open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
BMW 8 serija

200p|desno|mini|BMW 840Ci.
mini|BMW 840Ci
**BMW 8** (oznaka šasije **E31**) sa V8 ili V12 motorom, 2 vrata i 2+2 sjedišta, je BMW-ov kupe, proizvođen od 1989-1999. Najjača varijanta postiže maksimalnu brzinu od 297&nbsp;km/h.

## Historija 
Dizajniranje modela serije 8 je počelo 1984. godine, a javnosti je prvi put prikazan 1989. Do maja 1999, kada je proizvodnja prestala, proizvedeno je 30 621 modela serije 8.

Za razvoj serije 8 je potršeno 1,5 milijardi njemačkih maraka. tokom razvoja, korištena je (za to doba neuobičajena) CAD kompjuterska tehnologija, što je rezultiralo da koeficijent otpora vazduha iznosi 0,29.

U BMW-u su radili na razvoju modela **M8**, sa motorom od 6000 ccm, (410&nbsp;kW, 550 ks), ali nikad nije pokrenuta masovna proizvodnja. Poznato je da je proizveden samo jedan M8 model, koji nije bio bezbjedan za javni saobraćaj.

Model 850CSi je također prerađen od strane BMW-ovog M odjela, ali je umjesto standardne M oznake, obilježen oznakom S.

U tunerskoj kući Alpina su prerađivali fabričke osmice i prodavali ih pod imenom Alpina B12 5,0 (350 ks) i B12 5,7 (416 ks).

## Mjenjač 
Modeli 840 (V8) su opremljeni sa 5-stepenim automatskim mjenjačem. Modeli 850 (V12) imaju 4-stepenim i 5-stepenim automatskim i 6-stepenim manuelnim mjenjačem. 850CSi imaju samo 6-stepeni manuelni mjenjač.
## Modeli 
:**830i** (1992–1992), V8, 2997 ccm, 160 kW (214 ks), 290 Nm (samo 18 komada)
:**840Ci** (1993–1996), V8, 3982 ccm, 210 kW (281 ks), 400 Nm
:**840Ci** (1996-1999), V8, 4398 ccm, 210 kW (281 ks), 420 Nm
:**850i** (1989-1994), V12, 4988ccm, 220 kW (295 ks), 450 Nm (od 1993, **Ci**)
:**850Ci** (1994–1999), V12, 5379 ccm, 240 kW (321 ks), 490 Nm
:**850CSi** (1992–1996), V12, 5576 ccm, 280 kW (375 ks), 550 Nm

## Reference 
## Vanjski linkovi 
8
BMW 8
Kategorija:Automobili 1980-ih‎
Kategorija:Automobili 1990-ih‎
Bozorg Alavi

**Bozorg Alavi** (بزرگ علوی na perzijskom) (2. februar 1904. – 18. februar 1997.) je bio značajan iranski pisac i politički intelektualac. 1940. je osnovao komunističku partiju Tudeh Partija i ostatak života je proveo kao izgnanik u Njemačkoj. Najznačajnije djelo mu je roman *Cheshmhayash* (Njene oči) koji je prvenstveno 1952 bio objavljen u Iranu, a kasnije zabranjen.

## Biografija 
Rođen je u Teheranu u Iranu pod imenom *Seyyed Mojtaba Alavi*. Otac mu je bio politički aktivista koji je učestvovao u ustavnoj revoluciji 1906. i objavljivao list *Kaveh*.

Nakon završene škole u Teheranu poslali su njega i njegovog brata u Berlin na studij. Vratio se u Iran 1927. i tu je podučavao njemački jezik. Sprijateljio se sa Sadegh Hedayatom i uključio se u političke skupove zbog čega je 1937. završio u zatvoru. Iako je tvrdio da nije bio politički aktivista nego da je samo prisustvovao sastancima obrazovanih ljudi koji su između ostalog čitali komunistička djela, bio je osuđen na 7 godina, ali pušten nakon 4 godine zatvora. Nakon puštanja objavio je dvije knjige na tu tematiku i osnovao komunističku partiju poznatu kao Tudeh Partija. Kada je ponovo došlo do promjene političke vlasti i hapšenja mnogih političkih aktivista, Alavi se zadesio u Njemačkoj. Radio je kao profesor na Univerzitetu. Ostao je tu i nakon što mu je bilo omogućeno da se vrati u svoju zemlju, koju je nakon toga samo posjećivao. Umro je 1997. u Berlinu.

## Vanjski linkovi 
*Alavijeva službena stranica

Kategorija:Iranski pisci
Kategorija:Biografije, Teheran
Kategorija:Rođeni 1904.
Kategorija:Umrli 1997.
Forough Farrokhzad

**Forough Farrokhzad** () je rođena 5. januara 1935. a umrla 13. februara 1967. Bila je iranska književnica i filmski režiser. Na njena djela je većinom uticao Ebrahim Golestan, značajan iranski naučnik. Danas se smatra jednom od najznačajnijih modernih iranskih književnica, zajedno sa Parvin E'tesami i Simin Behbahani

## Biografija 
Forough je rođena u Teheranu kao treće od sedmero djece. Išla je u školu do devetog razreda. Sa 16 ili 17 godina udala se za Parviz Shapoura, poznatog satiristu. Preselila sa sa mužem u Ahvaz gdje je nastavila svoje obrazovanje na polju šivenja i slikanja. Godinu kasnije dobila je sina kojeg je i opjevala u pjesmi "Pjesma za tebe". Sestra je pjevača i političkog aktiviste Fereydoon Farrokhzad.

Već 1954. nakon oko dvije godine braka razvela se od muža. Parviz je dobio skrbništvo nad sinom. Vratila se u Teheran i počela pisati poeziju, objavila je prvi tom pod nazivom Zarobljenik (1955).

Forough, kao ženski razvedeni pisac kontraverzne poezije, privukla je dosta negativne pažnje. 1958. provela je devet mjeseci u Evropi i upoznala pisca i filmskog režisera Ebrahim Golestana koji ju je inspirisao da se slobodno izražava i da živi samostalno. Objavila je još dvije zbirke pod nazivima "Zid" i "Pobuna". 1962. snimila je film o iranskoj djeci oboljeloj od gube pod nazivom "Kuća je crna" koji je osvojio brojne nagrade širom svijeta. Tokom tog snimanja zbližila se sa djetetom Hossein Mansouriom kojeg je i usvojila.

1963. objavila je zbirku "Drugo rođenje" koja se ističe po stilu drugačijim od dotadašnjih modernih iranskih pjesnika.

13. februara 1967, u 16:30, Forough je poginula u saobraćajnoj nesreći. Imala je 32 godine. Da bi izbjegla školski autobus skrenula je svoj džip i udarila u kameni zid. Preminula je prije nego što je stigla do bolnice. Njena pjesma *Hajde da vjerujemo u početak hladnog doba* je objavljeno posthumusno i smatra se najbolje struktuiranom modernom pjesmom na perzijskom.

mini|150p|Grobnica Forough Farrokhzad u Teheranu

## Vanjski linkovi 
* A Website posvećen Foroughovoj
* Članak Iranske komore o Foroughovoj
* A Website posvećen Foroughovoj 
* Farrukhzad, Forugh, a biografija profesora Iraj Bashiria, Universitet u Minnesoti
* Clips, Poslušajte neke od njenih pjesama izgovorene njenim glasom.

Kategorija:Iranski pisci
Kategorija:Iranski režiseri
Kategorija:Rođeni 1935.
Kategorija:Umrli 1967.
Dravska banovina

mini|250p|Dravska banovina
**Dravska banovina** je bila banovina (provincija, regija) Kraljevine Jugoslavije od 1929. do 1941. godine. Banovina se većinom nalazila na području današnje Slovenije i dobila je ime po rijeci Dravi. Administrativno sjedište Banovine je bilo u Ljubljani. Dravska banovina je oformljena po uvođenju diktature i objavljivanja Proklamacije kralja Aleksandra I Karađorđevića *"Mom dragom narodu"* kojom je Kraljevina podijeljena na devet banovina.

1941. godine, u Drugom svjetskom ratu, Sile Osovine su okupirale Dravsku banovinu i podijelile je između Nacističke Njemačke, fašističke Italije i Mađarske. Nakon završetka Drugog svjetskog rata, području je dodata prijeratna italijanska teritorija Julijska krajina, te su zajedno sačinjavali današnju Sloveniju. To područje je, kao Socijalistička Republika Slovenija pripalo Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji.

## Administrativna podjela 
Dravska banovina obuhvatala je 29 srezova:

## Također pogledajte 
* Kraljevina Jugoslavija

Kategorija:Historija Slovenije
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1929.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1941.
Fakultet

**Fakultet** je visokoškolska ustanova i obično član nekog univerziteta. Predstavlja posebnu školsku ustanovu za izučavanje različitih oblasti određene naučne discipline. Polaznici fakulteta se zovu studenti. Studenti na prvoj godini studija se nazivaju brucoši, a na završnoj godini apsolventi. Student na kraju svog školovanja dobija diplomu kojom se garantuje određeno zvanje u izučavanoj oblasti nauke, kao što su: diplomirani inženjer elektrotehnike, diplomirani matematičar, diplomirani ekonomista itd. Često se fakultet u službenim dokumentima označava kao *visokoškolska ustanova*.

## Historija 
Srednjovjekovni Univerzitet u Parizu, je poslužio kao model za većinu kasnijih srednjovjekovnih univerziteta. Imao je četiri fakulteta: teološki fakultet, pravo, medicinu i fakultet umjetnosti. 

U današnje vrijeme broj fakulteta unutar univerziteta je obično veći što je definisano određenim zakonskim aktima. Osnivaju se fakulteti koji se bave detaljnijim izučavanjem pomenute četiri oblasti, a također se osnivaju fakulteti koji se bave novim akademskim disciplinama koje su nastale kasnije, kao što su inžinjering i poljoprivreda.

Kategorija:Obrazovanje
Ahmad Shamlou

**Ahmad Shamlou** (perzijski: احمد شاملو‎ ) (12. decembar 1925. — 24. juli 2000.) je bio perzijski pjesnik, pisac i novinar. Njegova poezija je u početku bila pod značajnim uticajem prvog perzijskog moderniste Nima Youshija.

Shalmouova poezija je kompleksna, ali je jednostavna njegova slikovitost koja u velikoj mjeri doprinosi intenzitetu pjesama. On kao osnovu koristi tradicionalne iranske slike koje iranska publika već poznaje još od autora poput Omera Hajjama ili Hafiza. S druge strane, u njegovoj poeziji nalazi se dosta personificiranih oksimorona zbijenih sa nestvarnom kombinacijom apstraktnog i konkretnog, što su mnogi ljubitelji tradicionalne poezije našli odbojnim.

Shamlou je uradio i veliki broj prevoda sa njemačkog i francuskog, a i njegova djela su prevedena na brojne svjetske jezike. Njegovo djelo u šest tomova Ketab-e Koucheh (Knjiga  drvoreda) je u velikoj mjeri doprinijelo razumjevanju iranskog jezika, folklora i tradicionalnih ubjeđenja. Bio je nomnovan za Nobelovu nagradu 1984.

## Djela 
*Zaboravljene melodije (1948) 
*Čelik i emocije (1954) 
*Svjež zrak (1958) 
*Bašta ogledala (1961) 
*Ayda u ogledalu (1965) 
*Ayda, drvo, bodež i sjećanja (1966) 
*Phoenix pod kišom (1967) 
*Prašnjive elegije (1970) 
*Cvjetanje u magli (1971) 
*Ibrahim u vatri (1973) 
*Bodež u posudi (1977) 
*Priča o kćerkama Majke More (1978)

## Reference 
Kategorija:Iranski novinari
Kategorija:Iranski pisci
Kategorija:Biografije, Teheran
Kategorija:Rođeni 1925.
Kategorija:Umrli 2000.
Drinska banovina

mini|250px|Drinska banovina (1931.)
**Drinska banovina** je bila banovina (provincija, regija) Kraljevine Jugoslavije od 1929. do 1941. godine. Administrativni centar joj je bilo Sarajevo i uključivala je veći dio današnje Bosne i Hercegovine i manji Srbije. Dobila je ime po rijeci Drini, slično kao i druge banovine Kraljevine Jugoslavije, čime su iz imena banovina izbačena sva historijska i nacionalna obilježja.

1941. godine, u Drugom svjetskom ratu, Sile osovine su okupirale Kraljevinu Jugoslaviju te Drinska banovina prestaje postojati. Njena teritorija zapadno od Drine je pripala Nezavisnoj Državi Hrvatskoj, a teritorija istočno od Drine je pripojena Nedićevoj Srbiji. Nakon završetka Drugog svjetskog rata, teritorija bivše Banovine je podijeljena između Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine i Socijalističke Republike Srbije, u okviru Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.

## Također pogledajte 
* Kraljevina Jugoslavija
* Podrinje
* Bosansko-podrinjski kanton Goražde

Kategorija:Historijska geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Historijska geografija Srbije
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1929.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1941.
Kategorija:Bivše administrativne podjele Bosne i Hercegovine
Spisak naseljenih mjesta u gradu Gradačcu

## Opći podaci 
**Gradačac** je naselje i općina koja se nalazi u Tuzlanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Gradačac, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 34) su:

## A 
* Avramovina

## B 
* Biberovo Polje
* Blaževac

## D 
* Donja Međiđa
* Donja Tramošnica
* Donje Krečane
* Donje Ledenice
* Donji Lukavac
* Donji Skugrić

## G 
* Gajevi
* Gornja Međiđa
* Gornja Tramošnica
* Gornje Krečane
* Gornje Ledenice
* Gornji Lukavac
* Gradačac

## H 
* Hrgovi Donji

## J 
* Jasenica
* Jelovče Selo

## K 
* Kerep

## M 
* Mionica

## N 
* Novalići

## P 
* Porebrice

## R 
* Rajska

## S 
* Samarevac
* Sibovac
* Srnice Donje
* Srnice Gornje

## T 
* Turić

## V 
* Vida
* Vučkovci

## Z 
* Zelinja Donja
* Zelinja Gornja
* Zelinja Srednja

Gradačac
*
Inženjer

**Inženjer** (, ) jeste stručnjak tehničkih ili tehnoloških nauka visoke (*VSS*) ili više (*VŠS*) stručne spreme. Skraćenica je: **ing.**

Inženjeri su posebno izučeni za tehničke i operativne poslove praćenja i upravljanja proizvodnjom i industrijskim resursima.

Inženjeri visoke stručne spreme (VSS) se razlikuju titulom "diplomirani", skraćeno: "***dipl. ing***". Diplomirani inženjer, za razliku od *nediplomiranog* mora biti bolje izučen u teoretskim i eksperimentalnim znanjima - i prikladniji su za projektne, laboratorijske, istraživačke i menadžerske poslove.

Titula inženjera se može steći u raznim tehničkim zanimanjima, kao što su: elektrotehnika, mašinstvo, geodezija, rudarstvo, metalurgija, tehnologija...

Viši obrazovni stepen od inženjerskog je magistar.

## Također pogledajte 
* Inženjerstvo
* Političar

## Vanjski linkovi
* Inženjerske sposobnosti
* Engineers’ information behaviours
* How engineers spend their time
* A YouTube presentation

Kategorija:Obrazovanje
Bernie Ecclestone

**Bernard Charles Ecclestone** (Bernard Čarls Eklston) pozntiji kao **Bernie Ecclestone** (Berni Eklston) (rođen u malom gradiću Bungayu blizu Suffolka, 29. oktobra 1930), britanski poduzetnik i jedan od vodećih ljudi Formule 1.

Otac mu je bio kapetan ribarskog broda i mladi je Bernie s napunjenih šesnaest godina napustio školu kako bi se potpuno mogao posvetiti onome što je najviše volio i onome za čime je žudio - utrkama automobila.
Nakon nekoliko je utrka 1951. godine prestao sa svojim natjecanjima, a 1957. se vraća kao menadžer u timu *Connaught*. Kupuje tim *Brabham* 1972. i Nelson Piquet postaje Svjetski prvak 1981. i 1983.

U osamdesetim je godinama prošlog vijeka na sebe preuzeo velik finansijski rizik postavši predsjednik  *Udruženja Konstruktora Formule 1*, ali isplatilo se, budući da su sponzori donijeli veliki profit i bogatu zaradu.
Prodaje *Brabham* 1988. i za dvije godine seli u Gstaad, a 1996. osniva novu kompaniju, *Formula One Management*, koja prodaje distribucijska prava *Internacionalnom automobilskom udruženju* smještenom u Ženevi.

Prema najnovijim podacima, Bernie Ecclestone je najbogatija osoba u Ujedinjenom Kraljevstvu - bogatija čak i od kraljice Elizabete II. I dalje živi u Gstaadu, sa svojom ženom Slavicom Ecclestone, porijeklom iz Bosne i Hercegovine.

Kategorija:Formula 1
Kategorija:Biografije, Bungay
Kategorija:Rođeni 1930.
Kategorija:Živi ljudi
Himna Sovjetskog Saveza

**Himna Sovjetskog saveza** (rus. **Гимн Советского Союза**) zamijenila je *Internacionalu* 1944. kao himna Sovjetskog saveza. Napisao ju je Sergej Mihalkov, a muziku je napisao Aleksandar Aleksandrov.

### Izvorna verzija iz 1944. 
### Verzija iz 1977. 
## Također pogledajte 
* Himna Ruske Federacije

Kategorija:Bivše državne himne
Kategorija:Sovjetski Savez
Vrbaska banovina

mini|250p|Vrbaska banovina
mini|250p|Mapa vrbaske banovine (1929-1941)
mini|250p|Mapa vrbaske banovine (1931)
mini|250p|Mapa vrbaske banovine (1939)
**Vrbaska banovina** je bila banovina (provincija, regija) Kraljevine Jugoslavije od 1929. do 1941. godine. Dobila je ime po rijeci Vrbas i nalazila se najvećim dijelom na području današnje Bosne i Hercegovine, sa administrativim centrom u Banjoj Luci. Dvor, koji se nalazi u današnjoj Hrvatskoj, je također bio u sastavu Vrbaske banovine.

U Vrbaskoj banovini, 1931. godine je živilo 1.037.382 stanovnika. Najbrojnije vjerske grupe su bile: pravoslavci sa 600.529 (58%) stanovnika, zatim muslimani sa 250.265 (24%) i katolici sa 172.787 (17%) stanovnika.

1939., jedan dio Vrbaske banovine na sjeveru je pripojen novooformljenoj Banovini Hrvatskoj.

1941. godine, u Drugom svjetskom ratu, Sile osovine su okupirale Vrbasku banovinu i pripojili je Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Poslije završetka Drugog svjetskog rata, najveći dio Vrbaske banovine je pripao Socijalističkoj Republici Bosni i Hercegovini u okviru Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, dok je Dvor pripao Socijalističkoj Republici Hrvatskoj.

## Također pogledajte 
* Kraljevina Jugoslavija
* Historija Bosne i Hercegovine
* Republika Srpska
* Bosanska krajina

Kategorija:Historijska geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Historijska geografija Hrvatske
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1929.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1941.
Kategorija:Bivše administrativne podjele Bosne i Hercegovine
Logroño

**Logroño** je grad u Španiji. Glavni je grad autonomne zajednice La Rioja. Grad je regionalno središte proizvodnje vina. Također u gradu je razvijena proizvodnja i prerada drveta, metala i tekstilnih proizvoda.

## Položaj 
Logroño je smješten na sjeveru Španije, na nadmorskoj visini od 384 metra. Kroz grad protiče rijeka Ebro. Geografske koordinate grada su: 42° 27´ N, 2° 29´ W.

Logroño je udaljen 152 kilometra od grada Bilbao, 172 kilometra od Zaragoze, 336 kilometara od Madrida i 468 kilometara od Barcelone.

## Historija 
Logroño je bilo staro rimsko naselje pod nazivom Vareia Od 10. stoljeća oko Logroña se vodio spor između kraljeva Navarre i Castille.

## Klima 
Logroño ima mediteransku klimu. Prosječna godišnja temperatura u Logroñu iznosi 13,5&nbsp;°C. A prosječna godišnja količina padavina je 400&nbsp;mm.

## Festivali i tradicije 
Zaštitnik grada je St. María de la Esperanza.

Najvažniji festivali su:
* San Bernabé, proslavlja se 11. juna.
* San Mateo, proslavlja se od 20. septembra do 26. septembra.

## Znamenitosti 
* Konkatedrala Santa María de la Redonda
* Crkva San Bartolomé
* Crkva Santiago
* Crkva Palacio
* Muzej La Rioja
* Stara fabrika duhana
* Muralla del Revellín
* Fontana La Gran Vía

## Poznate ličnosti 
* Baldomero Espartero, general
* Manuel Bretón de los Herreros, pjesnik
* Fausto Delhuyar, hemičar
* Práxedes Mateo Sagasta, političar
* Gerardo Sacristán Torralba, slikar
* Pepe Viyuela, glumac

## Međunarodni odnosi 
Logroño je ostvario internacionalna prijateljstva sa nekolko svjetskih gradova:

## Galerija 

Datoteka:Vareia-detailed-view.jpg|Ostaci starog grad Vareia
Datoteka:Rectorado (University Headquarters) of Universidad de La Rioja in Logroño.jpg|Univerzitet La Rioja
Datoteka:Parquedelebro.jpg|Park Ebro
Datoteka:Puente de Piedra (Stone Bridge) in Logroño.jpg|Most Piedra
Datoteka:Palacete logroño.jpg|Palaces of Espolón
Datoteka:Façade of Santa María de la Redonda in Logroño.jpg|Konkatedrala Santa María de la Redonda

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Španiji
Demografija Gračanice

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Gračanica imala je 59.134 stanovnika, raspoređenih u 28 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 59.134

* Muslimani - 42.599 (72,03%) 
* Srbi - 13.558 (22,92%) 
* Hrvati - 132 (0,22%) 
* Jugoslaveni - 1.530 (2,58%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.315 (2,25%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 54.311

* Muslimani - 38.189 (70,31%) 
* Srbi - 13.226 (24,35%) 
* Hrvati - 135 (0,24%) 
* Jugoslaveni - 2.047 (3,76%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 714 (1,34%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 46.950

* Muslimani - 33.135 (70,57%) 
* Srbi - 13.135 (27,97%) 
* Hrvati - 199 (0,42%) 
* Jugoslaveni - 184 (0,39%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 297 (0,65%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
Kategorija:Gračanica
 G
Demografija Srebrenika

Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 2013. godine, općina Srebrenik imala je 39.678 stanovnika, raspoređenih u 49 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 2013.
ukupno: 39.678

* Muslimani - 35.951 (90,60%) 
* Srbi - 394 (0,99%) 
* Hrvati - 1.968 (4,95%) 
* Ostali, nepoznato - 1365 (3,44%) 

### Popis 1991.
ukupno: 40.896

* Muslimani - 30.528 (74,64%) 
* Srbi - 5.308 (12,97%) 
* Hrvati - 2.752 (6,72%) 
* Jugoslaveni - 1.203 (2,94%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.105 (2,73%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 38.070

* Muslimani - 28.070 (73,73%) 
* Srbi - 5.545 (14,56%) 
* Hrvati - 3.167 (8,31%) 
* Jugoslaveni - 767 (2,01%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 521 (1,39%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 33.620

* Muslimani - 24.628 (73,25%) 
* Srbi - 5.489 (16,32%) 
* Hrvati - 3.256 (9,68%) 
* Jugoslaveni - 34 (0,10%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 213 (0,65%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.statistika.ba/?show=12&id=10987

S
Kategorija:Srebrenik
Spisak naseljenih mjesta u gradu Gračanici

## Opći podaci 
**Gračanica** je naselje i općina koja se nalazi u Tuzlanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Gračanica, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 23) su:

## B 
* Babići

## D 
* Doborovci
* Donja Lohinja

## Dž 
* Džakule

## G 
* Gornja Lohinja
* Gračanica

## L 
* Lendići
* Lukavica

## M 
* Malešići
* Miričina

## O 
* Orahovica Donja
* Orahovica Gornja

## P 
* Paležnica Donja
* Piskavica
* Pribava
* Prijeko Brdo

## R 
* Rašljeva

## S 
* Skipovac Donji
* Skipovac Gornji
* Soko
* Stjepan Polje

## Š 
* Škahovica

## V 
* Vranovići

Gračanica
*
Spisak naseljenih mjesta u gradu Srebreniku

## Opći podaci 
**Srebrenik** je naselje i općina koja se nalazi u Tuzlanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Srebrenik, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 49) su:

## B 
* Babunovići
* Behrami
* Brda
* Brezik
* Brnjičani

## C 
* Cage
* Cerik
* Crveno Brdo

## Č 
* Čekanići

## Ć 
* Ćehaje
* Ćojlučko Polje
* Ćojluk

## D 
* Dedići
* Donji Moranjci
* Donji Podpeć
* Donji Srebrenik
* Duboki Potok

## F 
* Falešići

## G 
* Gornji Hrgovi
* Gornji Moranjci
* Gornji Podpeć
* Gornji Srebrenik

## H 
* Huremi

## J 
* Jasenica
* Ježinac

## K 
* Kiseljak
* Kuge

## L 
* Like
* Lipje
* Lisovići
* Luka

## Lj 
* Ljenobud

## M 
* Maoča

## P 
* Podorašje

## R 
* Rapatnica

## S 
* Seona
* Sladna
* Srebrenik
* Straža

## Š 
* Šahmeri
* Špionica Centar
* Špionica Donja
* Špionica Gornja
* Špionica Srednja

## T 
* Tinja Donja
* Tinja Gornja
* Tutnjevac

## U 
* Uroža

## Z 
* Zahirovići

Srebrenik
*
Endokrinologija

**Endokrinologija** se klasično definira kao nauka o žlijezdama s unutrašnjim izlučivanjem i njihovim proizvodima, općim hormonima i poremećajima endokrinog sistema.

Hormoni su informacijske biomolekule koje se izlučuju iz jednih, a koje utieču na funkciju drugih ćelija. Hormoni djeluju samo na ćelije s odgovarajućim hormonskim receptorima i to pretežno u smislu "kojim intenzitetom treba raditi, a ne što treba raditi".

## Također pogledajte 
* Hormon

Kategorija:Endokrinologija
Kategorija:Medicina
Kategorija:Hormoni
Zakon jačega (Hari Mata Hari)

**Zakon jačega** jest dvanaesti studijski album sarajevske pop-grupe Hari Mata Hari objavljen 2004. godine na kaseti i u CD izdanju diskografskih kuća Hi-Fi Centar (Beograd), Croatia Records (Zagreb) i Diskoton (Sarajevo).

## O albumu 
Pjesme su miksane u tonskom studiju "Matrix" muzičkog producenta Samira Šestana. Na albumu se nalazi deset pjesama koje je komponirao Hajrudin Varešanović, a među kojima i pjesma "Zakon jačega" s kojom je grupa, zajedno sa Kemalom Montenom, nastupila na Splitskom festivalu. Autor tekstova je bosanskohercegovački tekstopisac Fahrudin Pecikoza, osim pjesme "Moj si porok" koju je napisala Gordana Milutinović.
Osim muzičara iz grupe Hari Mata Hari, tu su i prateće pjevačice koje su obogaćivale pjevačke interpretacije Hajrudina Varešanovića.

Album otvara "Vječno u nju zaljublje" odsvirana u umjerenom tempu, za kojom slijede dvije plesne pjesme "A gdje je ona (slatka k'o bombona)" i pomalo orijentalna "Kad jesen zamuti". Naslovna "Zakon jačega" je laganija pjesma s pjevljivim refrenom pogodnim za koncertne nastupe s istaknutom akustičnom gitarom. A-stranu zatvara "Nema čega nema" odsvirana također u umjerenom tempu. 
B-stranu otvaraju plesne pjesme "Napiši mi na čelo" i "Što me mamiš" s pjevljivim refrenima za kojima slijedi kvalitetna balada "Moj si porok". Album zatvaraju plesne pop pjesme "Proljeće je" i "Idi, idi" "Zakon jačega" još je jedno uspješno muzičko izdanje grupe Hari Mata Hari odsvirano u modernijem pop aranžmanu s primjesama orijentalne muzike i pomakom ka veoma uspješnom zvuku sa njihovih ranijih albuma.

## Spisak pjesama 
## Članovi grupe 
*Hajrudin Varešanović
*Izudin Kolečić
*Karlo Martinović
*Nihad Voloder
*Miki Bodlović

## Prateći pjevači 
* Ružica Čavić
* Marko J. Kon
* Svetlana Slavković

## Reference 
Kategorija:Albumi Hari Mata Harija
Kategorija:Albumi iz 2004.
Fetva

**Fetva** () je zakonska izjava u islamu koju izdaje pravnik, specijalista za određen slučaj. Fetva se obično izdaje na zahtjev osobe ili sudije da bi se razriješilo pitanje gde je fikh, islamsko pravo, nejasno. Naučnik sposoban da izda fetvu se naziva mudžtehid.
Fetve može donositi lice koje ispunjava uvjete za to, uz ovlaštenje nadležne islamske vlasti da obavlja takvu dužnost. U Bosni i Hercegovini, fetve donose: Reisul-ulema, koji je vrhovni muftija IZ u BiH, muftije, kako određuje Ustav IZ, Vijeće za fetve Rijaseta IZ, kai i fetva-i emin, kojem daje ovlaštenje Reisu-l-ulema.

Fetve koje pojedinci objavljuju putem interneta su rezultat samovoljnog bavljenja institucijom fetve, odnosno izdavanjem fetvi. Zbog ovoga se pojavljuju kontradiktorne fetve i odgovori. Fetva nije apstraktan propis, već njegova primjena na konkretnu situaciju. Zato se, osim propisa, mora dobro poznavati situacija na koju se propis primjenjuje, i sve što može proizaći iz njene primjene.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20160408033351/http://www.novihorizonti.ba/rijaset-islamske-zajednice-izdao-fetve-o-zabranjenosti-pusenja-u-islamu/
* http://www.islamskazajednica.ba/index.php?option=com_content&view=article&id=5325:zasjedanje-vijea-za-fetve-rijaseta-islamske-zajednice&catid=201&Itemid=458

## Također pogledajte 
* Muftija
* Idžtihad
* Idžma
* Tefsir

Kategorija:Fikh
Zlatna kolekcija (Hari Mata Hari)

**Zlatna kolekcija** je dvostruki kompilacijski CD sarajevske pop grupe Hari Mata Hari kojeg je 2006. godine objavila diskografska kuća Croatia Records. Na albumu se nalazi 35 pjesama za koje su tekstove i muziku napisale poznate ličnosti bosanskohercegovačke i hrvatske estrade, kao što su  Dino Merlin (pjevač i tekstopisac), Fahrudin Pecikoza (tekstopisac), Marina Tucaković (pjevačica i tekstopisac), Edo Mulahalilović (tekstopisac i kompozitor), Alka Vuica (pjevačica i tekstopisac) i mnogi drugi. Ove pjesme su samo mali dio iz repertoara grupe Hari Mata Hari, koja je dotad objavila deset studijskih i sedam kompilacijskih albuma. Kao i na prethodnim albumima, u *"Zlatnoj kolekciji"* zastupljene su življe plesne pop pjesme i balade sa primjesama bosanskohercegovačke narodne muzike, koje su uvijek bile dio pjevačkog repertoara Hajrudina Varešanovića, pjevača i predvodnika ovog pop sastava. Album *"Zlatna kolekcija"* objavljen je dvije godine nakon studijskog albuma *"Zakon jačega"*.

## Lista pjesama 
# Prsten i zlatni lanac 	
# Ti znaš sve 	
# A gdje je ona (slatka k'o bonbona)  	
# Ružmarin 	
# Ne lomi me 	
# Crni snijeg 	
# Ja ne pijem 	
# Ja imam te a k'o da nemam te 	
# Sedamnaest ti je godina  	
# Na more dođite 	
# Sjeti se ljeta 	
# Zjenico oka moga 	
# Što me mamiš 	
# Svi moji drumovi 	
# Kad dođe oktobar 	
# Nema čega nema 	
# Kad jesen zamuti 	
# Napiši mi na čelo 	
# Otkud ti k'o sudbina 	
# Ja nemam snage da te ne volim 	
# K'o prvi dan 	
# Kao domine 	
# Vječno u nju zaljubljen 	
# Reci srećo 	
# Strah me da te volim 	
# Nek' nebo nam sudi 	
# Idi, idi 	
# Što je bilo, bilo je 	
# Bilo je lijepo dok je trajalo 	
# Poslije nas 	
# Volio bi' da te ne volim 	
# Javi se	
# Ja te volim najviše na svijetu 	
# Ostavi suze za kraj 	
# Baš ti lijepo stoje suze 

## Reference 
Kategorija:Albumi Hari Mata Harija
Kategorija:Albumi iz 2006.
U tvojoj kosi

**U tvojoj kosi** je debitantski album sarajevske pop grupe Hari Mata Hari iz 1985. kojeg je na LP i kaseti 1985. objavila diskografska kuća Sarajevo disk. Na albumu je deset pjesama, među kojima i "U tvojoj kosi", s kojom je grupa osvojila 5. mjesto na "Jugoviziji" 1986.
Dizajn za omot uradio je Davor Papić, a producenti su Slobodan "Bodo" Kovačević i Mirsad Ibrić.

## O albumu 
Iako debitantski allbum grue Hari Mata Hari nije izazvao veću pažnju publike, ipak je značajan kao prvo muzičko izdanje sarajevskog sastava koji će u narednih nekoliko godina postati jedan od najpopularnijih u Bosni i Hercegovini i bivšoj Jugoslaviji. Objavljen je iste godine kad i kultni debitantski album Plavog orkestra. Kompozitorski dvojac Hajrudin Varešanović i Edo Mulahalilović pripremili su mješavinu plesnih pop-rok pjesama i balada po uzoru na muziku koju su izvodili zapadni sastavi tokom 1980-ih. Aranžmane za većinu pjesama napisao je klavijaturist Zoran Kesić. 
A-stranu otvara naslovna pjesma koju je komponirao Slobodan "Bodo" Kovačević na tekst Ivice Pinjuha, dok je aranžman uradio Sinan Alimanović. "Skini haljinu" plesna je pop-rok pjesma i autorsko djelo Ivice Pinjuha. Za njom slijedi "Merjema" za koju je muziku napisao legenda sarajevske pop rok scene Kornelije Kovač na tekst Momčila Bajagića. Ova zanimljiva pjesma počinje učenjem ezana uz pratnju sintisajzera, kojima se ubrzo pridružuju ostali muzičari ovog sastava koji u opuštenom maniru kvalitetno prate pjevanje Hajrudina Varešanovića.
A-stranu zatvaraju energična pjesma "Kamikaza" (muzika Varešanović na tekst Ivice Pinjuha) i smirenija "Polarna noć" s istaknutim saksofonom.
B-strana počinje još jednom plesnom pjesmom tipičnom za 1980-te "Zapali me", koju je komponirao Zoran Kesić na tekst Ivice Pinjuha. Zadnji minut u pjesmi zanimljiv je po soliranju Ede Mulahalilovića na električnoj gitari. Album završavaju dvije balade "Ne boj se prvog snijega" (muzika Erol Avdović, tekst Ivica Pinjuh), "Barbara" i življa 
pjesma "Mandarina" (muziku za obje pjesme napisao Varešanović, a tekstove Pinjuh) zasnovana na muzici Inka.

## Spisak pjesama 
## Članovi grupe 
* Hari Varešanović – vokal
* Izudin Kolečić – bubnjevi
* Edo Mulahalilović – gitara
* Pjer Žalica – bas
* Zoran Kesić – klavijature

## Reference 
Kategorija:Albumi Hari Mata Harija
Kategorija:Albumi iz 1985.
Kategorija:Albumi u izdanju Sarajevo Diska
Najljepše od Hari Mata Hari

***Najljepše od Hari Mata Hari*** jest kompilacijski CD sarajevske pop-grupe Hari Mata Hari, kojeg je izdala diskografska kuća Hit Records 2006. godine. Na albumu se nalazi 15 pjesama koje predstavljaju pregled nekih od važnijih radova snimljenih tokom više od dvije decenije uspješne karijere grupe Hari Mata Hari. Na njemu su zastupljene življe plesne pop i disco pjesme kao i balade, koje su odsvirane tokom koncertnih nastupa između 2000. i 2003. U njima je primjetan utjecaj bosanskohercegovačke narodne muzike, što je jedna od osobina muzičkog stila ove grupe. Posebno se ističe pjesma "Lejla" s kojom je grupa nastupila na Eurosongu 2006. u Ateni, gdje je osvojila treće mjesto.

## Spisak pjesama 
# Lejla – 3:04 	
# Strah me da te volim – 5:12
# Volio bi da te ne volim – 3:41
# Sedamnaest ti je godina – 4:14
# Ja nemam snage – 5:06
# Sedam rana – 4:09
# Reci srećo – 4:03
# Ne lomi me – 5:24
# Ja ne pijem – 5:04
# Bekrija – 4:31
# Šta je bilo, bilo je – 4:22
# Kad dođe oktobar – 5:12
# Upomoć – 4:01 	
# Prsten i zlatni lanac – 6:03
# Ja imam te, a k´o da nemam te – 6:38

## Pjevaju 
*Hajrudin Varešanović
*Tatjana Matejaš Tajči
*Haris Džinović

## Sviraju 
*Arsen Eres
*Sanin Karić
*Mario Igrec
*Nandor Nikolić
*Samir Šestan

## Reference 
Kategorija:Albumi Hari Mata Harija
Kategorija:Albumi iz 2006.
Demografija Lukavca

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Lukavac imala je 57.070 stanovnika, raspoređenih u 44 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 57.070

* Muslimani - 38.080 (66,72%) 
* Srbi - 12.169 (21,32%) 
* Hrvati - 2.159 (3,78%) 
* Jugoslaveni - 3.424 (5,99%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.238 (2,19%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 54.666

* Muslimani - 34.845 (63,74%) 
* Srbi - 12.089 (22,11%) 
* Hrvati - 2.592 (4,74%) 
* Jugoslaveni - 4.245 (7,76%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 895 (1,65%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 51.781

* Muslimani - 34.010 (65,68%) 
* Srbi - 13.526 (26,12%) 
* Hrvati - 3.111 (6,00%) 
* Jugoslaveni - 613 (1,18%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 521 (1,02%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
 L
Kategorija:Lukavac
Ferrari F40

250p|desno|Ferrari F40 1987.
240p|mini|F40
**Ferrari F40** je automobil koji je proizvodio Ferrari od 1987. do 1992. godine, kao nasljednika modela 288 GTO , sa kojim dijeli i neke dijelove. Tokom njegove proizvodnje, bio je najjači i najskuplji model Ferrarija, i do danas je jedan od najbržih modela iz serijske proizvodnje.

## Historija 
Za 40-u godišnjicu,u Ferrariju su odlučili napraviti super automobil, koji bi odgovorio na izazov od strane Porschea 959 i zadržao ugled kompanije kao proizvođača vrhunskih sportskih auta. Odlučeno je da će proizvesti 400 modela, svi ofarbani u crveno.
mini|240p|Otvori iznad motora
Dizajn je povjeren Pininfarini, a za izradu su korišteni kevlar, karbon fiber i aluminijum, a u cilju dobijanja lagane i čvrste karoserije. Nastavilo se sa olakšavanjem auta kroz postavljanje plastičnih vjetrobranskih i bočnih stakala, i izbacivanjem mnogih suvišnih detalja (zvučni sistem, tapacirunzi, ručke na vratima i sl.). Na ranim modelima prozori se nisu spuštali, ali je to kasnije izmjenjeno.

Posebna pažnja posvećena je aerodinamici, a postigli su zaista mnogo, za to vrijeme. Zamišljeno je da za brzinu auto koristi prvenstveno snagu motora u odnosu na oblik. Prednji dio je smanjen i protok vazduha je uglađen, ali je ipak stabilnost postavljena ispred maksimalne brzine. Uz pomoć cpojlera i krila postignuta je aerodinamika od 0,34.

Motor V8 od 2,9 l je preuzet iz GTO modela, i turbopunjačem ojačan do maksimalnih 478 ks (356 kW).

Cijena medela F40 je bila $400,000, iako neki kupci tvrde da su platili i 1,6 miliona dolara.

1992. godine je prestala proizvodnja modela F40, da bi 1995. počeli proizvodnju njegovog nasljednika F50.
mini|
## Opće karakteristike 
Sportski dvosjed, sa motorom iza sjedišta (bukvalno u sredini), i pogonom na zadnje točkove.. Dužina F40 je 4430 mm, širina 1980 mm, a visina 1130 mm.Težina modela F40 je 1100 kg.

Maksmalna snaga 478 ks pri 7000 o/min, uz najveći obrtni momenat od 577 Nm pri 4000 o/min. Ubrzanje 0-100 km/h za 3,5 s, uz maksimalnu brzinu od 324 km/h.

mini|240p|F40 sa otvorenom haubom
mini|240p|centar|Pogled pod haubu

## Vanjski linkovi 
Ferrarijeva službena stranica

F40
Demografija Banovića

Po **popisu stanovništva u Banovićima** koji je izvršen u martu 1991. godine, kao dio Popisa stanovništva u Jugoslaviji, na površini od 185&nbsp;km2 1991. godine u općini Banovići živjelo je 26.590 stanovnika, raspoređenih u 20 naseljenih mjesta. Po procjeni iz 2012. godine broj stanovnika općine Banovići je 25.831 stanovnika.

## Broj stanovnika 
## Nacionalni sastav 
## Reference 
## Literatura 
## Napomene 
Banovići
Kategorija:Banovići
Spisak naseljenih mjesta u općini Banovići

## Opći podaci 
**Banovići** su naselje i općina koja se nalazi u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Banovići, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 20) su:

## B 
* Banovići
* Banovići Selo
* Borovac

## Ć 
* Ćatići

## G 
* Gornji Bučik
* Grivice

## L 
* Lozna

## M 
* Milići
* Mrgan

## O 
* Omazići
* Oskova

## P 
* Podgorje
* Pribitkovići

## R 
* Repnik

## S 
* Seona
* Stražbenica

## T 
* Treštenica Donja
* Treštenica Gornja
* Tulovići

## Ž 
* Željova 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Banovići
*
Spisak naseljenih mjesta u gradu Lukavcu

**Naseljena mjesta u gradu Lukavcu. (ukupno 44)**

## Opći podaci 
Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, grad Lukavac, gotovo u cjelini, ušla je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine. U sastav Republike Srpske ušli su dijelovi naseljenih mjesta: Krtova i Vasiljevci.

## B 
* Babice Donje
* Babice Gornje
* Berkovica
* Bikodže
* Bistarac Donji
* Bistarac Gornji
* Bokavići
* Borice
* Brijesnica Donja
* Brijesnica Gornja

## C
* Caparde
* Cerik
* Crveno Brdo

## D 
* Devetak
* Dobošnica

## G
* Gnojnica

## H
* Huskići

## J
* Jaruške Donje
* Jaruške Gornje

## K
* Kalajevo
* Komari
* Krtova (dio)
* Kruševica

## L
* Lukavac
* Lukavac Gornji

## M
* Mičijevići
* Milino Selo
* Modrac

## O
* Orahovica

## P
* Poljice
* Prline
* Prokosovići
* Puračić

## S
* Smoluća Donja
* Smoluća Gornja
* Semići
* Sižje
* Stupari

## Š
* Šikulje

## T
* Tabaci
* Tumare
* Turija

## V
* Vasiljevci (dio)
* Vijenac

L
*
Dunavska banovina

mini|250p|Mapa Dunavske banovine

**Dunavska banovina** je bila banovina (provincija, regija) Kraljevine Jugoslavije od 1929. do 1941. godine. Ova banovina se nalazila na području Srijema, Bačke, Banata, Baranje, Šumadije i Braničeva. Administrativni centar banovine je bio Novi Sad i dobila je ime po Dunavu.

## Stanovništvo 
Prema popisu stanovništva iz 1931. godine, u Dunavskoj banovini je živilo 2.387.495 stanovnika. Etnički sastav Banovine je bio sljedeći:
* Srbi i Hrvati - 56.9%
* Mađari - 18.2%
* Nijemci - 16.3%

## Historija 
Kada je 1939. godine oformljena Banovina Hrvatska, Šid i Ilok, koji su prije toga pripadali Dunavskoj banovini, pripojeni su Hrvatskoj.

1941. godine, za vrijeme Drugog svjetskog rata, Sile osovine su okupirale Dunavsku banovinu.Bačka i Baranja su su pripojene Mađarskoj, a Srijem Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Ostali dio Dunavske banovine (koji je uključivao Banat, Šumadiju i Braničevo) je postojao kao dio, od Nacističke Njemačke okupirane Srbije od 1941. do 1944. godine sa Smederevom kao glavnim gradom. Međutim, Banat je postao separatistička autonomna provincija kojom je upravljala njemačka manjina.

Regija je vraćena 1945. godine kao pokrajina Srbije u okviru Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Umjesto imena *Dunavska banovina*, pokrajini je vraćeno njeno historijsko ime - *Vojvodina*, sa Novim Sadom kao glavnim gradom. Nova pokrajina se sastojala od Srijema, Banata i Bačke. Baranja je uključena u Narodnu Republiku Hrvatsku, dok su Šumadija i Braničevo stavljene pod kontrolu Srbije.

## Banovi Dunavske banovine (1929-1941) 
* Daka Popović (1929-1930)
* Radoslav Dunjić (1930)
* Svetomir Matić (1930-1931)
* Milan Nikolić (1931-1933)
* Dobrica Matković (1933-1935)
* Milojko Vasović (1935)
* Svetislav Paunović (1935-1936)
* Svetislav Rajić (1936-1939)
* Jovan Radivojević (1939-1940)
* Branko Kijurina (1940-1941)
* Milorad Vlaškalin (1941)

## Također pogledajte 
* Kraljevina Jugoslavija
* Vojvodina

Kategorija:Banovine Kraljevine Jugoslavije
Kategorija:Vojvodina
Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Historija Srbije
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1929.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1941.
Nanocijev

[desno|250p|mini|Različite vrste [karbonska nanocijev|karbonskih nanocijevi.]]
**Nanocijev** je struktura nalik žici, nanometarskih dimenzija, najčešće sačinjena od uglja. Tehnologija nanocijevi je derivat istraživanja fulerena. Japanski naučnik Sumio Iijima je otkrio nanocijevi 1991. godine.

Sistemi nanocijevi se sastoje od cilindara sačinjenih od grafitnih slojeva do jednog milimetra dugih ali samo nekoliko nanometara u prečniku. To znači da su nanocijevi tipično 200-400 miliona puta duže u odnosu na svoju širinu. Ta vlakna su izuzetno poznata po svojoj jačini i izuzetno dobrim elektroničkim osobinama. Iz ovih razloga privukla su ogromnu pažnju u naučnim i biznis krugovima u posljednjih nekoliko godina.

* karbonska nanocijev

Neorganske nanocijevi su, također, sintetizirane:

* bor nitridna nanocijev
* silicijumska nanocijev
* titanij dioksidna (B) 
* volfram disulfidna 
* molibden disulfidna 

## Reference 
Nanotehnologija
Vrhunska tehnologija

mini|Airbus smatra ovaj avion vrhunskom tehnologijom**Vrhunska tehnologija** predstavlja najveći stepen u razvoju, bilo sprave, tehnike ili nekog naučnog polja, koji je postignut u određeno vrijeme. 
**Vrhunska tehnologija** odnosi se na najviši nivo općeg razvoja uređaja, tehnike ili naučne oblasti postignut u određenom trenutku. Međutim, u nekim kontekstima može se odnositi i na nivo razvoja koji je postignut u bilo kom određenom trenutku kao rezultat uobičajenih metodologija korištenih u to vrijeme.

U oglašavanju, izraz se često koristi kako bi se prenijelo da je proizvod napravljen uz najbolju ili najnoviju dostupnu tehnologiju, ali je napomenuto da izraz "v**rhunska tehnologija"** zahtijeva malo dokaza od strane oglašivača, jer smatra se pukim napuhavanjem. Upotreba termina u zakonu o patentima "ne označava čak ni superiornost, a kamoli superlativnu kvalitetu koju bi pisci oglasa htjeli da pripišemo terminu".

## Etimologija 
Najstarija upotreba termina "vrhunska tehnologija" datira još iz 1910. godine, kada se po prvi put pojavila u inženjerskom priručniku, kojeg je napisao H.H. Suplee, po imenu *Gas Turbine: progress in the design and construction of turbines operated by gases of combustion.*. 
## Vanjski linkovi 
* http://books.google.com/ Anderson, John (1999). A history of aerodynamics and its impact on flying machines. Cape Town: Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-66955-9.
* https://web.archive.org/web/20120209175050/http://sites.univ-provence.fr/~veronis/pdf/1998wsd.pdf Ide, Nancy; Jean Veronis (1984). "Word Sense Disambiguation: The State of the Art". Computational Linguistics 24
## Reference 
Kategorija:Tehnologija
Kategorija:Patentni zakon
Amnezija

**Amnezija** - Gubitak pamćenja određenog vremenskog razdoblja ili određenih događaja. Najčešće se javlja kao posljedica traume mozga ili patoloških promjena u nekim moždanim područjima, ali može se javiti i kao posljedica pretjeranog uzimanja psihoaktivnih sredstava ili intenzivnog neugodnog čuvstva (npr. stres). Može biti privremena ili trajna. Organski uzrokovane amnezije obično dovode do zaboravljanja svega što se u određenom razdoblju zbilo, dok psihogeno uvjetovane amnezije dovode do nemogućnosti dosjećanja samo nekih događaja.

Amnezija prema funkciji može biti anterogradna ili retrogradna.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Psihologija
Fahrudin Pecikoza

**Fahrudin Pecikoza** (rođen 11. februara 1962) bosanskohercegovački je tekstopisac. Autor je tekstova koje su izvodile mnoge estradne ličnosti, kao što su Hari Mata Hari, Maja Šuput, Boris Novković, Sanja Doležal, Tajči i dr. Autor je i pjesme "Sva bol svijeta" koju je izvodio Muhamed Fazlagić - Fazla na Eurosongu 1993. u Millstreetu. To je ujedno bilo prvo predstavljanje nezavisne Bosne i Hercegovine na ovom festivalu. Zajedno sa Dejanom Ivanovićem napisao je tekst pjesme "Lejla" s kojom je Hari Mata Hari predstavljao BiH 2006. na Eurosongu u Atini, osvojivši treće mjesto.

## Pjesme 
*100 puta preko puta
*A gdje je ona (slatka k'o bonbona)
*A sada idi
*Ako ikad poželiš
*Baš ti lijepo stoje suze
*Bekrija
*Bijela krila
*Bilo je lijepo dok je trajalo
*Daj još jednom da čujem glas
*Daj mi karmina
*Da se kući vratim
*Đavo će ga znati
*Gdje li si sada ljubavi?
*Gori mi pod nogama
*Harmonika
*Idi neću zaplakati
*Idi, idi
*Ja imam te a k'o da nemam te
*Ja ne pijem
*Ja odavno nemam razloga za smijeh
*Ja te volim najviše na svijetu
*Kad jesen zamuti
*Kad Zvona Zazvone
*Kada izgorim
*Kao domine
*Krijem da te volim
*Lejla 
*Lijepa pa i pametna
*Lud sam za tobom
*Miljacka
*Moja jedina
*Mostarska
*Možda je to ljubav
*Na more dođite
*Na tvojim usnama
*Naći ću sebi nekog na ovom globusu
*Napiši mi na čelo
*Ne budi me
*Nek' nebo nam sudi
*Nema čega nema
*Nema više ljubavi
*Ni rakije ni njenih usana
*Nije čudo što te volim ludo
*Nije zima (Što je zima)
*Ostavi suze za kraj
*Otkud ti ko sudbina
*Palidrvce
*Plavo oko
*Poslije nas
*Proljeće je
*Prsten i zlatni lanac
*Rospija
*Ruža bez trna
*Ružmarin
*Sad znam fol
*Sedam rana
*Sedamnaest ti je godina
*Strah me da te volim
*Sva bol svijeta
*Svi moji drumovi
*Što me mamiš
*Ti nemaš prava na mene
*Ti rođena si samo za mene
*Ti si mi droga
*Ti znaš sve
*Tvoja haljina, moja zastava
*Vječno u nju zaljubljen
*Volio bi' da te ne volim
*Zakon jačega
*Zavedi me
*Zjenico oka moga

Kategorija:Bosanskohercegovački tekstopisci
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1962.
Kategorija:Živi ljudi
Umjetničko klizanje

**Umjetničko klizanje** je sport u kojem takmičar ili više njih mora kližući na ledu izvesti okrete, skokove i druge elemente demonstrirajući spretnost i eleganciju, često uz pratnju muzike. 

Kao sport, umjetničko klizanje potječe još iz 19-tog vijeka. Krovna organizacija koja upravlja ovim sportom, propisuje pravila i organizira međunarodna natjecanja je Međunarodna klizačka federacija, ili kraće ISU (od eng. naziva *International Skating Union*), koja je osnovana 1892. godine.

## Discipline umjetničkog klizanja 
mini|desno|150p|Plesni par za vrijeme nastupa
Osnovne discipline umjetničkog klizanja su:
* pojedinačno (žene i muškarci)
* sportski parovi
* plesni parovi
Ove četiri discipline su i u standardnom programu Zimskih olimpijskih igara. Osim tih disciplina, često se izvode natjecanja i u sinhroniziranom klizanju, u kojem se takmiče od 12 do 20 takmičara.

## Takmičenja 
Najcjenjenije takmičenje u umjetničkom klizanju su Zimske olimpijske igre. Uz njih se održavaju i Svjetska prvenstva, a zbog velikog broja kvalitetnih takmičara kvalitetna su i Evropska prvenstva. Tradicionalno uspješne nacije u umjetničkom klizanju su Rusija i SAD, iako je kvalitetno umjetničko klizanje rašireno i izvan te dvije države.

Suđenje je često najkontroverzniji dio ovog sporta, jer suci imaju težak zadatak ocijeniti osim tehničkog i umjetnički dojam nečijeg nastupa što se rijetko može potpuno objektivno valorizirati. Nakon skandala na Zimskim olimpijskim igrama 2002. godine pravila suđenja su drastično izmjenjena da bi se postigla veća objektivnost i onemogućilo pristrano suđenje.

## Revije na ledu 
Mnogi natjecatelji u ovom sportu nakon sportske karijere posvete se nastupima u revijama na ledu, u kojima se često koriste brojni elementi i figure iz sportskog programa umjetničkog klizanja.

## Također pogledajte 
* Sinhronizirano klizanje

Umjetničko klizanje
Kategorija:Umjetničko klizanje
Čaraparko

:*Za višestruke korisničke račune na Wikipediji pogledajte Wikipedia:Čaraparko*
mini|desno|Čaraparko
**Čaraparko** () je lutka koja se pravi od čarape koju lutkar oblači preko ruke, tako da prsti ruke tvore usta. Izgled čaraparka može biti raznovrsan, i zavisi od mašte lutkara no obično ima velike oči, nos, a ponekad i jezik. U mnogim osnovnim školama djeca se uče kako praviti lutke od čarapa, a mnoge škole također uče kako ih koristiti. Mnoge dječije serije, reklame, filmovi i emisije za odrasle koriste čaraparke.

Kategorija:Pozorište