Sensu

***Sensu*** je  latinska riječ koja znači "u smislu od". Koristi se u brojnim oblastima, uključujući [biologija|[biologiju]] (osobiti botaniku), geologiju, lingvistiku, semiotiku i pravo. Obično se odnosi na to koliko se strogo ili labavo izraz koristi u opisivanju određenog koncepta, ali se pojavljuje i u izrazima koji ukazuju na konvenciju ili kontekst upotrebe.

## Uobičajeni kvalifikatori 
*Sensu* je ablativ od imenice *sensus*, ovdje znači "smisao". Često je popraćen pridjevom (u istom padežu). Tri takve fraze su:
* *sensu stricto* – "u strogom smislu", skraćenica *s.s.* ili *s.str.*;
* *sensu lato* – " u širem smislu", skraćenica *s.l.*;
* *sensu amplo* – " u opuštenom, velikodušnom (ili 'obilnom') smislu", slično značenje kao i *sensu lato*.
Søren Kierkegaard koristi frazu *sensu eminenti* u značenju "u preeminentnom [ili najvažnijem ili najznačajnijem] smislu".

Kada je prikladno, pridjevi komparativni i superlativ nitakođer se mogu koristiti za prenošenje značenja "više" ili "najviše". Tako *sensu stricto* postaje *sensu stricto* ("u strožem smislu" ili "strože govoreći") i *sensu strictissimo* ("u najstrožem mogućem smislu" ili "najstrožije govoreći").

Današnje definicije biljnog carstva (Plantae) nude biološki primjer kada se takve fraze mogu koristiti. Jedna definicija pojma „Plantae“ je da se sastoji od svih zelenih biljaka (Viridiplantae) (koje obuhvataju zelene alge i embriofite), sve crvene alge  (Rhodophyta) i sve glaukofitne alga (Glaucophyta); grupa definirana na ovaj način mogla bi se nazvati „Biltante in sensu lato“ (ili jednostavno „Biltante sensu lato“). Strožija definicija isključuje crvene i glaukofitne alge; grupa definirana na ovaj način mogla bi se nazvati „Biltante in sensu stricto“. Još strožija definicija isključuje zelene alge, ostavljajući samo kopnene biljke; grupa definirana na ovaj način mogla bi se nazvati „Biltante in sensu stricto“ ili „Biltante in sensu strictissimo“.
Suprotno tome, gdje je to prikladno, neki autori izvode izraze poput "sensu non strictissimo", što znači "ne u najužem mogućem smislu".

Sličan oblik se koristi za označavanje smisla određenog konteksta, kao što je "Nemonofiletske grupe su ... neprirodne (sensu kladistike) u tome što&nbsp;..." or "...&nbsp; ili "...izračunavanje kladograma (*sensu phenetics*)&nbsp;..."

## Kvalifikatori i konteksti
Slična upotreba je u citatu koncepta i autora (*sec.*Smith", ili "*sensu* Smith"), što ukazuje da je namjeravano značenje ono koje je definisao taj autor. (Ovdje je "*sec*." skraćenica od "*secundum*", što znači "slijedeći" ili "u skladu sa".) Takav citat autora razlikuje se od citata nomenklaturnog "citat autora" ili "citat autoriteta". U biološkoj taksonomiji, citat autora koji slijedi nakon imena taksona jednostavno identificira autora koji je prvobitno objavio ime i primijenio ga na tip, primjerak ili primjerke na koje se poziva u slučaju sumnje u vezi s definicijom vrste. S obzirom na to da je autor (kao što je Linné, naprimjer) bio prvi koji je dao definitivan tipski primjerak i opisao ga, nadamo se da će njegov opis izdržati testove vremena i kritike, ali čak i ako ne izdrži, onda će, koliko je to praktično, važiti ime koje je on dodijelio. I dalje će se primjenjivati prednostno na sva sljedeća imena ili opise koje neko predloži, bez obzira na to da li je njegov opis bio tačan ili ne, i da li je ispravno identificirao njegove biološke afinitete ili ne. Naravno, to se ne dešava uvijek; u praksi se dešavaju sve vrste grešaka. Naprimjer, sakupljač može zagrabiti mrežu punu malih riba i opisati ih kao novu vrstu; onda se može ispostaviti da nije primijetio da se u mreži nalazi nekoliko (moguće nepovezanih) vrsta. Tada nije jasno šta je imenovao, pa se njegovo ime teško može shvatiti ozbiljno, bilo *s.s. ili s.l*

Nakon što je vrsta uspostavljena na ovaj način, specijalisti taksonomi mogu raditi na toj temi i napraviti određene vrste promjena u svjetlu novih informacija. U modernoj praksi je mnogo poželjnije da sakupljač primjeraka odmah proslijedi specijalistima na imenovanje; rijetko je moguće da nestručnjaci utvrde da li njihovi primjerci pripadaju novim vrstama ili ne, a u moderno doba ne bi mnogo publikacija ili njihovih recenzenata prihvatilo amaterski opis.
 
U svakom slučaju, osoba koja konačno klasificira i opisuje vrstu ima zadatak taksonomsko ograničavanje. „Ograničenje“ u suštini znači da svako ko je kompetentan u toj oblasti može reći „koja su bića uključena u opisanu vrstu, a koja su isključena“. Upravo u ovom procesu opisa vrste postavlja se pitanje „smisla“, jer tu radnik proizvodi i argumentira svoje gledište o pravilnom ograničavanju. Podjednako, ili možda čak i snažnije, argumenti za odlučivanje o pitanjima koja se tiču viših taksona kao što su porodice ili redovi, zahtijevaju vrlo teško ograničavanje, gdje bi promjena primijenjenog „smisla“ mogla potpuno poremetiti cijelu shemu klasifikacije, bilo konstruktivno ili katastrofalno.

Treba imati  na umu da se principi ograničavanja primjenjuju na različite načine u nebiološkim smislovima. U biološkoj taksonomiji uobičajena pretpostavka je da ograničenje odražava zajedničko porijeklo koje se smatra najvjerovatnijim u svjetlu trenutno dostupnih informacija; u geologiji ili pravnim kontekstima obično se primjenjuju daleko širi i proizvoljniji rasponi logičkog ograničenja, ne nužno formalno ujednačeno. Međutim, upotreba izraza koji uključuju *sensu* ostaje funkcionalno slično razumljiva među oblastima. Naprimjer, u geologiji, u kojoj je koncept porijekla labaviji i manje rasprostranjen nego u biologiji, mogu se naći upotrebe kao što su:
* "Ova dvosmislenost... dovela je do... dvostrukog tumačenja kimeridžijske faze; duže značenje *sensu anglico* ili kraće značenje *sensu gallico*." Ovdje se "*anglico*" ili englesko značenje odnosilo na tumačenja engleskih geologa, izvedena iz engleskih materijala i uslova, dok se "*gallico*" odnosio na tumačenja francuskih i njemačkih geologa, izvedena iz kontinentalnih materijala i uslova..
* "...genetičke stratigrafske sekvence *sensu* Galloway (1989)" što znači one sekvence koje Galloway tako naziva, slično kao i u biološkoj upotrebi pri pozivanju na terminologiju određenih autoriteta.  Ovdje imamo meta-referencu: pontski u smislu u kojem ga je Sacchi primijenio *sensu stricto*.

## Primjeri u praktičnoj taksonomiji
*Sensu* se koristi u taksonomiji živih bića kako bi se odredilo koja se okrug datog taksona odnosi, gdje se može definirati više od jednog okruga.

"Porodica Malvaceae *s.s.* je kladistički monofiletska."
To znači da članovi cijele porodice biljaka pod nazivom *Malvaceae* (*strogo govoreći*), preko 1000 vrsta, uključujući najbliže srodnike pamuka i hibiskusa, svi potiču od zajedničkog pretka, konkretno, da oni, i nijedna druga postojeća biljka takson, dijele nominalnog najnovijeg zajedničkog pretka (MRCA).  Ako je ovo tačno, taj predak je mogao biti jedna vrsta biljke. Obrnuto, tvrdnja također znači da porodica uključuje sve preživjele vrste koje potiču od tog pretka. Druge vrste biljaka koje bi neki ljudi mogli (*općenito govoreći* ili *s.l.*) uključiti u porodicu ne bi dijelile taj MRCA (ili *ipso facto* i one bi također bile članovi porodice *Malvaceae* s.s. Ukratko, ova circumission *s.s.* uključuje sve i samo  biljke koje potiču od tog određenog predačkog stabla.

"U širem circumissionu APG, porodica *Malvaceae* *s.l.* uključuje Malvaceae *s.s.*, a također i porodice *Bombacaceae*, *Sterculiaceae* i *Tiliaceae*. Ovdje je opis širi, lišen nekih svojih ograničenja izgovaranjem "sensu lato"; to je ono što znači govoriti "šire". Odbacivanje takvih ograničenja može biti iz historijskih razloga, na primjer kada ljudi obično govore o taksonu polifiletski jer se dugo vjerovalo da članovi čine "pravi" takson, a standardna literatura ih i dalje upućuje zajedno. Alternativno, takson može uključivati članove jednostavno zato što čine grupu s kojom je praktično raditi.

U ovom primjeru, iz dodatnih izvora možemo znati da se bavimo potonjim slučajem: dodavanjem drugih grupa biljaka porodici *Malvaceae* *s.l.*, uključujući one povezane s kakaom, kolom, durianom i jutom, opis APG izostavlja neke od kriterija po kojima su novi članovi prethodno bili isključeni. Grupa *s.l.* ostaje monofiletska.

" 'Očigledno nemonofiletska' serija *Cyrtostylis* *sensu* A.S. George je praktično demontirana..."
Ova primjedba precizira Alex George-ov specifičan opis te serije. To je drugačija vrsta opisa, aludirajući na činjenicu da ih je A.S. George nazvao serijom. "Sensu A.S. George" znači da je A.S. George raspravljao o *Cyrtostylis* u toj seriji i da su članovi te serije oni o kojima se raspravlja u istom smislu - *kako ih je A. S. George vidio*; trenutni autor možda "odobri" Georgeov opis, a možda i ne, ali Georgeov opis je opis koji se još razmatra.

## Također pogledajte
Pojmovnik naučnog imenovanja

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naučna terminologija
Kategorija:Latinske izreke
Kategorija:Botanička nomenklatura