Vanjsko uho

**Vanjsko uho** ili po tuđici **eksterno uho** (lat. *auris externa*) je vanjski dio uha, koji se sastoji od ušne školjke (također pina) i ušnog kanala&nbsp;. Prikuplja zvučnu energiju i fokusira je na bubnjić (bubnu opnu).
## Struktura 
### Ušna školjka 
Vidljivi dio uha naziva se ušna školjka, poznata i kao pina, posebno kod drugih životinja. Sastoji se od tanke žute pločice elastične hrskavice, prekrivene kožom i ligamentima i mišićima spojene sa okolnim dijelovima, a do početka slušnog kanala vlaknastim tkivom. Mnogo sisara može je pomicati  (pomoću ušnih mišića), kako bi fokusirali svoj sluh u određenom smjeru, na približno isti način na koji mogu okrenuti oči. Većina ljudi nema tu sposobnost.

### Ušni kanal 
Od vrha, zvučni talasi premještaju se u ušni kanal (poznat i kao "vanjski akustični otvor"), jednostavnom cijevi koja vodi u srednje uho. Ova cijev vodi prema unutrašnjosti od dna uha i provodi vibracije do bubne šupljine i pojačava frekvencije u rasponu od 3&nbsp;kHz do 12&nbsp;kHz.

### Mišići
#### Unutrašnji mišići 
**Ubutrašnji mišići ušne školjke** su:
* Helicis major je uska okomita traka smještena na prednjem rubu ušnog heliksa. Nastaje dolje, iz *spina helicis*, i ubacuje se u prednju granicu zavojnice, upravo tamo gdje se sprema zaviti unatrag.
* Helicis minor je kosi fascija, koji pokriva *crus helicis*.
* Tragicus je kratka, spljoštena vertikalna traka na bočnoj površini tragus. Poznat i kao mini režanj.
* Antitragicus proizlazi iz vanjskog dijela antitragusa i umetnut je u *cauda helicis* i antihelix. 
* Poprečni mišić postavljen je na kranijalnu površinu pine. Sastoji se od raštrkanih vlakana, dijelom tetivnih, a dijelom mišićnih, koja se protežu od *eminentia conchae* do istaknutosti koja odgovara *scapha*.
* Kosi mišić, također na kranijalnoj površini, sastoji se od nekoliko vlakana koja se protežu od gornjeg i zadnjeg dijela konhe do konveksnosti neposredno iznad nje.

#### Vanjski mišići 
**Mišići ušne školjke** (ili **ekstrinzični mišići**) su tri mišića, koji okružuju  pinu ušne školjke  ili vanjskog uha:
* prednji ušni mišić
* gornji ušni mišić
* stražnji ušni mišić

Gornji mišić je najveći od ta tri, a slijede ga stražnji i prednji.

Kod nekih sisara, ovi mišići mogu prilagoditi pravac vrha. Kod ljudi ovi mišići imaju vrlo malo djelovanja.

*Auricularis anterior*  vuče ušne školjke prema naprijed i prema gore; *auricularis superior* je  lagano podiže; a *auricularis posterior* povlači unatrag.

## Funkcija 
Jedna od posljedica konfiguracije vanjskog uha je selektivno pojačavanje zvučnog pritiska 30 do 100 puta za frekvencije oko 3&nbsp;kHz. Ovo pojačanje čini ljude najosjetljivijim na frekvencije u ovom opsegu &nbsp;- i također objašnjava zašto su posebno skloni akustičnim ozljedama i gubitku sluha u blizini ove frekvencije. Većina zvukova ljudskog govora također se distribuira u širini pojasa oko 3&nbsp;kHz.

## Klinički značaj 
Malformacije vanjskog uha mogu biti posljedica nasljedne bolesti ili izloženosti faktorima okoline kao što su zračenje, infekcija. Takvi nedostaci uključuju:
* Predaurikulska fistula, koja je dugačka uska cijev, obično u blizini tragusa. Ovo se može naslijediti kao autosomno recesivno svojstvo i može patiti od hronične infekcije u kasnijem životu.
* Kozmetički nedostaci, poput vrlo velikih ušiju, malih ušiju.
* Malformacije koje mogu dovesti do funkcionalnog oštećenja, poput atrezija vanjskog slušnog otvora  ILI aplazija pine,  
* Genetički sindromi, koji uključuju:
**Konigsmarkov sindrom, karakteriziran malim ušima i atrezijom vanjskog slušnog kanala, uzrokujući provodni gubitak sluha i naslijeđen na autosomno recesivni način.
** Goldenharov sindrom, kombinacija razvojnih abnormalnosti koje pogađaju uši, oči, kosti lobanju i kičmene pršljenove, nasljedan na autosomno dominantni način.
**Treacher Collinsov sindrom, karakteriziran displazijom ušne školjke, atrezijom koštanog dijela slušnog kanala, hipoplazijom slušnih koščica i bubne šupljine te 'mješovitom' gluhoćom (obje senzorinervna i provodna), naslijeđena po autosomno dominantnom modelu.
**Crouzonov sindrom, obilježen bilateralnom atrezijom vanjskog slušnog kanala, nasljedan na autosomno dominantni način.

### Hirurgija 
Obično se malformacije liječe hirurškim zahvatom, iako se ponekad koriste i vještačke proteze.
* Preaurikulske fistule se uglavnom ne liječe, ukoliko nisu hronično upaljene.
* Kozmetički nedostaci bez funkcionalnih oštećenja uglavnom se popravljaju nakon 6-7 godina.
Ako malformacije prati gubitak sluha koji je podložan korekciji, tada rana upotreba slušnog aparata može spriječiti potpuni gubitak sluha.

## Dodatne slike

Gray907.png|Vanjsko i srednje uho, otvorena desna strana

## References
Kategorija:Slušni sistem
Kategorija:Uho
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Otologija