Fizika

300px|thumb|Različiti primjeri fizikalnih fenomena.

**Fizika** (grč. φυσική (ἐπιστήμη) *phusikḗ (epistḗmē)* "poznavanje prirode"; φύσις, *phúsis* "priroda") je prirodna nauka koja uključuje proučavanje materije i njenog kretanja kroz prostor i vrijeme, zajedno sa povezanim pojmovima kao što su energija i sila. Jedna od najosnovnijih naučnih disciplina i glavni cilj fizike je shvatiti ponašanje svemira.

Fizika je jedna od najstarijih akademskih disciplina, možda i najstarija ukoliko joj se priključi i astronomija. U posljednja dva milenijuma, fizika je dio prirodne filozofije zajedno sa hemijom, biologijom, i pojedinim granama matematike, ali tokom naučne revolucije u 17. stoljeću, prirodne nauke su postale sopstveni jedinstveni istraživački programi. Fizika se preklapa sa mnogim interdisciplinarnim područjima istraživanja, kao što su biofizika i kvantna hemija, i granice fizike nisu strogo definisane. Nove ideje u fizici često objašnjavaju temeljne mehanizme drugih nauka i time se otvaraju novi putevi istraživanjima u područjima kao što su matematika i filozofija.

Fizika pravi značajan doprinos i kroz dostignuća u tehnologiji koja proizilaze iz teorijskih otkrića. Na primjer, napredak u razumijevanju elektromagnetizma ili nuklearne fizike je direktno doveo do razvoja novih proizvoda koji su značajno transformisala društvo modernog doba, kao što si televizija, računari, kućanski aparati i nuklearna oružja; napredak u termodinamici je doveo do razvoja  industrijalizacije, i napreci u mehanici su inspirisali razvoj kalkulusa.

## Historija 
Od davnina su ljudi pokušavali pojmiti ponašanje i osobine materije, zašto objekti padaju na zemlju kada izgube oslonac, zašto različiti materijali imaju različite osobine, i slično. Tajnovita je bila i priroda svemira, kao naprimjer oblik Zemlje, ponašanje i kretanje Sunca i Mjeseca. Mnoštvo teorija je pokušavalo da objasni te pojave, i većina od njih na pogrešan način, jer nikada nisu bile potvrđene ogledom. Ipak postojalo je nekoliko izuzetaka, kao naprimjer Arhimeda koji je izveo nekoliko značajnih i tačnih zakona mehanike i hidrostatike.

Tokom kasnog 16. vijeka, Galileo je uveo oglede kao način testiranja fizikalnih teorija i on je uspješno formulisao i ogledima potvrdio nekoliko zakona dinamike kao što je zakon o tromosti. 1687. godine, Newton je objavio *Principia Mathematica*, u kojoj je detaljno izložio dva zakona: Newtonovi zakoni kretanja, na kojim počiva klasična mehanika; i Newtonov Zakon Gravitacije, koji opisuje osnovnu silu gravitacije. Obje ove teorije su se slagale sa izvršenim ogledima. Klasičnoj mehanici su također značajno doprinijeli Lagrange, Hamilton, i drugi, koji su otkrili nove forumlacije, principe i rezultate. Zakon gravitacije je potakao i razvoj astrofizike, koji opisujeastronomske pojave fizikalnim teorijama.

Od 18. vijeka pa nadalje, termodinamika je doživjela značajna otkrića koja su imali Boyle, Young, i mnogi drugi. 1733. godine, Bernoulli je koristio statističke metode sa klasičnom mehanikom da bi izveo termodinamičke rezultate, inicirajući time razvoj statistička mehanika. 1798. godine, Thompson je demonstrirao pretvaranje mehaničkog rada u toplotu, a 1847. Joule je formulisao zakon o održanju energije, bilo u obliku toplote ili mehaničke energije.

Elektricitet i magnetizam su proučavali Faraday, Ohm, i drugi. 1855. godine, Maxwell je ujedinio ove dvije pojave u jedinstvenu teoriju elektromagnetizam, i opisao je Maxwellovim jednačinama. Ova teorija je pretpostavljala da je svjetlost elektromagnetni talas.

1895. godine, Roentgen je otkrio X-zrake, koji su bili elektromagnetno zračenje visoke frekvencije. Radioaktivnost je otkrio 1896. Henri Becquerel, a dalje su je proučavali Pierre Curie i Marie Curie i drugi. Ovo je postavilo temelje polju nuklearna fizika.

1897. godine, Thomson je otkrio elektron, osnovnu česticu nosioca naelektrisanja. 1904. godine predložio je prvi model atoma. (Postojanje atoma datira još u 1808. godini, kada ga je predložio Dalton.)

1905. godine, Einstein je uobličio teoriju relativiteta, ujedinjavajući prostor i vrijeme u jedinstven entitet.

1911. godine, Rutherford je iz ogleda o rasipanju izveo postojanje kompaktnog atomskog jezgra, sa pozitivno naelektrisanim jedinicama protonima. Neutroni, neutralno naelektrisane čestice, je 1932. otkrio Chadwick.

Početkom 1900. godine, Planck, Einstein, Bohr, i drugi su razvili kvantne teorije da bi objasnili anomalije u eksperimentalnim rezultatima, te su tada uveli pojam diskretnih energetskih nivoa. 1925. godine, Heisenberg i Schrodinger su formulisali kvantnu mehaniku, koja je objasnila prethodne kvantne teorije. U kvantnoj mehanici, ishod fizičkog mjerenja podliježu zakonu vjerovatnoće; teorija je opisala izračunavanje ovih vjerovatnoća.

Kvantna mehanika je također razvila teoretske alate za fiziku čvrstih tijela, koja izučava fizička svojstva čvrstih tijela i tekućina, uključujući pojave kao kristalne strukture, poluvodljivost i supravodljivost. Među pionire ovog polja fizike spada Bloch, koji je opisao ponašanje elektrona u kristalnim strukturama 1928. godine.

Tokom Drugog svjetskog rata, sve zaraćene strane su vršile istraživanja u nuklearnoj fizici, želeći da načine nuklearnu bombu. Njemački napori koje je predvodio Heisenberg, nisu uspjeli, ali je savznički Manhattan projekt ostvario cilj. U Americi, tim predvođen Fermijem je ostvario prvu vještački proizvedenu nuklearnu lančanu reakciju 1942. godine, a 1945. prva nuklearna eksplozija je izvedena u Alamagordo, New Mexico.

Kvantna teorija polja je formulisana da bi obezbijedila konzistentnost kvantne mehanike i posebne teorije relativnosti. Svoj moderni oblik je dosegla u kasnim 1940. radovima Feynmana, Schwingera, Tomonaga, i Dysona. Oni su formulisali teoriju kvantne elektrodinamike, koja opisuje elektromagnetne interakcije.

Kvantna teorija polja je obezbijedila okvir za modernu teoriju čestica, koja izučava osnovne sile i osnovne čestice. 1954. godine, Yang i Mills su postavili temelje koji su doveli do standardnog modela, koji je upotpunjen 1970. godine, i uspješno opisuje sve do sada poznate čestice.

## Također pogledajte 
;Opće
* Rječnik klasične fizike
* Rječnik fizike
* Indeks fizičkih članaka
* Spisak osnovnih fizičkih formula, Elementarne fizičke formule
* Spisak značajnih publikacija u fizici
* Spisak fizičara
* Spisak fizičkih koncepata u nastavnom planu osnovnih i srednjih škola
* Obrisi fizike
* Fizika na terenu
* Savršenstvo u fizici i hemiji
* Odnos između matematike i fizike
* Hronologija razvoja u teorijskoj fizici
* Hronologija otkrića fundamentalne fizike

;Glavne grane
* Klasična mehanika
* Elektromagnetizam
* Moderna fizika
* Optika
* Termodinamika

;Srodne oblasti
* Astronomija
* Hemija
* Inžinjerstvo
* Matematika
* Kosmologija

;Interdisciplinarna polja koja uključuju fiziku
* Akustika
* Biofizika
* Econofizika
* Geofizika
* Nanotehnologija
* Neurofizika
* Psihofizika

## Bilješke 
## Reference 
## Izvori 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* {{cite arXiv
|last=DØ Collaboration
|first=584 co-authors
|authorlink=DØ experiment
|title=Direct observation of the strange 'b' baryon \Xi_{b}^{-}
|date=12. 6. 2007
|arxiv=0706.1690v2
|class=hep-ex
|version=
|ref=harv}}
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
**Opće**

* Encyclopedia of Physics at Scholarpedia
* de Haas, Paul, 
* PhysicsCentral – Web portal run by the American Physical Society
* Physics.org  – Web portal run by the Institute of Physics 
* ''The Skeptic's Guide to Physics* 
* Usenet Physics FAQ – A FAQ compiled by sci.physics and other physics newsgroups
* Website of the Nobel Prize in physics 
* World of Physics  An online encyclopedic dictionary of physics
* *Nature'': Physics
* Physics announced 17 July 2008 by the American Physical Society
* 
* Physicsworld.com – News website from Institute of Physics Publishing 
* Physics Central  – includes articles on astronomy, particle physics, and mathematics.
* The Vega Science Trust – science videos, including physics
* Video: Physics "Lightning" Tour with Justin Morgan
* 52-part video course: The Mechanical Universe...and Beyond Note: also available at 01 – Introduction at Google Videos
* HyperPhysics website – HyperPhysics, a physics and astronomy mind-map from Georgia State University

**Organizacije**
* AIP.org – Website of the American Institute of Physics
* APS.org – Website of the American Physical Society
* IOP.org  – Website of the Institute of Physics
* PlanetPhysics.org 
* Royal Society – Although not exclusively a physics institution, it has a strong history of physics
* SPS National – Website of the Society of Physics Students


Kategorija:Prirodne nauke