Hasanaginica (opera)

mini|Plakat opere Hasanaginica
thumb|350px|desno| Scena iz opere Hasanaginica
**Hasanaginica** je bosanskohercegovačka usmena balada nastala za vrijeme vladavine Osmanlijskog Carstva. Bila je prevedena na mnogim svjetskim jezicima, a preveli su je: Johan Wolfgang Goethe, Walter Scott, Aleksandar Puškin, Adam Mickiewitz.

Hasanaginica je služila i kao predložak za istoimenu operu u tri čina, koja je premijerno izvedena 18. marta 2000. u Sarajevu. Libreto je napisao Nijaz Alispahić, a kompozitor je bio Asim Horozić.

## Radnja 
### I čin 
U borbama na bedemima Bosne biva ranjen Hasanaga Arapović. Leži ranjen u čadoru na planini Biokovo i travama rane vida. Ranjenoga Hasanagu u planini obilaze mati i sestra. Hasanaginica ostaje kod kuće uz djecu, jer tako nalažu običaji stari. Hasanaga je uvrijeđen što ga vjerna 1juba ne obiđe i u trenucima kad konflikt podstiče i njegova majka, poručuje ženi da ga ne čeka ni u dvoru ni u rodu njegovu. Za tu poruku dozna i beg Pintorović, brat Hasanaginicin, koji dolazi po sestru da je vrati u dom Pintorovića. Hasanaga se vraća iz planine, i na svojoj kuli zatječe bega Pintorovića. Uslijedi oštar verbalni obračun između goropadnog age i povrijeđenog bega, u kojem se potežu i kubure iza pasa. Pintorović odvodi sestru. Hasanaginica se s bolom oprašta od petoro djece, svjesna da o njenoj sudbini odlučuju drugi, a da njena nesreća pripada samo njoj.

### II čin 
Drugi čin događa se u domu Pintorovića. Beg Pintorović je  smislio način na koji će se osvetiti bahatom Hasanagi i ostaloj aginskoj fukari. Obećava sestrinu ruku uglednom Imotskom kadiji, koji je još od rane mladosti bio i ostao zaljubljen u mladu begovicu. Scena susreta između Hasanaginice i Imotskog kadije otkriva svu dubinu i težinu apsurda i tragične situacije u kojoj se našla ova plemenita majka i žena, ali i svu dobrotu bivanja i snivanja kojima isijava nadasve dobri i plemeniti Imotski kadija. Hasanaginica prima prsten i pristaje da pođe za Imotskog kadiju, jer je bratova riječ neprikosnovena. Uspijeva izmoliti dozvolu od brata da se svatovi zaustave pored Hasanaginog doma, kako bi još jednom djecu vidjela i uručila im darove. U međuvremenu, Sultanija, kći Hasanaginicina, kradom posječuje majku i saznaje da je Hasanaginica isprošena.

### III čin 
Na aginoj kuli traje prava drama. Hasanaga se povukao u osamu. Pati, shvaća da je pogriješio. U sukobu je i sa rođenom majkom, koju okrivljuje za sve što se dogodilo. Spreman je da uzjaše konja i da ode do Pintorovića, da voljenu ženu vrati kući i djeci. Od te odluke odustaje kad sazna da je Hasanaginica isprošena i da će njeni svati uskoro da naiđu pored njegove kule. U završnoj sceni nailaze svatovi. Sva u bijelom i pod duvakom ulazi Hasanaginica i oprašta se sa djecom. Hasanaga uklanja djecu ispred Hasanaginice, i još joj u lice sasipa uvredljive riječi da je “majka srca kamenoga”. 
I žensko srce ne izdrža … 

## Uloge
*Amila Bakšić – Hasanaginica
*Ivica Šarić – Aga-Hasanaga
*Amir Saračević – Imotski kadija
*Denis Isaković – Beg Pintorović 
*Dajana Šegvić – Mati Hasanagina 
*Lejla Jusić – Sultanija
*Leonardo Šarić – Sazlija
*Dragan Pavlović – Stari svat
*Azra Smajović, Tijana Pejičić, Nidal Đipa – Djeca

### Saradnici 
*Miroslav Homen – dirigent
*Sulejman Kupusović – režiser
*Radovan Marušić – scenograf
*Vanja Popović – kostimografkinja
*Edina Papo – koreografkinja
*Danijel Žontar – šef Hora
*Dževad Šabanagić – koncert-majstor
*Željka  Andrić, Višnja Bakalar – korepetitorice
*Gordan Simić – asistent režisera i inspicijent
*Zulfo Džinalija – asistent kostimografkinje
*Boris Ječanin, Marina Potočnik – sufleri
	
Uz učešće:	
*Hora Opere Narodnog Pozorišta Sarajevo
*Baleta Narodnog Pozorišta Sarajevo
*Sarajevske Filharmonije 

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačka opera