave, s lavljim glavama i tri ljudska poprsja. Željezni dvostruki kladivci služili su u zidarskom zanatu kao vitilj ili dlijeto. Otkriveni su željezna kuka za vješanje (jednostavne kuke za haljine), željezni noževi, koštani cilindrični držak od noža s bronzanim kolutom, oštrice od željeza, stvrdla, šilj, igla, željezne nožice na pero, šestar, potkovice. Od kamena je ulomak jedne zdjelice sa žljebićem, zatim mnogo ulomaka raznog pribora, posuda od žežene ilovače, okrajak trbušastog lonca, okrajci posuda, lonac s tri ručke, grlić boce od žučkaste ilovače, fragmenti zdjelica. Među nalazima su i svjetiljke s natpisima C. Des[si] i VIBIANI399, fragmentarni predmeti od stakla (suđe bez boje ili bijele, zelene, zagasite i modre boje), kao i ulomak debele pločaste cigle s preciznim otiskom sandale, klincima potkovane. Nađeno je mnogo fragmenata kućica nekog morskog puža, životinjskih kostiju i ljudskih lobanja.

U Sarajevskom Polju je radilo šest antičkih figlina za proizvodnju keramike i cigle. Svoje proizvode žigosali su pečatima NIMIXAM = (Maximin) i CONST [...].  U radionici na Ilidži su se izrađivale amfore sa žigom COSSII.

Pronađeno su 63 komada novčića (50 bronzanih, devet bilonskih i četiri srebrena), u dvije gomile. Najstariji je iz 42. godine i najmlađi iz 364.-375. godine.

### Mozaici 
Otkriveno je postojanje 12 mozaika u vili urbana. Neki od njih se nalaze na terenu, a dio u Zemaljskom muzeju u Sarajevu.
 
Po svom geometrijskom motivu izdvaja se mozaik sa osmokrakom zvijezdom. Krakovi su dvostruko uokvireni. Kavadratna polja u uglovima su različito ukrašena prikazima kantarosa, stilizirane loze, kvadrata i pravougaonika.

Među najbolje očuvane mozaike na Ilidži može se uvrstiti primjerak koji pripada tipu sa centralnim motivom. Ukras se sastoji od sfernog romba, oko kojeg je prostor podijeljen u četiri eliptična i četiri trapezoidna polja. Navedeni dijelovi su uokvireni motivom  beskonačne pletenice. Na mozaiku su još vidljivi prikazi delfina, ribe i peduma. U centralnom dijelu nalazi se prikaz nimfe.

Na lokalitetu Ilidža konstatirano je postojanje još četiri fragmentirana primjerka mozaika. Zajednička karakteristika ovih mozaika je postojanje četvrtastih polja u kojima se nalaze fguralne predstave ptica, pozorišnih maski, klasičnih geometrijskih motiva, rozeta, Gordijevog čvora, polja ispunjenog nizom trokuta, okvira u vidu pletenica i sl.
Na Ilidži je otkriven i mozaik sa zanimljivo izvedenim prikazom Amora na morskom lavu. Spomenuti motiv svrstava mozaik u grupu sa lažnom shemom centralnog motiva. Amor se nalazi u sfernom rombu zaobljenih uglova. Prikaz ilustrira detalj scene thiasosa, tj. vjenčanja Tetide  i Posejdona.

Drugi mozaik sa Ilidže sa istom temom thiasosa je primjerak na kome je vidljiv motiv morske zmije.

Aquae S... od 2. st. n. e. imao je vlastitu radionicu u kojoj su izrađivani mozaici pronađeni na Ilidži i u njenoj okolini.
### Ostala nalazišta 
Vila na Stupu, podijeljena na dva dijela, bila je izgrađena od ćerpića ili od kamena, s podnicom od ilovače. Pronađeno je dosta kuhinjskog posuđa, ulomaka stakla, oruđa, kliješta, sjekire, kose, testera, verige, makaze, srp i lemeš. Interesantan nalaz predstavlja mač. Vila je bila u posjedu imućnog zemljoradnika ilirskog porijekla. Po nalazu novca, datira se oko 300. godine, što dokazuje novac careva.

U Švrakinom Selu su ustanovljeni tragovi rimske naseobine, gdje je pronađena ara s natpisom404 čiji je dedikant bio Aurelijan Maksimin, veteran legije VIII Augusta. Osim are, konstantovani su i fragmenti rimske cigle i obrađenog kamena, što ukazuje na stambenu aktivnost na ovom prostoru.

Rimska aglomeracija postojala je u Trnovu, gdje su konstatovani nalazi novčića, kamene cilindrično-valjkaste urne i ostali predmeti. Na Naklu u Vojkovićima postojala je stražarnica za čuvanje ulaza u Sarajevsko Polje, a na prostoru Hrasnice bila je naseobina vezana za poljoprivredno dobro. Tragovi naseljenosti zabilježeni su i u Semizovcu i na području Vogošće, posebno uz potok Jošanicu i oko sumpornog vrela, gdje su zabilježeni ostaci rimskih građevina.
## Literatura 
* Carl Patsch, - Arheološko-epigrafska istraživanja povijesti  rimske provincije Dalmacije, VII dio, Glasnik Zemaljskog muzeja  u Sarajevu XVIII, Sarajevo, 1906., 151-181 
* Đuro Basler, Ruševine zgrada iz rimskog doba na Ilidži kao konzervatorski problem, Naše starine VI, Sarajevo, 1959.,167172 
* Esad Pašalić -Rimsko naselje u Ilidži kod Sarajeva, Glasnik Zemaljskog muzeja  u Sarajevu XIV, 1959., 113 -134 
* Esad Pašalić -Antička naselja i komunikacije u Bosni i Hercegovini, Posebna izdanja Zemaljskog muzeja u Sarajevu, Sarajevo, 1960. 
* Enver Imamović -Antički kultni i votivni spomenici na području   Bosne i Hercegovine,  Sarajevo, 1977.  
* Mirza Hasan Ćeman -Res Publica Aquarum S...U: Ilidža Sarajevo, Sarajevo 2000, 123-170

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Aquae S 

A
A
Kategorija:Nacionalni spomenici na Ilidži
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu