Napad na Ravno

**Napad na općinu Ravno** bio je vojni napad Jugoslavenske narodne armije (JNA) na područje Ravnog i okolnih naselja u istočnoj Hercegovini, u tadašnjoj Socijalističkoj Republici Bosni i Hercegovini, u oktobru i novembru 1991. Napad se odvijao tokom raspada SFRJ i predstavljao je dio šire JNA kampanje protiv Dubrovnika i juga Hrvatske. Cilj napada bio je ovladavanje pozadinom dubrovačkog ratišta i komunikacijama kroz Popovo polje, pri čemu su sela s hrvatskim stanovništvom sistematski granatirana, spaljena i opljačkana, a stanovništvo protjerano. Posebno je zabilježen Masakr u Kijevu Dolu, u kojem je ubijeno osam starijih hrvatskih civila.

Iako se početak rata u Bosni i Hercegovini obično veže za april 1992, dio autora i svjedoka napad na Ravno smatra prvim većim oružanim napadom na međunarodno priznatu teritoriju Republike Bosne i Hercegovine i svojevrsnim „neslužbenim početkom“ rata u BiH. Napad je imao ozbiljne političke posljedice i dodatno je narušio odnose između centralne vlasti u Sarajevu i bosanskih Hrvata.

## Pozadina 
### Strateški značaj 
Ravno se nalazi u istočnoj Hercegovini, na rubu Popovog polja, krškog polja koje se pruža paralelno s jadranskom obalom. Ovaj položaj davao je području značajnu stratešku vrijednost u kontekstu JNA operacija prema Dubrovniku 1991. Kontrola Popovog polja i pravca Ravno – Zavala – Slano omogućavala je JNA da obilazi hrvatske linije duž obale i da istovremeno osigura pozadinu svojih snaga na južnom bojištu.

### Demografija 
U administrativnom smislu Ravno je 1991. bilo mjesna zajednica u sastavu općine Trebinje. Prema popisu stanovništva 1991., općina Trebinje imala je izrazitu srpsku većinu, dok je u samom naselju Ravno većinu činilo hrvatsko stanovništvo. Pojedina sela i zaselci, poput Kijev Dola, bili su gotovo u potpunosti naseljeni Hrvatima.

### Politička situacija 
Krajem 1991. Socijalistička Republika Bosna i Hercegovina suočavala se s rastućim unutrašnjim tenzijama nakon proglašenja nezavisnosti Slovenije i Hrvatske. JNA, koja se faktički stavila u službu velikosrpske politike, počela je koristiti teritoriju BiH kao pozadinu i polaznu bazu za operacije protiv Hrvatske, uključujući i napad na Dubrovnik.

U jednom televizijskom prilogu crnogorske državne televizije, potpukovnik JNA Đuro Komšić, koji je komandovao artiljerijom, otvoreno je govorio o gađanju sela Ravno, navodeći vrste oruđa koja „tuku selo“. Snimak se u literaturi često navodi kao ilustracija svjesnog napada na civilni cilj.

Izjava i nedjelotvorna reakcija republičkih institucija na napad JNA na Ravno izazvale su ogorčenje među bosanskim Hrvatima, naročito u Hercegovini. U dijelu bosanskohercegovačke javnosti napad na Ravno i stav državnog vrha dovode se u vezu s kasnijim formiranjem Hrvatske zajednice Herceg-Bosne 18. novembra 1991, kao paralelne političke strukture Hrvata u RBiH.

Zbog razmjera razaranja i miniranosti terena, poslijeratna obnova Ravnog trajala je godinama. Nakon Dejtonskog sporazuma Ravno je formirano kao posebna općina u sastavu Hercegovačko-neretvanskog kantona, kojoj su pripojeni i dijelovi predratne općine Trebinje (tzv. Trebinjska krajina).

Za zločine u Kijevu Dolu bosanskohercegovačke sudske vlasti su vodile istrage protiv pojedinih pripadnika JNA i pratećih formacija, ali je procesuiranje bilo fragmentarno i sporo. Helsinški odbor i druge organizacije za ljudska prava više puta su upozoravali na činjenicu da zločini počinjeni na području Ravnog nisu adekvatno sankcionisani.

## Vidi još 
* Opsada Dubrovnika
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Kijev Do
* Popovo polje
* Hercegovačko-neretvanski kanton

## Reference 
Kategorija:Bitke u ratu u Hrvatskoj
Kategorija:Bitke u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:1991. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Sukobi u 1991.
Kategorija:Masakri nad Hrvatima