Sinergija

**Sinergija** je interakcijska  saradnja koja dovodi do cjeline koja je veća od jednostavnog zbira njenih dijelova. Izraz *sinergija* dolazi od starogrčkikih riječi συνεργία – *synergia* prema latinskom *syn* = skupa + *ergos* = rad, snaga = raditi zajedno, sarađivati.
 
## Opisi i upotreba
U prirodnom svijetu, sinergijski fenomeni su sveprisutni, u rasponu od fizike (na primjer, različite kombinacije kvarkova koji proizvode protone i neutrone) do hemije (popularni primjer je voda, spoj vodika i kisika), do kooperativnih interakcija među genima u genomima, podjela rada u kolonijama bakterija, sinergije razmjera u višećelijskim organizmima, kao i mnoge različite tipove sinergije koje proizvode društveno organizirane grupe, od pčelinjih kolonija do vučjih čopora i ljudskih društava: uporedi stigmergija, mehanizam indirektne koordinacije između agenasa ili akcija koji rezultira samosastavljanjem kompleksnih sistema. Čak i alati i tehnologije koji su rasprostranjeni u svijetu prirode predstavljaju važne izvore sinergijskih efekata. Alati koji su omogućili ranim homininima da postanu sistematski lovci na krupnu divljač su iskonski ljudski primjer.
 
U kontekstu organizacijskog ponašanja, sljedeći stav da je kohezivna grupa više od zbira njenih dijelova, sinergija je sposobnost grupe da nadmaši čak i svog najboljeg pojedinačnog člana. Ovi zaključci su izvedeni iz studija koje je proveo Jay Hall o brojnim zadacima za rangiranje grupa u laboratoriji i predviđanje. Otkrio je da su efektivne grupe aktivno tražile tačke u kojima se ne slažu i posljedično podsticale sukobe među učesnicima u ranim fazama diskusije. Nasuprot tome, neefikasne grupe su osjećale potrebu da brzo uspostave zajedničko gledište, koristile su jednostavne metode donošenja odluka kao što je prosječenje i fokusirale su se na završetak zadatka, a ne na pronalaženje rješenja oko kojih bi se mogli složiti.
U tehničkom kontekstu, značenje je konstrukcija ili kolekcija različitih elemenata koji rade zajedno kako bi proizveli rezultate koji se ne mogu postići samo jednim elementom. Elementi ili dijelovi mogu uključivati ljude, hardver, softver, objekte, politike, dokumente: sve što je potrebno za proizvodnju rezultata na nivou sistema. Vrijednost koju dodaje sistem u cjelini, mimo one koju samostalno doprinose dijelovi, stvara se prvenstveno odnosom među dijelovima, odnosno načinom na koji su oni međusobno povezani. U suštini, sistem čini skup međusobno povezanih komponenti koje rade zajedno sa zajedničkim ciljem: ispunjavanjem određene konkretne potrebe.
 
Ako se koristi u poslovnoj aplikaciji, sinergija znači da će timski rad proizvesti sveukupno bolji rezultat nego da svaka osoba u grupi radi na istom cilju pojedinačno. Međutim, koncept grupne kohezije treba uzeti u obzir. Grupna kohezija je ono svojstvo koje se zaključuje iz broja i snage međusobnih pozitivnih stavova među članovima grupe. Kako grupa postaje kohezivnija, njeno funkcioniranje je pogođeno na više načina. Prvo, povećavaju se interakcije i komunikacija između članova. Tome doprinose zajednički ciljevi, interesi i mala veličina. Osim toga, zadovoljstvo članova grupe raste kako grupa pruža prijateljstvo i podršku protiv vanjskih prijetnji.
  
Ideju o sistemskom pristupu podržava Ujedinjeno Kraljevstvo Izvršna uprava za zdravlje i sigurnost. Uspješno obavljanje upravljanja zaštitom zdravlja i sigurnosti ovisi o analizi uzroka incidenata i nesreća i izvlačenju ispravnih lekcija iz njih. Ideja je da svi događaji (ne samo oni koji uzrokuju povrede) predstavljaju propuste u kontroli i predstavljaju priliku za učenje i usavršavanje.
Termin sinergija je precizirao R. Buckminster Fuller, koji je potpunije analizirao neke od njegovih implikacija  i skovao termin sinergetici. U ovom kontekstu, kaže se da se sinergija javlja kada postoje informacije prisutne u zajedničkom stanju više varijabli koje se ne mogu izdvojiti iz pojedinačnih dijelova koji se pojedinačno razmatraju. Naprimjer, razmotrite logički termin XOR kapija. Ako Y=XOR(X_1,X_2) za tri binarne varijable, međusobne informacije između bilo kojeg pojedinačnog izvora i cilja je 0 bita. Međutim, zajednička međusobna informacija I(X_1,X_2;Y)=1 bit. Postoje informacije o cilju koje se mogu izdvojiti samo iz zajedničkog stanja inputa koji se razmatraju zajedno, a ne bilo koje druge.
 
Još uvijek ne postoji univerzalna saglasnost o tome kako se sinergija najbolje može kvantificirati, s različitim pristupima koji razlažu informacije na suvišne, jedinstvene i sinergijske komponente koje se pojavljuju u literaturi. Unatoč nedostatku univerzalnog dogovora, teorijski pristupi statističkoj sinergiji primijenjeni su na različitim poljima, uključujući klimatologiju, neuronauku sociologiju i mašinsko učenje Sinergija je također predložena kao moguća osnova na kojoj se može izgraditi matematički robusna definicija nastanak u složenim sistemima i može biti relevantan za formalne teorije svijesti.
 
## Biološke nauke
Peter Corning je unapredio sinergiju različitih vrsta kao uzročnu agenciju koja može objasniti progresivnu evoluciju složenosti u živim sistemima tokom vremena. Prema hipotezi o sinergizmu, sinergijski efekti bili su pokretači kooperativnih odnosa svih vrsta i na svim nivoima u živim sistemima. Teza je, ukratko, da su sinergijski efekti često davali funkcionalne prednosti (ekonomske koristi) u odnosu na preživljavanje i reprodukciju koje je favoriziralo prirodno odabiranje. Djelovi, elementi ili pojedinci koji sarađuju u stvari postaju funkcionalne "jedinice" selekcije u evolucijskoj promjeni. Slično tome, ekološki sistemi mogu reagovati na nelinearan način na perturbacije, kao što su klimatske promjene, tako da ishod može biti veći od zbira pojedinačnih promjena komponenti. Sinergijski odgovori su komplicirani faktor u modeliranju okoliša.
 
## Također pogledajte
*Ponašanje
*Pojava
*Psihologija
*Holizam
*Društvo
*Moždani udar
*Sinergetici
*Teorija sistema

## Reference 
## Vanjski linkovi
* 
* Synergism Hypothesis

Kategorija:Koncepti evolucijske biologije
Kategorija:Holizam
Kategorija:Ekonomija proizvodnje