Dinastija Shang

mini|Ostaci naprednih, slojevitih društava koja datiraju iz perioda Shang su pronađeni u dolini Žuite rijeke.|290x290piksel

**Dinastija Shāng** (kineski: ) ili '''Dinastija 'Yīn'* () (cca. 1600. p. n. e. - cca. 1046. p. n. e.) je prva historijska kineska dinastija koja je vladala sjeveroistočnim dijelom regije poznate kao "Uža Kina", u dolini Žute rijeke.  Dinastija Shāng je slijedila kvazi-legendarnu dinastiju Xià i prethodila dinastiji Zhōu. Podaci o dinastiji Shang dolaze iz historijskih zapisa dinastije Zhou kao i natpisa samih Shanga na bronzanim artefaktima i kostima za proricanje — kornjačninim oklopima i drugim kostima na kojima je napisan prvi značajnih korpus kineskih znakova. Natpisima na kostima za proricanje, koje datiraju iz druge polovine dinastije, obično su bilježili datum u Šezdesetogodišnjem ciklusu Nebeskih pupoljaka i Zemaljske grane.

Tumačenje odgovora, i da li je proricanje bilo uspješno, davalo se naknadno. Današnja kineska kultura potiče iz ove dinastije.

Ova gatanja služe kao izvor podataka o politici, ekonomiji, kulturi, religiji, geografiji, astronomiji, kalendaru, i umjetnosti u tom periodu, te daju ključni uvid u rane stadije kineske civilizacije.

Jedna od prijestonica Shanga, kasnije u historiji poznato kao Ruševine Yina (殷墟), je u blizini modernog Anyanga (安陽). Arhaeološka iskopavanja su tamo razotkrila 11 većih kraljevskih grobova Yina, kao i temelje palate i ritualnih objekata, na kojima se nalazi oružje, kao i ostaci ljudskih i životinjskih žrtava. Pronađene su desetine hiljada artefakata od bronze, žada, kamena, kostiju i keramike; kvalitet bronzanih predmeta ukazuje na visoki stepen civilizacije. Pronađeno je više od 20.000 natpisa na kostima za gatanje za vrijeme početnih naučnih iskopavanja u 1920-im i 1930-im, a još više otada.

## Historija 
Za dinastiju Shang se vjeruje da ju je osnovao vođa pobunjenika, koji je uspio svrgnuti posljednjeg vladara dinastije Xia. Njena civilizacija se temeljila na ratarstvu, uz lov i stočarstvo. *Zapisi Velikog historičara* navode kako je dinastija Shang premještala svoju prijestonicu šest puta. Posljednja i najvažnija selidba u Yin godine 1350. p. n. e. rezultirala je zlatnim dobom dinastije. Izraz dinastija Yin predstavlja sinonim s izrazom dinastija Shang, a kroz historiju je bio i popularniji, iako se danas prije koristi kako bi se označila druga polovina perioda Shang. Japanci još uvijek za dinastiju Shang koriste izraz dinastija Yin (*In*).

Loza nasljednih kraljeva Shanga je u to doba vladala velikim dijelom sjeverne Kine, a trupe Shanga su često vodile ratove sa susjednim naseljima i nomadskim stočarima iz stepa u unutrašnjosti Azije. Glavni gradovi, pogotovo Yin, bili su središte raskošnog dvorskog života. U njima su se razvili složeni dvorski rituali.

Osim svoje političke funkcije, kralj je bio i poglavar kulta temeljenog na poštovanju predaka i duhova. I sam kralj je često obavljao rituale gatanja, pogotovo pred kraj dinastije. Dokazi iz kraljevskih grobnica pokazuju da su vladari i članovi njihovih porodica pokopavani s vrijednim predmetima, vjerovatno kako bi im služili u zagrobnom životu. Vjerojatno zbog istog tog razloga su se zajedno s njihovim tijelima zakopavano stotine živih stanovnika, koji su možda bili robovi.

Dinastija Shang je već imala razvijeni sistem pisma; njegova složenost ukazuje na raniji razvoj, iako o njemu još uvijek nema dokaza. Valjanje bronze i grnčarija su se također razvili u kulturi Shang. Bronza se češće koristila za umjetnost nego za izradu oružja. Astronomi dinastije Shang su, pak, otkrili Mars i brojne komete. U to vrijeme su izumljeni i brojni muzički instrumenti.

Utjecaj Shanga, iako ne i direktna vlast, se proširio na sjeveroistok sve do današnjeg Pekinga, gdje je drevna kultura koja prethodi Yanu pokazala tragove kulture Shanga.  Najmanje jedan grob u ovoj regiji je u ranom periodu Shanga sadržavao i bronzane predmete u stilu Snanga kao i zlatni nakit u lokalnom stilu. Tako se, na primjer, arheološki nalazi u Sanxingduiu tumače kao zasebna i napredna civilizacija, koja, za razliku od Anyanga, nije poznavala pismo.

Opseg kontrole Shanga je teško odrediti, s obzirom na nedostatak arheoloških istraživanja.  Historičari smatraju da je grad Yin, kojim su upravljali Shangi iz službene historije, koegzistirao s kulturno različitim naseljima u ostatku Sjeverne Kine. 
[mini|desno|200px|Nalazište [Yin (grad)|Yina, glavnog grada (1350 - 1046. p. n. e.) dinastije Shang, također poznate kao dinastija Yin.]]
Kineski historičari iz kasnijih perioda su bili naviknuti na ideju da jedna dinastija zamjenjuje drugu, ali se vjeruje da je politička situacija u ranoj Kini ipak bila nešto složenija. Xia i Shang mogu biti reference na političke entitete koji su istovremeno postojala, isto kao što se zna da je rani Zhou (država sljednica Shanga), postojao u isto vrijeme kao i Shang. Ovakva produkcija je zahtjevala brojnu radnu snagu koja bi kopala rude, rafninirala i prevozila bakrenu, kalajnu i olovnu rudu.

Osim što su bili komandanti vojske, kraljevi Shanga su svoju nadmoć nad ostatkom društva pokazivali i kao vrhovni svećenici, odnosno voditelji vjerskih obreda. Iako je Shang ovisio o vojničkim vrlinama plemstva, mase gradskog i ruralnog stanovništva su vladarima služile, ne kao izvor radne snage, nego i regruta prilikom važnijih vojnih akcija. Vazali plemenitog roda i vladari podređenih država su imali obavezu svoje lokalne vojne snage opremati s oružjem, oklopom i opremom, dok je sam kralj Shanga držao oko hiljadu ljudi u svom glavnom gradu, te je osobno vodio u bitjku. Rudimentarna vojna birokracija se morala razviti kako bi se snage od oko tri do pet hiljada ljudi mogle voditi u graničnim pohodima, a jednom je zapisano kako se trinaest hiljada vojnika mobiliziralo kako bi se ugušio ustanak pobunjenih vazalnih država. U tim sekcijama su postojale dva glavna tipa jedinica - labavo organizirana pješadija regruta koja je imala pomoćnu ulogu, te jezgro vojske sastavljeno od vojničkog plemstva koje je koristilo dvokolice. Međutim, čak i nakon što je Shang uveo dvokolice u vojsku, plemstvo se još uvijek borilo pješke, a dvokolice uglavnom korištene za transport, ceremonije i velike lovačke ekspedicije. Dvokolice su u periodu Shanga nosile tri čovjeka - vozača u centru, strijelca na lijevoj strani i ratnika s helebardom na desnoj strani. Bile su četvrtastog oblika, s dva velika točka i vučena od dva konja, iako su neke vukli četiri konja.

## Vladari dinastije Shang 

Posthumna imena

*Konvencija: posthumno ime kralja + posthumno ime*

Redoslijed 
Vladavina
Kineski
Hanyu Pinyin
Bilješke
01 29 湯			Tāng					kralj-mudrac; svrgnuo tiranina Jiéa (桀) od Xie (夏) 
02 02 太丁		Tài Dīng	
03 32 外丙		Wài Bǐng			 
04 04 仲壬		Zhòng Rén		 
05 12 太甲		Tài Jiǎ				 
06 29 沃丁		Wò Dǐng			 
07 25 太庚		Tài Gēng			 
08 17 小甲		Xiǎo Jiǎ			 
09 12 雍己		Yōng Jǐ			 
10 75 太戊		Tài Wù				 
11 11 仲丁		Zhòng Dīng		 
12 15 外壬		Wai Ren			 
13 09 河亶甲	Hé Dǎn Jiǎ		 
14 19 祖乙		Zǔ Yǐ				 
15 16 祖辛		Zǔ Xīn				 
16 20 沃甲		Wò Jiǎ				 
17 32 祖丁		Zǔ Dīng			 
18 29 南庚		Nán Gēng		 
19 07 陽甲		Yáng Jiǎ			 
20 28 盤庚		Pán Gēng			Shang se konačno naselio u Yīnu (殷). Period koji počinje s Pán Gēngom je također poznat kao dinastija Yīn, odnosno početak zlatnog doba dinastije Shāng. Vjeruje se da natpisi na kostima za gatanje potječu iz ere Pán Gēnga.
21 29 小辛		Xiǎo Xīn			 
22 21 小乙		Xiǎo Yǐ			 
23 59 武丁		Wǔ Dīng			 oženjen za Fu Hao, bio je slavan ratnik. Vjeruje se da je većina kostiju za gatanje iz perioda njegove vladavine.
24 12 祖庚		Zǔ Gēng			 
25 20 祖甲		Zǔ Jiǎ				 
26 06 廩辛		Lǐn Xīn			 
27 06 庚丁		Gēng Dīng		or Kang Ding (康丁 Kāng Dīng)
28 35 武乙		Wǔ Yǐ				 
29 11 文丁		Wén Dīng			
30 26 帝乙		Dì Yǐ				 
31 30 帝辛		Dì Xīn	 			alias Zhòu (紂), Zhòu Xīn (紂辛) ili Zhòu Wáng (紂王). Također mu se dodaj "Shāng" (商) ispred tih imena. 

Bilješka: 
# Svi datumi su okvirni do 841. p. n. e. V. dinastiju Zhou  za više informacija. 
# Osobna imena većine vladara Shanga nisu poznata. Gore navedena imena su posthumna te nadahnuta Nebeskim pupoljcima.

## Također pogledati 
* Kineska historiografija
* Kineski vladari
* Kineska mitologija
* Kultura Erligang
* Plemena u kineskoj historiji
* Hronološki projekt Xia Shang Zhou

## Bilješke 
## Literatura 
* Keightley, David N. (1978). ** University of California Press, Berkeley. Large format hardcover,  (out of print); A 1985 paperback 2nd edition is still in print, . 
* Keightley, David N. (2000). *The Ancestral Landscape: Time, Space, and Community in Late Shang China (ca. 1200 – 1045 B.C.)*. China Research Monograph 53, Institute of East Asian Studies, University of California – Berkeley. , ppbk.
* Needham, Joseph (1986). *Science and Civilization in China: Volume 4, Part 3*. Taipei: Caves Books, Ltd.
* Sawyer, Ralph D. and Mei-chün Lee Sawyer (1994). *Sun Tzu's The Art of War*. New York: Barnes and Noble Inc.
* Wang, Hongyuan 王宏源 (1993). *'' 漢字字源入門. Sinolingua, Beijing, , ppbk. 
* Yan Sun. 2006. "Colonizing China's Northern Frontier:Yan and Her Neighbors During the Early Western Zhou Period."

Kategorija:2. milenij p. n. e.
Kategorija:Bronzano doba u Kini