Kosti korijena šake

**Kosti korijena šake** uključuju  osam malih kostiju koje čine zglob (ili karpus) koji povezuje šaku i podlakticu. Latinizirana  riječ  **karpus** potiče od značenja *dio šake*  i starogrčke καρπός - *karpos*,  što znači "zglob". U anatomiji čovjeka, glavna uloga korijena šake  je olakšatvanje djelotvornosti  namjenskog pozicioniranja ruke i korištenja snage ekstenzora  i fleksora podlaktice i pokretljivosti njegovih pojedinih kostiju koje povećavaju slobodu kretanja u zglobu šake.

U kopnenih kičmenjaka,  korijen šake je jedine nakupina kostiju u zglobu između radijusa i lakta i grane šake. Kosti korijena šake ne pripadaju pojedinim prstima (ili nogu u četveronožaca), dok one u korijenu stopala imaju takvu poziciju. Odgovarajući dio stopala je njegov korijen. Kosti  korijena šake dopuštaju okomito pomicanje i rotiranje.

## Struktura
U kosturu čovjeka, ima 8 kostiju korijena šake,  koje mogu biti klasificirane po pripadnosti  u dva poprečna  reda  ili tri uzdužna stupca.

Par redova  zajedno tvore luk koji je proksimalno konveksan, a distalno konkavan. Sa strane  dlana, dio šake je konkavan, formirajući karpusni tunel koji je pokriven mišićem šake  *musculus flexor retinaculum*

Budući da je proksimalni red istovremeno vezan na zglobne plohe radijusa i distalni red, stalno se prilagođava tim mobilnim površinama. Kosti ovog reda – čunasta, mjesečaste i trokutasta – imaju  svoje sopstvene pokrete. Čunasta  pridonosi stabilnosti  srednjeg dijela korijena šake,  kao i distalnom zglobljavanju s trapezastom i trapezoidnom kosti. Prednji red je krući i njegov poprečni luk se pokreće  s kostima grane šake.

Biomehanički i klinički gledano, kosti korijena šake su bolje objašnjene po rasporedu u tri uzdužna stupca:
# Radijalni čunasti stub se sastoji od čunaste, trapezaste i trapezoidne kosti;
# Polumjesečasti stub se sastoji od mjesečaste i glavičaste;
# Lakatni trokutasti  stub  koja se sastoji od trokutaste i kukaste kosti.
U tom kontekstu graškasta  kost se  smatra kao  sezamska kost  koja je ugrađene u tetivu *musculus flexor carpi ulnaris* .

Palačni stub   ostavlja prazninu između lakatne i trokutaste kosti, te stoga samo radijalna ili sčunasta  i srednji ili glavičasti  stub artikulira s radijusom. Zglob  je stabilniji u fleksibilniji nego ekstenzija mnogih,  zbog snage raznih kapsula i ligamenata,  nego što to mogu isprepleteni dijelovi kostura.

Gotovo sve kosti korijena šake  (osim  graškaste) imaju šest površina. Od toga su  *dlanska* ili *prednja* i *poleđinska* ili *stražnja* površina  grube, za  vezanje ligamenata; leđna površine su šire, osim u polumjesečaste.

*Gornje* ili *proksimalne*  i  *donje* ili *distalne površine* su zglobne, pri čemu su gornje uglavnom konveksne, a donje konkavne. *Medijalne*  i ' 'bočne* su također zglobne,  gdje su u kontaktu sa susjednim kostima, a inače su grube i kvrgave.

Struktura u svim kostima korijena šake  je slična: spužvasto tkivo je  zatvoreno u sloju kompaktne kosti.

### Kosti
### Pomoćne kosti 
thumb|300px|Lokacije dodatnih koščica u korijenu šake
U korijenu šake, povremeno  se nalaze i pomoćne kosti, ali od  više od 20 takvih opisanih kostiju, samo četiri (srednja, trnasta, sekundarna trapezoidna, i sekundarna ograškasta kost) smatraju se dokazanim kostima te kategorija. Ponekad su čunasta, trokutasta i graškasta  kost  podijeljene  u  po dva dijela.

### Razvoj

Kosti korijena šake  imaju unutarhrskavično (endohondrisko) okoštavanje, čiji se centri javljaju tek nakon rođenja.
Formiranje ovih centara otprilike hronološki slijedi  početak stvaranje spiralne structure u glavičastoj I kukastoj kosti,  tokom prve godine života.  Okoštavanje lakatne kosti počinje prije radijalne kosti (žbice), dok sezamoidna i  graškasta  nastaju u tetivi mišića *musculus flexor carpi ulnaris*,  nakon više od deset godina.
Početak okoštavanja za svaku kost javlja se  u periodu kao i druge kosti. Ovo je korisno u  forenzičkoj procjeni  dobi.

## Funkcija
### Ligamenti 
thumb|500px|Četiri grupe ligamenata  u zglobnom području (prikazane u različitim bojama; vidi tekst)
U  zglobnom području korijena šake postoje četiri grupe ligamenata.
# Ligamenti  zgloba koji ujedinjuju lakatnu kost i žbicu sa korijenom šake: u lakatni i radijalne kolateralnoi ligamenti; u dlanski,  leđni radiokarpusni ligamenti  i dlanski ulnokarpusni ligament. (Na slici: plavi).
# Ligamenti  međukorijenskih zglobljavanja koji međusobno ujedinjuju kosti korijana šake  su: radijalni karpusni ligament, leđni, dlanski i međukostni međukarpusni ligamenat, te graškastokukasti ligament]]. (Na slici: crvenii).
# Ligamenti karpometakarpusnog zglobljavanja, koji ujedinjuju  kosti korijena i  grsne šake,   su: graškogranski ligament, dlanski i leđni karpometakarpusni ligamenat. (Na slici:  zeleni)
# Ligamenti  međumetakarpusnog zgloblavanja,  koji ujedinjuju kosti metacarpusa: leđni, međukostni i dlanski metakarpusni ligamenat. (Na slici: žuti)

### Pokreti
Za ruku se kaže da je u **ravnom položaju**, kada je treći prst ide preko glavičaste kosti  i u ravnoj liniji  je s podlakticom. To ne treba brkati sa **srednjim položajem** ruku koji odgovara lakatnom   odstupanju od 12&nbsp;stepeni. Od ravnog  položaja,  mogućs su dva para pokrets ruke: abducija (kretanje prema žbici, tzv.  radijalna devijacija ili odimicanje) od 15 &nbsp;stepeni i addukcija (kretanje ka lskatnoj kosti, tzv.  ulnarno odstupanje ili primicanje) od 40 &nbsp;stepeni, kada je ruka u strogoj supinaciji i malo većim  uglom u strogoj pronaciji.
Fleksija (naginjanje prema dlanu, tzv.  Palmarna  fleksija) i ekstenzija (proširenje) (naginjanje prema zadnjem dijelu ruke, tzv. dorzifleksija) je moguće sa ukupnim rasponom od 170 &nbsp;stepeni.

#### Žbična abdukcija/lakatna addukcija
thumb|**Lijevo**: Addukcija lakatne kosi (ulne)**Desno**: Abdukcija žbice (palačne kosti)
thumb|**Lijevo**: Dorzifleksija**Desno**: Palmana (dlanska) fleksija
Tokom **radijalne abdukcije**, čunasta kost  je nagnuta prema dlanskoj  strain, što  omogućava trapezastoj i trapezoidnoj kosti  da se približe žbici. Budući da je trapezasta  čvrsto vezana za drugu kost grane šake,  na koju  su također vezani i *musculus flexor carpi radialis* i *musculus extensor carpi radialis*, radijalna abdukcija  efektivno vuče ovaj kombinirani sastav prema radijusu. Tokom radijalne abdukcije graškast kost  prolazi najveći put od svih  kostiju korijena šake.
Radialna abdukcija  nastaje  djelovanjem (po važnosti) *musculus extensor carpi radialis longus*, *musculus abductor pollicis longus*, *musculus extensor pollicis longus*, *musculus flexor carpi radialis* i *musculus flexor pollicis longus*.

*'Ulnarna  addukcijs* uzrokuje naginjanje ili dorzalno prebacivanja proksimalnog reda kostiju korijena šake.
Proizvode je *musculus extensor carpi ulnaris*, *musculus extensor digitorum* i *musculus extensor digiti minimi*. 
Oba radijalne abdukcije  i ulnarnne  adukcije javljaju se  oko leđnodlanske  osi  koja prolazi kroz glavu glavičaste  kosti.

#### Dlanska fleksija/dorzifleksija 
Tokom **dlanske (palmarne) fleksije** proksimalne  kosti  korijena šake se razmiču prema *dorzalnoj* strani, a prema *palmarnoj* strani tokom **dorzifleksija**. Dok se  fleksija i ekstenzija  sastojs od pokreta oko para poprečnih osa &ndash; koje prolaze kroz polumjesečastu kost za proksimalni red i kroz glavičastu  za distalni red &ndash; palmarna fleksija  javlja se  uglavnom u radiokarpusnom zglobu, a dorzifleksija u srednjekarpusnim.

Dorzifleksiju proizvode (po važnosti) *musculus extensor digitorum*, *musculus extensor carpi radialis longus*, *musculus extensor carpi radialis brevis* , *musculus extensor indicis*, *musculus extensor pollicis longus* i *musculus extensor digiti minimi*. Palmarns fleksija nastaje radljivošću mišićs (po važnosti) *musculus flexor digitorum superficialis*, *musculus flexor digitorum profundus*, *musculus flexor carpi ulnaris*, *musculus flexor pollicis longus*, *musculus flexor carpi radialis* i *musculus abductor pollicis longus*.

#### Kombinirani pokreti  
U kombinaciji sa pokretima u laktom  i ramenskom  zglobovu, * 'srednji' * ili * 'u kombinirani pokreti' * u zglobu šake,  približni su onima u  kuglasim zglobovima, sa nekim neophodnim ograničenjima, kao što maksimalna dlanska  fleksija blokira abdukcije.

#### Dodatni pokreti 
Anteroposteriorna potpora  pokreta između susjednih  kostiju korijena šake  ili uz njen srednji zglob, može  postići stabilizaciju pojedinačnih kostiju dok se druge  kreću  (tj. stežu  kosti između palca i

## Ostale  životinje 
Struktura korijena šake  varira između različitih grupa tetrapoda, čak i među onima koji zadržavaju puni set od pet prstiju. U primitivnih  fosilnih vodozemaca, kao što je  *Eryops'', korijen šake  se sastoji od tri reda kostiju;  u proksimalnom  red tri kosti, drugi red  ima očetiri, a distalni red pet kostiju. Proksimalne kosti lorijena šake kod njih  se nazivaju **radiale**, **intermediale**, i **ulnare**, nakon proksimalnog zglobljavanja, te su  homologne sa čunastom , polumjesečastom i trokutastom kosti. Preostale  kosti se  jednostavno numeriraju, od  prvog do četvrtog **centralia** (jednina: **centrale**) i  prvi do petog  **distalne kosti korijena šakea**.  Primitivno, svaka  od distalnih  kostiju se zglobljava sa sa jednom iz grane šake.

Međutim, velika većina evolucijski  kasnijih  kičmenjaka, uključujući i moderne vodozemace, prošli su različite stepene gubitka i spajanja ovih primitivnih kostiju, što je rezultiralo njihovim manjim brojem. Skoro svi sisari i gmizavci, naprimjer, izgubili su petu  distalnu kost korijena šake  i imaju samo jednu centrale – a  čak i to nedostaje kod ljudi. Graškasta  kost je pomalo neobična, po tome što  se prvi put pojavljuje u primitivnim gmizavaca, a nikada nije pronađena u vodozemaca.
Budući da  mnogi Tetrapoda imaju manje od pet prstiju  u  podlaktici/potkoljenici, uobičajen je  još veći stepen fuzije kostiju, a  pronađen je  veliki niz različitih mogućih kombinacija. Krilo modernih ptica, naprimjer, ima samo dvije preostale karpusne kosti; radiale (čunasta kost  sisara)  formira se  fuzijiom  četiri distalne  kosti korijena šake.

U nekih predstavnika kengurske  porodice ‘’Macropodidae’’, čunasta i počimjesečasta kost se spajaju u  čunastomjesečastu kost 
Kod rakova, "karpus" je naučni termin za kandže ili "kliješta", koja su  prisutna  na nekim nogama.

## Dodatne slike 

Carpus - animation01.gif|Položaj kostiju korijena šake (crvene)
Carpus (left hand) - animation01a.gif|Kosti korijana šake lijevog zgloba. Osam različitih boja predstavlja toliko kostiju
Carpus (left hand) - animation02a.gif|Carpal bones of the left wrist. Close up.
Carpus.jpg|Kosti korijena šake
Carpus2.jpg|Detelji kostiju korijena šake

## Također pogledajte 
*Šaka
*Ruka

## Reference 
## Dopunska literatura
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
Kategorija:Kratke kosti
Kategorija:Zglobovi
Kategorija:Kosti šake