open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Massimo Moratti

**Massimo Moratti** (rođen 16. maja 1945.) je italijanski naftni tajkun. On je bio vlasnik i predsjednik italijanskog nogometnog kluba Internazionale Milano FC do oktobra 2013. Direktor je Saras S.p.A .

### Život i karijera
Massimo je četvrti sin Angela Morattija, koji je bio vlasnik i predsjednik **Intera** u njegovo zlatno doba od 1955. do 1968. Ima petero djece. Massimo je dugo imao ambiciju vratiti Inter u visine u kojima je bio u vrijeme kada je njegov otac bio vlasnik, te je 1995. postao vlasnik milanskog kluba. Pod njegovim mandatom Inter osvaja Kup UEFA (1998), četiri Scudetta (2006, 2007, 2008, 2009), tri Kupa Italije (2005, 2006, 2011), tri Superkupa Italije (2005, 2006, 2008) i Ligu prvaka (2010.)

Moratti je potrošio oko 300 miliona eura za kupovinu novih fudbalera, rekord koji je premašio samo Roman Abramovič i Chelsea. Tokom njegovog vlasništva Inter je do sada promijenio deset trenera, a trenutni trener je Rafael Benítez. U julu 1999, Moratti je postavio tada svjetski rekord od 48.000.000 €  za otkup napadača Christian Vierija i od tada je kupio brojne zvijezde, uključujući i Ronalda, Maicona, Adriana, Hernana Crespa, Roberta Baggija, Zlatana Ibrahimovića, Luísa Figa, Samuel Eto'oa, Wesley Sneijdera i mnoge druge.

15. oktobra 2013. Moratti je objavio da više nije vlasnik Intera, a novi vlasnik je postao Erick Thohir. Moratti je ostao u klubu na funkciji počasnog predsjednika.

## Također pogledajte 
* Letizia Moratti

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Biografije, Verona
Kategorija:FC Inter Milano
Kategorija:Živi ljudi
Eyjafjallajökull

mini|280px|Eyjafjallajökull ledenjak|alt=
mini|280px|Erupcija Eyjafjallajökulla 27. marta 2010. godine
**Eyjafjallajökull** (engleski izgovor: ˈɛɪjaˌfjatlaˌjœːkʏtl̥) je jedan od manjih ledenjaka na Islandu. Nalazi se sjeverno od sela Skógar i zapadno od većeg ledenjaka Mýrdalsjökulla.

Smrznuti pokrov ledenjaka pokriva istoimeni vulkan visok 1.666 metara koji još od ledenog doba relativno često eruptira. Vulkan je eruptirao dva puta u 2010. godini, 20. marta i 14. aprila. Vulkan je eruptirao prvi put od 1821., natjeravši 600 ljudi da napuste svoje domove. Dalje erupcije od 14. aprila su prisilile na stotine ljudi da odu od svojih kuća. Erupcija 14. aprila uzrokovala je velike teškoće u vazdušnom prometu u Evropi uključujući i Bosnu i Hercegovinu. Naučnici su potvrdili da je erupcija bila 10 do 20 puta jača nego ona od 20. marta.

Krater vulkana ima promjer 3-4 km dok ledenjak pokriva površinu od oko 100 kilometara kvadratnih.

## Reference 
## Wikimedia audio datoteka 
* Audio datoteka izgovora imena vulkana na engleskom jeziku 

Kategorija:Geografija Islanda
Kategorija:VEI-4 vulkani
Dupljari

mini|desno|Tipičan Dupljar
**Dupljari** ili **mješinci** (Coelenterata) su najniže prave višećelijske životinje (Eumetazoa) koje žive isključivo u vodi i to u ogromnoj većini slučajeva u morskoj vodi. Imaju radijalno simetrično tijelo na kome se razlikuje jedna glavna, uzdužna osa oko koje su zračno (radijalno) raspoređeni razni organi. Organi se ponavljaju onoliko puta koliko ima zrakova.

Tijelo dupljara ima izgled dvoslojnog mješka koji je otvoren na jednom kraju. U unutrašnjosti mješka nalazi se gastro-vaskularna duplja koja je u kontaktu sa spoljašnjom sredinom preko jednog jedinog otvora - usno-analnog. Kroz ovaj otvor se istovremeno i izbacuju nesvareni dijelovi hrane. Oko usnog otvora nalazi se vijenac zračno raspoređenih pipaka koji hvataju plijen.

Dupljarima pripadaju dva tipa životinja:

* žarnjaci (Cnidaria)
* rebronoše (Ctenophora).

Dupljari nisu monofiletska grupa, te ovaj naziv treba odbaciti i koristiti se nazivima tipova.

Kategorija:Životinje
Ana od Danske

**Ana od Danske** (12. decembar 1574 - 2. mart 1619) je bila supruga kralja Jakova I i VI, te tako kraljica Škotske od 1589. i kraljica Engleske i Irske od 1603 do svoje smrti.

## Djetinjstvo 
Bila je drugo dijete dansko-norveškog kralja Fridrika II i Sofije Meklenburške. Njeno rođenje je iznimno razočaralo njenog oca, koji se nadao sinu. Djed i nana po majci, vojvoda i vojvotkinja Mecklenburga, su odgajali nju i njenu stariju sestru.

## Kraljica Škotske 
Za škotskog kralja Jakova VI udala se preko posrednika 1589. godine, a zatim iste godine formalno u Oslu 23. novembra. Kao kraljica Škotske okrunjena je 17. maja sljedeće godine u opatiji Holyrood; njena krunidba je bila prva škotska protestantska krunidba. Jakovu je rodila sedmero djece, od kojih je djetinjstvo preživjelo troje, a tri puta je pobacila. S mužem se sporila oko skrbništva nad najstarijem djetetom, Henrikom Fridrikom, pri čemu je vješto koristila osjetljivu političku situaciju u Škotskoj.

### Kraljica Engleske i Irske 
Godine 1603. je postala kraljica Engleske i Irske, kada je njen muž naslijedio englesku i irsku krunu od posljednjeg Tudora, Elizabete I. Okrunjena je u Opatiji Westminster nakon svog muža 25. jula iste godine. Brak Ane i Jakova je počeo s ljubavlju, ali su sve češće svađe dovele do odvojenih života kralja i kraljice. U Engleskoj Ana nije koristila političku podijeljenost kao što je to činila u Škotskoj. Umjesto toga, vrijeme je provodila sponzorišući umjetnike i sastanke intelektualaca na svom dvoru. Moguće je da je pred kraj života postala rimokatolkinja.

## Smrt 
Do 1617. godine Anino zdravlje je postalo jako loše. Pred kraj života je oslijepila. Umrla je 1619. godine.

## Vanjski linkovi 
* Anne of Denmark 

Kategorija:Supružnici engleskih vladara
Kategorija:Supružnici škotskih vladara
Kategorija:Danske princeze
Kategorija:Oldenburgovci
Friesenhausen

**Friesenhausen** je mjesto u općini Aidhausen u okrugu Haßberge u njemačkoj saveznoj državi Bavarskoj, čije broj stanovnika iznosi otprilike 350.
[lijevo|mini|Friesenhausen gledan s jugoistoka: u sredini neogotički toranj [Georg (Friesenhausen)|protestantske župne crkve, u pozadini Haßberge.]]

## Historija 
824. Godine velikaš Frieso je manastiru u Fuldi poklonio zemljište u okolini Friesenhausena. Radi se o prvom pismenom pominjanju mjesta, iako se smatra da njegova historija započinje puno ranije. U periodu od 1521. do 1940. mjestom je vladalo najmanje 7 plemićkih porodica.

## Spomenici 
Najinteresantniji spomenik malog sela je dvorac, koji je danas privatno imanje. Pored toga postoji veoma lijepa mala katolička crkva, kao i veća protestantska crkva. Do polovine 20. vijeka postojale su i dvije škole, od kojih je jedna bila katolička, a druga protestanska. U međuvremenu ne postoji ni jedna. Prije holokausta, u Friesenhausenu je postojala relativno brojna grupa Jevreja koja je imala sopstvenu sinagogu i ritualnu banju (mikvu).

## Kultura 
Friesenhausen je poznat po amaterskim pozorišnim predstavama, koje se svake godine održavaju od januara do februara. Između ostalog, postoji udruženje amaterskog pozorišta i nogometni klub.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Stranica opštine Aidhausen (de)
* Stranica udruženja za istraživanje historije Jevreja u južnoj Njemačkoj (de)

Kategorija:Bavarska
Predsjednički izbori u Austriji 1965.

**Izbori za predsjednika Austrije** 1965. godine, održani su 23. maja 1965. godine. Za izbore su se kandidovala dva kandidata i to Franz Jonas i Alfons Gorbach. Pobijedio je Franz Jonas, koji je u prvom krugu osvojio 50,69 % glasova 

## Rezultati
## Vanjski izvori
## Reference
1965
Kategorija:1965. u Austriji
Kategorija:Izbori u 1965.
Kategorija:Izbori u Evropi 1965.
Kategorija:Izbori u Austriji 1965.
Predsjednički izbori u Austriji 1971.

**Izbori za predsjednika Austrije** 1971. godine, održani su 25. aprila 1971. godine. Za izbore su se kandidovala dva kandidata i to Franz Jonas i Kurt Waldheim. Pobijedio je Franz Jonas, koji je u prvom krugu osvojio 52,80 % glasova 

## Rezultati
## Vanjski izvori
## Reference
1971
Kategorija:1971. u Austriji
Kategorija:Izbori u 1971.
Kategorija:Izbori u Evropi 1971.
Kategorija:Izbori u Austriji 1971.
Predsjednički izbori u Austriji 1974.

**Izbori za predsjednika Austrije** 1974. godine, održani su 23. juna 1974. godine. Za izbore su se kandidovala dva kandidata i to Rudolf Kirchschläger i Alois Lugger. Pobijedio je Rudolf Kirchschläger, koji je u prvom krugu osvojio 51,70 % glasova 

## Rezultati
## Vanjski izvori
## Reference
1974
Kategorija:1974. u Austriji
Kategorija:Izbori u 1974.
Kategorija:Izbori u Evropi 1974.
Kategorija:Izbori u Austriji 1974.
Predsjednički izbori u Austriji 1980.

**Izbori za predsjednika Austrije** 1980. godine, održani su 18. maja 1980. godine. Za izbore su se kandidovala tri kandidata i to Rudolf Kirchschläger, Willfried Gredler i Norbert Burger. Pobijedio je Rudolf Kirchschläger, koji je u prvom krugu osvojio apsolutnu većinu sa 79,90 % glasova.

## Rezultati
## Vanjski izvori
## Reference
1980
Kategorija:1980. u Austriji
Kategorija:Izbori u 1980.
Kategorija:Izbori u Evropi 1980.
Kategorija:Izbori u Austriji 1980.
Predsjednički izbori u Austriji 1986.

Prvi krug izbora za predsjednika Austrije 1986. godine, održan je 4. maja 1986. godine. Za izbore su se kandidovala četiri kandidata. Dva kandidata sa najvećim brojem glasova, birani su u direktnim izborima 8. juna 1986. godine. Pobjedio je Kurt Waldheim dobivši u drugom krugu 53,90 %.

## Rezultati
| width="50%" valign="top" |

|}

## Reference
## Vanjski linkovi
1986
Kategorija:1986. u Austriji
Kategorija:Izbori u 1986.
Kategorija:Izbori u Evropi 1986.
Kategorija:Izbori u Austriji 1986.
Vättern

200px|desno
**Vättern** (fon: *vetern*) je drugo po veličini jezero u Švedskoj, nakon jezera Vänerna. Površina Vätterna je oko 1.893 km2, zapremine  77,6 km3. Ime *Vättern* dolazi od riječi *vatten*, što znači voda.

## Geografija 
Vättern je dugo i usko jezero i dijeli regije Västergötaland i Östergötaland,

### Ostrva 
* Visingsö
* Stora Röknen
* Lilla Röknen
* Stora Aspön
* Lilla Aspön

### Gradovi 
* Jönköping, najveći grad kod Vätterna
* Askersund
* Hjo
* Karlsborg
* Motala
* Vadstena
* Gränna

## Galerija 

Datoteka:Vätterstranden bankarna.jpg|Vättern plaža kod Jönköpinga
Datoteka:View of Gränna.jpg|Visingsö
Datoteka:Swedish sauna on the lake.jpg|Karlsborg

Kategorija:Jezera u Švedskoj
Predsjednički izbori u Austriji 1998.

Prvi krug izbora za predsjednika Austrije 1998. godine, održan je 19. aprila 1998. godine. Za izbore su se kandidovalo pet kandidata. Pobjedio je Thomas Klestil dobivši u prvom krugu apsolutnu većinu sa 63,42  %.

## Rezultati
## Reference
## Vanjski linkovi
1998
Kategorija:1998. u Austriji
Kategorija:Izbori u 1998.
Kategorija:Izbori u Evropi 1998.
Kategorija:Izbori u Austriji 1998.
Arhetip

Arhetip je Jungov hipotetički konstrukt koji označava sveopći, naslijeđeni okvir cjelokupnog iskustva.

To su urođeni obrasci mišljenja, osjećanja i djelovanja nastalih kao rezultat vijekovima taloženog iskustva brojnih generacija predaka. U širem smislu, prvobitni model, prototip, prauzor ili pratip. Arhetip je osnovna strukturalna i dinamička jedinica kolektivnog nesvjesnog. Može se proučavati preko svojih manifestacija na kolektivnom planu (u mitskim slikama i simbolima, religijskim dogmama, pjesničkim slikama, ritualima itd.) i na individualnom (u snovima, vizijama, simptomima i parapsihološkim doživljajima). Najpoznatije arhetipske predstave su: Persona, Senka, Anima, Animus, Mana – ličnost i Sopstvo. Funkcija arhetipa je da pojedincu olakša snalaženje u životno važnim, kriznim situacijama .

## Također pogledajte 
* Prototip

## Reference 
Kategorija:Psihologija
Kategorija:Kulturološka antropologija
Govor o stanju Unije

[mini|250px|[Barack Obama (u sredini) drži Govor o stanju Unije na zajedničkoj sjednici oba doma Kongresa 2010. godine.]]
**Govor o stanju Unije** (eng. *State of the Union Address*) ili **Govor o stanju nacije** je godišnje obraćanje predsjednika SAD-a Kongresu na zajedničkoj sjednici oba doma (Senata i Doma predstavnika), a koje se redovno događa u januaru.

Govor ili izvještaj je kategorija koju propisuje Ustav SAD-a obvezujući predsjednika da "s vremena na vrijeme izvijesti Kongres o stanju Unije"(čl. II., st. 3).

Predsjednik nije dužan održati govor već izvještaj može samo proslijediti Kongresu. No obraćanje predsjednika postao je običaj i prvorazredni politički događaj u SAD-u koji se redovno koristi u svrhu osvrta na trenutnu političku situaciju, ali i kao najava budućih poteza Vlade.

## Vanjski linkovi 
The American Presidency Project: Arhiv i analiza govora o stanju nacije

Kategorija:Politika Sjedinjenih Američkih Država
Predsjednički izbori u Austriji 1992.

Prvi krug izbora za predsjednika Austrije 1992. godine, održan je 26. aprila 1992. godine. Za izbore su se kandidovala četiri kandidata. Dva kandidata sa najvećim brojem glasova, birani su u direktnim izborima 24. maja 1992. godine. Pobjedio je Thomas Klestil dobivši u drugom krugu 56,90 %.

## Rezultati
| width="50%" valign="top" |

|}

## Reference
## Vanjski linkovi
1992
Kategorija:1992. u Austriji
Kategorija:Izbori u 1992.
Kategorija:Izbori u Evropi 1992.
Kategorija:Izbori u Austriji 1992.
Senat Sjedinjenih Američkih Država

**Senat Sjedinjenih Američkih Država** () gornji je dom američkog Kongresa; donji dom je Zastupnički dom. Senat zasjeda u glavnom gradu SAD-a, Washingtonu, u zgradi Kongresa. Senat i Predstavnički dom SAD-a čine dva doma Kongresa SAD-a.

## Sastav 
Prema Ustavu SAD-a, Senat je sastavljen na principu ravnopravnosti država, te ga sačinjavaju po dva predstavnika (senatora) iz svake savezne države. Budući da SAD-e čini 50 federalnih država, Senat je sastavljen od 100 senatora. Mandat senatora je šest godina, a svi senatori su podijeljeni u tri razreda tako da se svaki druge godine jedna trećina Senata obnavlja.
Za senatora može biti izabrana osoba koja zadovoljava sljedeće uslove:
* ima najmanje 30 godina starosti,
* najmanje je 9 godina državljanin SAD-a i
* koja je, u vrijeme izbora, nastanjena u državi koju želi predstavljati kao senator.
Predsjednik Senata je, prema Ustavu, potpredsjednik SAD-a koji, zbog svojih obveza u izvršnoj vlasti, svoju dužnost predsjedavanja Senatom povjerava predsjedniku *pro tempore* koji je redovno najstariji senator vladajuće stranke. Potpredsjednik SAD-a sudjeluje u radu Senata prilikom Govora o stanju Unije (*State of the Union*), prebrojavanja elektorskih glasova na izborima za predsjednika i potpredsjednika SAD-a, te u slučajevima izjednačenog glasovanja.

## Ovlasti 
Senat, prema Ustavu, ima nekoliko ekskluzivnih ovlasti:
* ratifikacija međunarodnih ugovora,
* potvrđivanje svih imenovanja predsjednika SAD-a, npr.: ambasadora, sudija saveznih sudova, kao i sudija Vrhovnog suda, te potvrđivanje članova Kabineta,
* odlučivanje o uklanjanju Predsjednika i drugih saveznih funkcionera (*impeachment*).

Posebnost je i da Senat ima pravo zakonodavne inicijative u svim segmentima, osim u pitanju budžeta. Jedino Dom predstavnika predlaže budžet na koji Senat mora dati svoje odobrenje.

U svim drugim slučajevima, Senat odlučuje ravnopravno s Domom predstavnika.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt Senata Sjedinjenih Američkih Država

Kategorija:Politika Sjedinjenih Američkih Država
Air Force One

[mini|300px|[Boeing VC-25 kao *Air Force One* u Zračnoj luci Zagreb (april, 2008.)]]
***Air Force One*** je pozivni signal kontrole leta svakog aviona Ratne avijacije Sjedinjenih Američkih Država (*USAF*) koji prevozi Predsjednika SAD-a. Od 1990. godine, predsjednička flota sastoji se od dva posebno uređena aviona serije Boeing 747-200B – repnih kodova "28000" i "29000" – koji nose oznaku Američke ratne avijacije "VC-25A".

Avion Ratne avijacije SAD-a koji prevozi potpredsjednika SAD ima pozivni znak *Air Force Two*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Naredba 7110.65R Američke Savezne uprave za zračni promet 

## Također pogledajte 
* Marine One

Kategorija:Politika Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:Vojska Sjedinjenih Američkih Država
CERN

mini|190x190piksel
mini|desno|Države članice|187x187piksel

**Evropska organizacija za nuklearna istraživanja** (), poznata kao CERN, je najveća svjetska laboratorija iz oblasti fizike. Nalazi se u sjeverozapadnom predgrađu Ženeve, francusko-švicarskoj granici.

= Nastanak =
Osnovana je 1954. godine. Organizacija ima dvadeset tri države članice, i trenutno zapošljava otprilike 2.600 stalno zaposlenih, kao i oko 7.931 naučnika i inžinjera (koji predstavljaju 580 univerziteta i istraživačkih centara i 80 nacionalnosti).

## Funkcija 
CERN-ova osnovna funkcija jeste da omogući rad ubrzivača čestica i ostalu infrastrukturu potrebnu za istraživanja fizike visokoenergetskih čestica. Brojni eksperimenti su sačinjeni u CERN-u u okviru međunarodne saradnje. On je također mjesto nastanka World Wide Web-a. Sjedište CERN-a u mjestu Meyrin ima također veliki kompjuterski centar, koji ima veliki kapacitet obrade podataka, prvenstveno za analizu podataka dobivenih u eksperimentima. S obzirom na potrebu da se i drugim naučnicima omogući pristup podacima, centar je i historijski, ali i u sadašnjem vremenu, središte široko rasprostranjene kompjuterske mreže. Kao međunarodno postrojenje, CERN-ove lokacije nisu ni pod švicarskom, ni pod francuskom jurisdikcijom. Države članice su finansirale CERN u 2008. godini sa jednom milijardom švicarskih franaka.

Bosna i Hercegovina sarađuje sa ovom organzacijom od 16. februara 2021.

## Veliki hadronski sudarač 
Najvažniji projekt CERN-a je LHC (Veliki hadronski sudarač, () koji je počeo s radom u augustu 2008. godine.

## Eksperiment OPERA 
**Oscillation Project with Emulsion-tRacking Apparatus** (OPERA) je eksperiment kojim se testira fenomen oscilacija neutrina. On koristi **CERN Neutrinos to Gran Sasso** (CNGS), snop veoma intenzivnih visokoenergetskih muon neutrina proizvedenih u CERN-u.

CERN-ovi istraživači u eksperimentu OPERA izvještavaju da opažanje neutrina koji putuju brže od svjetlosti zahtijeva nezavisnu istragu da bi bilo potvrđeno.

## Također pogledajte 
* World Wide Web
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Mrežno sjedište CERN-a 
* "CNGS project Overview". http://proj-cngs.web.cern.ch/proj-cngs/ProjetOverview/projetoverview2002.htm. 
* "CERN Neutrinos to Gran Sasso (CNGS): First Beam". http://proj-cngs.web.cern.ch/proj-cngs/PDF_files/IEEE06_CNGS.pdf. 
* "General Description of the CERN Project for a Neutrino Beam". http://proj-cngs.web.cern.ch/proj-cngs/Download/CNGSDGVE/cngsdgve.pdf. 
* "Tau Neutrino embargo". http://www.lngs.infn.it/lngs_infn/contents/lngs_en/public/educational/physics/NEWS_docs/OPERA_press_rel_May_2010.pdf . 
* "Measurement of the neutrino velocity with the OPERA detector in the CNGS beam". 22/09/2011. http://arxiv.org/abs/1109.4897v1. 
* "Speed-of-light experiments give baffling result at Cern". BBC. 22/09/2011. http://www.bbc.co.uk/news/science-environment-15017484.

Kategorija:Međunarodne organizacije
Kategorija:Nuklearna fizika
Kategorija:Švicarska
Kategorija:Organizacije osnovane 1954.
DARPA

mini|200px|desno|Oznaka DARPA-e
**DARPA** () je agencija Ministarstva odbrane SAD-a odgovorna za razvoj novih tehnologija za vojsku SAD-a. DARPA je radila na razvoju tehnologija koje su u mnogome promijenile odnose u svijetu, uključujući računarske mreže, npr. ARPANET, koji je prerastao u Internet. DARPA je postavila i osnove Globalnog pozicionog sistema (GPS-a), razvila umjetnu inteligenciju (AI) i niz drugih modernih tehnologija.

DARPA danas ima oko 240 zaposlenih i budžet od približno 2 milijarde dolara. Podjeljena je u 8 sektora.

Od svog osnivanja 1958. godine DARPA je radila na razvoju mnogih projekata od kojih su najznačajniji:

ARPANET - računarska mreža, prethodnik Interneta
* prepoznavanje govora 
* umjetna inteligencija (AI) 
* globalni pozicioni sistem - GPS 
* analiziranje signala 
* sistem virtualne stvarnosti 
* taktički oklopi 
* IC senzori za potrebe svemirskog programa 
* krstareće rakete 
* snažni energetski laseri za protivzračnu odbranu 
* submikronska elektronika (VLSI) 
* automatsko prepoznavanje ciljeva 
* mrežne tehnologije 
* mikrosateliti

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* DARPA 
* GPS

Kategorija:Politika Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:Organizacije u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Organizacije osnovane 1958.
Nacionalno groblje Arlington

desno|mini|150px|Nacionalno groblje Arlington
[desno|mini|150px|Američki mornar s djevojkom kod Grobnice neznanim, [1943. godine]]
desno|mini|150px|Počasna straža kod Grobnice neznanim
**Nacionalno groblje Arlington** (eng. *Arlington National Cemetery*) u Arlingtonu, saveznoj državi Virginia u Sjedinjenim Američkim Državama je vojno groblje na koje se sahranjuju poginuli ili umrli američki vojnici. Groblje je uspostavljeno za vrijeme Američkog građanskog rata 1864. godine na posjedu konfederacijskog generala Roberta E. Leeja. Groblje se nalazi nasuprot rijeci Potomac, blizu američkog glavnog grada Washingtona i središta američkog ministarstva obrane Pentagona. Jedno je od 142 nacionalna groblja u Sjedinjenim Državama. 

Na prostoru od 2.53 km2 pokopano je više od 300.000 osoba. Vojnici poginuli u svakom ratu koje su vodile Sjedinjene Države, od Američkog rata za nezavisnost do posljednjih ratova u Iraku i Afganistanu su pokopani na groblju. Posmrtni ostaci poginulih prije Američkog građanskog rata su prenijeti na groblje nakon 1900. godine. Zbog ograničenog broja pogrebnih mjesta moraju biti zadovoljiti određeni uslovi da bi pokojnik bio pokopan na groblju. Godišnje se obavi oko 6.400 sahrana.

Na Arlingtonu se nalazi Grobnica neznanim, spomenik vojnicima koji su poginuli u službi Sjedinjenih Država, a posmrtni ostaci im nikada nisu identifikovani. Godine 1921. u grobnicu je pokopan neidentifikovani vojnik poginuo u Prvom svjetskom ratu. Vojnik je odlikovan Medaljom časti i drugim najvišim vojnim odlikovanjima. Spomenik stalno čuva počasna straža svaki dan od 1937. godine bez obzira na vremenske uslove. Jedna od najvećih časti za pripadnika američkih oružanh snaga jest biti izabran za jednog od čuvara grobnice. Počasni stražari na uniformama ne nose oznake i činove kako ne bi imali viši vojni čin u odnosu na neznanog vojnika. Kasnije su u grobnicu pokopani neznani vojnici poginuli u Drugom svjetskom ratu, Koreanskom ratu i Vijetnamskom ratu.

Grobnica neznanim dio je Memorijalnog Amfiteatra gdje se održavaju državničke sahrane te ceremonije za praznike koji slave ameičke vojnike poput Dana veterana. Na groblju se također nalazi i Spomenik američkim marincima koji prikazuje dizanje američke zastave nakon Bitke za Iwo Jimu. Jedan dio groblja čine grobovi konfederacijskih vojnika te je podignut spomenik njima u čast. Na groblju Arlington je pokopan i Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država John F. Kennedy, na čijem grobu gori vječni plamen.

## Vanjski linkovi 
* Službene Stranice

Kategorija:Vojska Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:Groblja u Sjedinjenim Američkim Državama
Pojednostavljeno kinesko pismo

**Pojednostavljeno kinesko pismo** ili ponekad **uprošćeno kinesko pismo** (简体字; tradicionalni kineski: 簡體字; kinesko latinično pismo: *Jiǎntiz*) jest jedno od dva standardizirana pisma kineskog jezika. Danas je standardno pismo unutar Narodne Republike Kine kao i Singapura dok Tajvan, Hong Kong, Makao kao i brojno kinesko iseljeništvo pretežno koristi tradicionalno kinesko pismo. Pojednostavljeno kinesko pismo uvedeno je postepeno. Prvi stepen je uveden 1956. godine pri čemu su uvedeni znakovi koji su sadržali pojednostavljene i nepromijenjene dijelove. Drugi stepen je uveden 1964. godine. Treći stepen je prvobitno planiran za 1977. godinu ali nikad nije sprovoden zbog Maove smrti i kraja kineske kulturne revolucije. Jedan od krajnjih ciljeva unutar pokreta za pojednostavljavanje kineskog pisma je bio potpuni prelaz na kinesku latinicu ili Piniyin. Kineske vlasti su tokom 1986. godine su zvanično odbacile treći stepen promjena kao i korištenje Piniyina. 

## Historija 
### Narodna Republika Kina 
### Singapur i Malezija 
### Hong Kong 
## Pojednostavljenje 
## Razprostranjenost 
### Narodna Republika Kina 
### Hong Kong i Makau 
### Tajvan 
### Singapur i Malezija 
### Iseljeništvo 
## Obrazovanje 
## Računarstvo 
## Također pogledajte 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kineski jezik
Karlo XV, kralj Švedske

**Karlo XV i IV** (3. maj 1826 – 18. septembar 1872) bio je kralj Švedske (kao **Karlo XV**  i Norveške (kao **Karlo IV**).

## Mladost 
Rođen je u Stockholmu kao najstariji sin švedsko-norveškog prijestolonasljednika Oskara i Jozefine od Leuchtenberga. Po rođenju je od svoga djeda, tadašnjeg kralja, Karla XIV Ivana, dobio titulu vojvode od Skanije. Vojvoda od Skanije je postao švedsko-norveški krunski princ 1846. kada je umro Karlo XIV Ivan, odnosno kada je na prijestolja stupio kralj Oskar I.

Kao prijestolonasljednik, Karlo je kratko (od 1856. do 1857) služio na mjestu norveškog potkralja. Preuzeo je neke vladarske ovlasti od oca u septembru 1857. postavši regent.

## Brak i potomstvo 
Dana 19. juna 1850, u Stockholmu, oženio je holandsku princezu Ludoviku, koja mu je u braku bila privrženija više nego on njoj. Među njegovim brojnim ljubavnicama bila je i glumica Elise Hwasser. Sa suprugom je imao dvoje djece: kćerku Ludoviku (1851-1926) koja je brakom postala kraljica Danske i sina Karla Oskara (1852-1854).

## Vladavina 
Naslijedio je norvešku krunu i švedsku krunu po očevoj smrti 8. jula 1859. S majčine strane je bio potomak kralja Karla IX, te su tako njegovim dolaskom na prijestolje Švedskom ponovo zavladali potomci stare dinastije Vasa.

Karlo je kao kralj proveo značajne reforme zakona. Njegov moto je glasio: "*Land skall med lag byggas*", odnosno "Zakonom će se graditi država". Ženama je 1858. dao određena prava zakonima o punoljetnosti neudatih žena. Njegova sestra, princeza Eugenija, postala je prva zakonski punoljetna neudata žena u Švedskoj. Bio je blizak s danskim kraljem Fridrikom VII i podržavao je prijateljske odnose između Danske, Norveške i Švedske. Svoje jedino preživjelo dijete, kćerku Ludoviku, udao je za sina danskog kralja (budućeg Fridrika VIII).

## Smrt i posljedice 
Umro je u gradu Malmö, a (pošto žene nisu imale pravo naslijediti ni švedsku ni norvešku krunu) naslijedio ga je mlađi brat, Oskar II. Nekoliko sedmica prije njegove smrti, Karlova kćerka Ludovika je rodila svoga drugog sina kojeg je nazvala po svom ocu. Godine 1905. taj njegov unuk izabran je za norveškog kralja po prekidu personalne unije Švedske i Norveške, te okrunjen kao Haakon VII. Dok su svi norveški vladari počevši od Haakona VII Karlovi potomci, do današnjeg dana nijedan švedski monarh nije potomak Karla XV.

## Reference 
Kategorija:Kraljevi Švedske
Kategorija:Kraljevi Norveške
Kategorija:Bernadotti
Luka Oakland

mini|300px|Panorama luke Oakland iz zraka

**Luka Oakland** je glavna teretna luka sjeverne Kalifornije i jedna od glavnih luka zapadnih Sjedinjenih Američkih Država, te cijelih SAD-a. Bila je prva glavna američka luka na obali Tihog okeana koja je izgradila terminale za kontejnerske brodove. Danas je četvrta najveća luka u SAD-u, poslije Long Beacha, Los Angelesa i Newarka. Razvojem intermodalnog sistema kontejnerskog upravljanja 2002. je dosegnut vrhunac jednog desetljeća planiranja i izgradnje, omogućivši teretno postrojenje visoke količine te daljnje ekspanzije učešća Luke Oakland na teretnom tržištu zapadne obale Sjeverne Amerike.

Luka je osnovana 1852. godine, kada je dotadašnje ušće bilo iskopano te su se izgradila velika teretna pristaništa. Dvadeset dvije godine poslije, u 1874. godini se luka trebala ponovo kopati i time je postala luka velike dubine te je bila osnovana danšnja moderna luka Oakland. Sa ulaganjima u luku 2002. godine, u koju se od 1962. godine uložilo preko 1,4 milijarde $, luka je osigurala važno mjesto u američkoj ekonomiji. Puno špeditera Tihog okeana odlučili su preusmjeriti svoj prevoz tereta za Oakland s obzirom na novi, moderni, intermodalni sistem kontejnerskog upravljanja, povezan sa velikim gužvama u Long Beachu i Los Angelesu u južnoj Kaliforniji.

## Vanjski linkovi 
*Službena stranica

## Reference 
Kategorija:Promet SAD-a
Kategorija:Kalifornija
Vještački satelit

mini|desno|250px|Sputnik 1 - prvi vještački satelit.
U kontekstu svemirskih letova, **satelit** je objekat koji je ljudskim naporom smješten u orbitu. Takvi objekti se ponekad zovu vještački sateliti da bi se razlikovali od prirodnih satelita, kao što je Mjesec.

Prvi vještački satelit, Sputnik 1, je lansiran od strane Sovjetskog Saveza, 4. oktobra 1957. godine, u sklopu programa *Sputnik*. Do 2010. godine, na hiljade satelita je lansirano u orbitu oko Zemlje. Oni imaju porijeklo iz preko 50 zemalja, a lansirani su uz pomoć tehnlogija iz 10 zemalja. Nekoliko stotina satelita je trenutno u radu, dok na hiljade njih više ne funkcioniše, i kao čitavi ili njihovi dijelovi orbitiraju iznad zemlje kao otpad. Nekoliko letjelica je postavljeno u orbite drugih svemirskih tijela i postali su vještački sateliti Mjeseca, Venere, Marsa, Jupitera i Saturna.

Vještački sateliti se koriste različite namjene. Uobičajeno se koriste kao vojni i civilni promatrački sateliti, zatim kao: komunikacijski sateliti, navigacioni, za vremensku prognozu i različita istraživanja.

Svemirske stanice i svemirske letjelice sa ljudskom posadom, ako su u orbiti, također se smatraju satelitima. Orbite satelita veoma variraju, zavisno od namjene satelita i razvrstani su na različite načine. Dobro poznate vrste orbita su niska Zemljina orbita, polarna orbita i geostacionarna orbita. Sateliti su obično polu-nezavisni, računarski upravljani sistemi. Satelitski podsistemi izvršavaju više zadataka, kao što su: proizvodnja energije, kontrola temperature, daljinsko mjerenje, kontrola visina i kontrola orbite.
## Također pogledajte 
* Komunikacijski satelit
* Satelit za osmatranje Zemlje
* Marsovi prirodni sateliti
* Daljinska istraživanja
* Orbitalna lansiranja u 2011

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120315161741/http://www.dmoz.org/Business/Telecommunications/Services/Wireless/Satellite/
* http://en.satellite.tracks.free.fr/
* http://www.n2yo.com/ praćenje 17000 satelita u realnom vremenu

Kategorija:Vještački sateliti
Kategorija:Tehnologija
Kategorija:Sovjetski izumi
Nelipići

**Nelipići** (ili **Nelipčići**), hrvatska plemićka porodica koja vuče porijeklo od starohrvatskog plemena Snačića (ili Svačića), naseljenog na području nekadašnje Cetinske županije, odnosno Cetinske krajine. U historijskim izvorima porodica se javlja od sredine 13. vijeka.

## Historija 
Prvi poznati član porodice bio je Nelipac I. koji se pominje 1244. godine. Njegov sin Izan I. dobio je od kralja Bele IV. županiju Drežnik, koju je kasnije izgubio u korist Babonića (kasnijih knezova Blagajskih). Uspon porodice počinje početkom 14. vijeka, kada Nelipići obavljaju visoke funkcije na dvoru hrvatskog bana Mladena II Bribirskog.

Godine 1322., nakon poraza Mladena II Bribirskog u bitki kod Bliske (danas Blizna u zaleđu Trogira), kada je hrvatsko-ugarski kralj Karlo I Robert Anžujski pokušao uspostaviti svoju vlast u južnoj Hrvatskoj, knez Nelipac II. zauzeo je grad Knin i zasjeo u njemu. Odbivši sljedećih godina u više navrata napade svojih protivnika, on se učvrstio na položaju kninskog kneza, te proširio svoju vlast na širem području kninske, cetinske i psetske županije.

Poslije smrti Nelipca II. 1344. godine novi kralj Ludovik I Anžujski poslao je veliku vojsku na Knin koji je branila Nelipčeva udovica Vladislava od roda Gusića. Svjesna da neće moći trajno odolijevati napadima kraljevih snaga, kneginja je povela pregovore s kraljem kako bi spasila baštinu svome sinu Ivanu. Naposlijetku je godine 1345. Ludovik I. oduzeo Nelipićima Knin, Počitelj, Srb, Ostrog i Unac, a ostavio im utvrdu Sinj sa cetinskom županijom, Brečevo i djedovski grad Kamičac na Krki, te Ključić i Nečven. Time je bila slomljena moć Nelipića, koji su otada bili vjerni kraljevi vazali.

Knez Ivan Nelipić je 1358. godine za svoje zasluge u ratu protiv Venecije od kralja dobio župansku vlast u Klisu. Godine 1372. stekao je i gradove Novi na Neretvi i Imotski s kneževinom Hum.

Nasljedio ga je sin Ivaniš, koji je učestvovao u građanskom ratu između Anžuvinaca i Luksemburgovaca, isprva podržavajući kralja Ladislava Napuljskog. Od njega je dobio gradove Skradin i Klis. Poslije je prešao na stranu Žigmunda Luksemburškog, zbog čega je izgubio Skradin, ali je zadržao Klis. Godine 1416. došao je u posjed Omiša s okolnim područjem. Umro je 1434. godine ne ostavivši muškog potomka.

Iza Ivaniša ostale su njegove dvije kćerke, Katarina i Margarita. Nasljednica porodičnih posjeda bila je Katarina, udana za kneza Ivana Anža Frankopana. Kralj Žigmund je, međutim, zatražio da mu se preda baština Nelipića te je poslao slavonskog bana Matka Talovca da izvrši primopredaju. Budući da je u međuvremenu 1436. godine umro Katarinin muž Anž, ona je bez protivljenja predala baštinu kralju, a ovaj je najveći dio te baštine prepustio Talovcima.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
## Također pogledajte 
* Historija Hrvatske

## Literatura 
**Opća i nacionalna enciklopedija u 20 knjiga, Zagreb, 2007.*
**Povijest Hrvata - srednji vijek, skupina autora, Zagreb, 2003.*

Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Hrvatsko plemstvo
Afera Plame

**Afera Plame** ili **Plamegate** je naziv za američki politički skandal koji je nastao nakon što je u julu 2003. godine konzervativni kolumnista Washington Posta Robert Novak u svojoj kolumni Valerie Plame, suprugu bivšeg ambasadora Josepha C. Wilsona, razotkrio kao agenticu CIA-e.

Wilson je izjavio kako smatra da je to razotkrivanje odmazda Bushove administracije za njegov skeptičan stav prema navodima da je Irak nastojao u Nigeru dobaviti sirovine za izradu nuklearnog oružja - jedan od glavnih povoda za američku invaziju na Irak.

S obzirom da je Plamein status agenta bio službena tajna, njeno razotkrivanje predstavlja kršenje američkih zakona te je pokrenuta istraga koju je vodio specijalni tužilac Patrick Fitzgerald. Njegov zadatak je bio utvrditi ko je Novaku od službenih osoba odao Plamein status.

Među imenima su se uglavnom spominjali bivši glasnogovornik Bijele kuće Ari Fleischer, Bushov glavni politički savjetnik Karl Rove, potpredsjednik Dick Cheney te Cheneyev pomoćnik Lewis "Scooter" Libby. Zadnje navedeni je 28. oktobra 2005. formalno optužen za krivokletstvo i ometanje pravde te je odmah podnio ostavku. 6. marta 2007. nakon čega je proglašen krivim.

Istraga je formalno završena. Kao osoba koja je Novaku odala identitet Valerie Plame se već ranije javio Richard Armitage, visoki dužnosnik State Departmenta.

## Reference 
Kategorija:Politika Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:2003. u Sjedinjenim Američkim Državama
Zasjeda

[desno|mini|[Zasjeda Bắc Lệ: Francuska marinska pješadija raspoređena ispod litica Nui Đồng Nai 1884.]]
**Zasjeda** je davno uspostavljena vojna taktika, u kojoj se napadači (snage koje prave zasjedu) služe  pritajivanjem da bi napali neprijatelja koji prolazi. Snage iz zasjede napadaju sa tajnih pozicija, kao što su guste šikare ili vrhovi brežuljaka.

Zasjede su se uvijek koristile kroz historiju, od antičkih vremena do modernih ratnih sukoba. Napadač iz zasjede je i životinja koja koristi sličnu taktiku koda hvatanja plijena, bez teškoća i bez trošenja energije u lovu.

Zasjede su kompleksne, višefazne operacije, i zato se obično planiraju njeni detalji. Mora se odabrati pogodno područje za napad. To je mjesto gdje će zasjeda biti postavljena. To je obično mjesto gdje se očekuje prolazak neprijatelja, i gdje je moguće pregrupisavanje, izvršenje i razvoj faza zasjedne patrole.

Zasjeda se geometrijski može opisati kao: linearna, ili u oblicima slova L ili V.
[mini|Prikaz [Weenen masakr|napada Zulua na burski logor u februaru 1838]]
[lijevo|mini|Trupe generala [Edward Braddock|Braddocka upali su u zasjedu i desetkovali su ih Francuzi i Indijanci 1755.]]

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.angelfire.com/art/enchanter/herbert.html

Kategorija:Vojska
Kategorija:Vojna terminologija
Kategorija:Vojne operacije po vrsti
Mačka (čvor)

*Domaća mačka, vrsta životinje; *Felis catus*, ili *felis silvestris catus*
Član biološke familije *Feliade*
*Mačke, životinjska porodica, u koju spadaju: tigrovi, pume i divlje mačke.
* mačka (zodijak), vijetnamski znak
Muzika
*Mačka, prvi studijski singl repera Franco Balkana.
Violetta Villas

**Violetta Villas** (*Violetta Elise Gospodarek de domo Cieślak*, 10. juni 1938. – 5. decembar 2011) bila je poljsko-američka pjevačica, kabare zvijezda, glumica, kompozitorka i tekstopisac. Njen glas je okarakterisan kao koloraturni sopran, koji se protezao preko četiri oktave. Mogla je svirati klavir, violinu i trombon, a imala je i apsolutni sluh. Njene karakteristike su uključivale "glas atomskog doba", "zdravicu kontinenta", "glas poput francuskog šampanjca", i "poljsku Ymu Sumac". Villas je bila prva zvijezda Casino de Paris u hotelu i kazinu Dunes u Las Vegasu (1966–1970).

## Albumi 
* *Rendez-vous with Violetta Villas* (1962)
* *Violetta Villas* (1966)
* *Violetta Villas* (1967) 
* *For you my darling* (1968)
* *About Love...* (1968)
* *There is no love without jealousy* (1977)
* *Las Vegas* (1985)
* *Violetta Villas* (1986) 
* *Christmas carols* (1992)
* *Daddy 2* (1996) 
* *Christmas carols* (1997)
* *Villas sings Christmas carols* (1997)
* *When Jesus Christus was born...* (2001)
* *Violetta Villas* (reedition) (2001)
* *There is no love without jealousy* (2001) 
* *For you my darling* (2001) 
* *Valentine hits* (2003)
* *Chrismas carold from heart* (2004)
* *To comfort the heart and warmth the soul* (2008)
* *The most beautiful Chrismas carols* (2009)

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1938.
Kategorija:Umrli 2011.
Kategorija:Biografije, Liège
Kategorija:Američke pjevačice
Olympique Lyonnais

**Olympique Lyonnais** je francuski profesionalni nogometni klub sa sjedištem u gradu Lyonu, pa se stoga u svijetu ovaj klub uglavnom naziva samo **Lyon** ili skraćeno **OL**.

## Historija 
Klub je osnovan 1899. godine i to pod imenom *Lyon Olympique Universitaire*, međutim, kako tvrde mnogi navijači ovog kluba i sportski historičari, klub je osnovan 1950. godine. Najuspješnije razdoblje u historiji kluba je 21. vijek. Sve je počelo 2002. godine kada osvajaju prvu od sedam uzastopnih titula francuskog prvaka. Klub je osvojio 4 Kupa Francuske (Coupe de France) i dvije titule prvaka druge francuske Lige (Ligue 2). U sezoni 2009/2010. Lyon je stigao do polufinala Lige prvaka gdje je igrao protiv Bayerna i poražen ukupnim rezultatom 4-0.

Lyon svoje domaće mečeve igrao na Stade de Gerlandu, čiji kapacitet iznosi 41,044 sjedeća mjesta. 2013. godine klub bi trebao dobiti novi stadion pod imenom *OL Land*, koji se nalazi u jednom predgrađu grada Lyona. Lyon je bio član grupe G-14 vodećih evropskih nogometnih klubova, i jedan od osnivača Evropske klupske asocijacije, koja je naslijedila G-14. Predsjednik Lyona je Jean-Michel Aulas, a trener kluba je Hubert Fournier.

Olympique Lyonnais je jedan od najpopularnijih fudbalskih klubova u Francuskoj. Oko 11 % francuskog stanovištva su navijači Lyona. Lyon i Paris Saint-Germain dijele drugu poziciju najpopularnijih francuskih klubova, a i ispred njih je samo Olympique de Marseille. Lyon je najbogatiji klub u Francuskoj, a u sezoni 2008/2009 zaradili su 139 miliona eura.

Nadimak kluba je *les Gones*, što u prevodu na bosanski jezik znači *klinci*.

## Uspjesi 
***Ligue 1:**
****Datoteka:Cup Winner.png (7)**: 2001/02, 2002/03, 2003/04, 2004/05, 2005/06, 2006/07, 2007/08.
***Ligue 2:**
****Datoteka:Cup Winner.png (3)**: 1950/51, 1953/54, 1988/89.
***Kup Francuske:**
****Datoteka:Cup Winner.png (5)**: 1963/64, 1966/67, 1972/73, 2007/08, 2011/12.
***Francuski Liga-kup:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 2000/01.
***Superkup Francuske:**
****Datoteka:Cup Winner.png (8)**: 1973, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2012.
***UEFA Intertoto kup:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 1997.

## Igrači 
*Posljednja izmjena: .21august 2018.*

(C)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Olympique Lyonnais na zvaničnoj stranici UEFA-e

Kategorija:Nogometni klubovi u Francuskoj
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1899.
Kategorija:Olympique Lyonnais
Kategorija:Sport u Lyonu
Paralelno renderiranje

**Paralelno renderiranje** (ili distribuirano renderiranje) je metoda korištena da poboljša osobine programa za proizvodnju računarske grafike. Produkcija računarske grafike, i kod nas popularno nazvana "renderiranje", zahtijeva ogromne računarske resurse za veoma složene objekte kao što su medicinske vizualizacije, generisanje terena i neke CAD aplikacije. Tradicionalne metode kao što su "ray tracing", 3D teksture itd, su izuzetno spore na jednostavnim 
mašinama. Šta više, programi virtualne realnosti i vizualne simulacije, koji daju prikaz istovremeno na više displeja su aplikacije kojima je potrebno paralelno renderiranje.

Paralelno renderiranje dijeli posao koji treba uraditi i procesira ga paralelno.  Koristi se klaster računara da se zadatak podijeli i pošalje na svaki pojedinačni računar i da se taj dio zadatka obrađuje istovremeno na svima. To je paralelno renderiranje.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://flowvr.imag.fr/pub/vis05.pdf
* https://web.archive.org/web/20080511163442/http://www.equalizergraphics.com/
* http://www-graphics.stanford.edu/papers/prs95/
* https://graphics.stanford.edu/papers/clust_ren(https://graphics.stanford.edu/papers/clust_render/clust_render.pdf)der/clust_render.pdf

Kategorija:Informatika
Senzor

**Senzor** je uređaj koji mjeri fizički kvantitet i konvertuje ga u signal kojeg može očitavati posmatrač ili instrument. Na primjer, živin termometar konvertuje izmjerenu temperaturu tako što se širi ili skuplja, što može biti očitano na kalibriranoj cjevčici. Termopar konvertuje temperaturu u struju koja može biti očitana na voltmetru. Za tačnost, svi senzori moraju biti kalibrirani prema unaprijed utvrđenom standardu.

## Upotreba
mini|desno|180px|Senzori za mjerenje visokih temperatura.
Senzori se koriste u svakodnevnim predmetima, kao što su pozivna dugmad lifta (osjetilni senzor) ili lampa koja se pali na dodir. Postoje i mnoge druge aplikacije o koijma ljudi uopće ne razmišljaju. primjene uključuju automobile, letjelice, medicinu, proizvodnju i robotiku.
Senzor je uređaj koji prima signal i reaguje na njega ili na neki poticaj. Poticaj mora biti konvertovan u električnu formu.

Signal tako konvertovan može biti korišten dalje u elektroničkim uređajima. Senzori mogu biti veoma osjetljivi, zavisno od namjene. 
Dobar senzor je osjetljiv na mjerenu osobinu, ujedno je neosjetljiv na bilo koju drugu nebitnu a prisutnu osobinu. Senzor ne utiče na mjerenu osobinu.

## Senzori u prirodi
Svi živi organizmi posjeduju biološke senzore sa funkcijama sličnim kao kod već opisanih uređaja.
Većina prirodnih senzora su specijalizovane ćelije koje su osjetljive na: svjetlo, pokret, temperaturu, magnetno polje, gravitaciju, vlažnost, vibracije, pritisak, električno polje, zvuk, i druge fizičke pojave iz okruženja.
Drugi biološki senzori koji se nazivaju unutrašnjim, jesu osjetljivi na istezanje, pokret organizma i nesvjesni osjećaj pokreta i prostorne pozicije.
* senzori koji reaguju na toksine, feromone
* metabolički senzori za nivo glukoze ili kisika
* signalne molekule: hormoni, neurotransmiteri i citokini
* senzori koji razlikuju proteine samog organizma i vanjske ili strane proteine

## Također pogledajte 
* Nanoelektronika

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Mjerni instrumenti
Kategorija:Senzori
Kategorija:Tehnologija
Lyon

**Lyon** (fonet. *Lion*) je grad u istočnoj Francuskoj, u regiji Rhône-Alpes. Sa oko 472 305 stanovnika, Lyon je 3. po veličini grad u Francuskoj i ima historiju koja datira više od  20 vijekova. Osnovan od strane rimskog cara Augusta u 1. vijeku p.n.e. kao glavni grad Galije, te brzo postaje jedan od glavnih ekonomskih, vojnih, vjerskih i političkih centara u Francuskoj u narednim vijekovima. Njegova lokacija na ušću rijeka Rhone i Saone omogućila je ovom gradu da razvija važne trgovinske aktivnosti. Kao rezultat toga Lyon postaje rodno mjesto francuske industrije svile, proizvodnje rafiniranih komada ove plemenite tkanine za dvor Luj-a XIV-og.

Još od srednjeg vijeka Lyon se smatra glavnim gradom Francuske gastronomije. Danas je to najbolje vidljivo po velikom broju restorana u gradu i okolini, u rasponu od poznatih *bouchons* (tipičnih lokalnih restorana) sve do *Michelin* zlatnim zvjezdicama nagrađivanih restorana.
Ovaj grad je također dom svjetski poznatog kuhara Paula Bocusea i njegovih proslavljenih restorana.

Sa historijom dužom od 2000 godina, grad ima izuzetnu graditeljsku baštinu. Širenjem prema istoku kroz vijekove, bez uništavanja postojećih područja, 500 hektara njegovog gradskog centra postao je mjesto UNESCO-ove Svjetske baštine 1998. godine. Lutajući Lyonom je kao upuštanje u fascinantno putovanje kroz vrijeme.
Ovaj grad je i sjedište međunarodne policijske organizacije Interpol.

## Historija 
## Geografija 
### Klima 
Lyon ima kontinentalnu klimu, u kojoj su padavine ljeti veće (uglavnom zbog relativno čestih oluja), a zimi je hladniji osjećaj zbog pojačanog vjetra. Lyon je grad na koji poseban kontinentalni utjecaji, ali i uticaj okeana ali u manjoj mjeri mediteranska. Minimalna temperatura je bila -24,6&nbsp;°C 22.12.1938, a najviša 40,5&nbsp;°C 13.08.2003. Apsolutni rekord u visini snijega je 33&nbsp;cm (krajem decembra 1970.). Uprkos isušivanju močvara rezultiralo je smanjenjem isparavanja vode, broj maglovitih dana u jesen, zimu i proljeće ostaje vlažna, posebno u dolini Saône. Zime su relativno suhe i dovoljno hladne. Mrazevi su česti i temperature se uglavnom kreću od desetak stepeni više u toku dana.

## Privreda 
## Kultura 
Što se tiče kulture, Nacionalna opera, jedna jeod 20 najprestižnijih baletskih kuća u svijetu (franc. Théâtre des Célestins) nudi ambiciozan program tokom cijele godine. Osim toga grad ima muzeje koji ne postoje nigdje u svijetu kao što su: *Lumière Institut*, Muzej tkanine, Historijski muzej grada Lyona, Muzej likovnih umjetnosti i Svjetski lutkarski muzej (Musée Gadagne).

Zahvaljujući brojnim događajima održanim u Lyonu, grad je živahan tokom cijele godine. Među najzanimljivijim događajima su: Festival svjetla, Bijenale savremene umjetnosti, Plesni bijenale, Festival muzike i zvuka (franc. Nuits Sonores), Festival kulture (Nuits de Fourvière), Festival evropske kriminalističke fikcije (Quais du Polar) i najnovijeg velikog Lyonskog filmskog festivala. Svi ovi događaji privlače milione posjetilaca svake godine.

## Obrazovanje 
* EMLYON Business School
* Institut polytechnique des sciences avancées

## Također pogledajte 
* Ginjola

## Reference 

Kategorija:Gradovi u Francuskoj
*
Bot

mini|Twitter botovi objavljuju slične poruke pet dana nakon izbora u Sjedinjenim Američkim Državama 2016. godine

**bot** - skraćeni naziv za robota, u značenju računarskog programa koji se izvršava samostalno.

Botovi često uključuju elemente umjetne inteligencije. U internetskom okruženju pod tim se pojmom podrazumijevaju softverski agenti koji integriraju s mrežnim servisima namijenjenim ljudima kao da su i oni sami ljudi. Najčešće se primjenjuju za prikupljanje informacija, kada se obično nazivaju programima za indeksiranje Web stranica, puzačima (od *crawler*) ili paucima (od *web spider*).

Neki botovi mogu komunicirati s ljudima putem takvih standardnih internetskih servisa kao što su servisi čavrljanja ili trenutne razmjene vijesti. 
Primjer takvih botova su roboti za čavrljanje kojima ljudi mogu postavljati pitanja iskazana u prirodnom jeziku, najčešće engleskom, i dobivati pisane i verbalne odgovore. U praksi, takvi se roboti koriste za odgovaranje na pitanja o vremenskoj prognozi, o sportskim rezultatima, o poštanskim ili telefonskim brojevima, o kursevima valuta, o voznim redovima ili redovima letenja, itd.

Koriste se i u elektronskom poslovanju kada po zahtjevu korisnika prikupljaju informacije o nuđenim proizvodima i uslugama određene vrste, uspoređuju cijene i uvjete prodaje, najma ili isporuke, pronalaze optimalne kombinacije proizvoda i/ili usluga, npr., u industriji putovanja i u turizmu, pronalaze Web stranice s posebnim ponudama, itd.

Značajna im je i upotreba i u obrazovanju, kada mogu preuzeti ulogu instruktora ili ispitivača, te u računarskim igrama gdje oponašaju protivnika igraču čovjeku. Dobro poznati primjer takvih promjena je računarski šah.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.techtarget.com/whatis/definition/bot-robot
* https://www.adjust.com/glossary/types-of-bots/

Kategorija:Internet
Kategorija:Vještačka inteligencija