Pojam

Pojam je u logici, misao o biti (suštini) onoga o čemu mislimo, odnosno, o bitnim karakteristikama onoga o čemu mislimo. Kod pojma razlikujemo: sadržaj, obim i doseg.

* **Sadržaj** čine bitne karakteristike nekog pojma, odnosno, ono što nešto čini onim što jeste. Naprimjer sadržaj pojma "čovjek" je taj da je čovjek *svjesno biće*, i ta činjenica da je čovjek svjesno biće čini čovjeka onim što jeste.
* **Obim** nekog pojma čini skup nižih pojmova na koje se taj jedan pojam odnosi. Naprimjer obim pojma "čovjek" je taj da se ljudi mogu dijeliti po rasama, državama i drugo.
* **Doseg** je broj pojedinačnih predmeta na koje se jedan pojam odnosi. Naprimjer pojam "čovjek" doseže do šest milijardi.

Obim i sadržaj pojma su obrnuto proporcionalni kada se radi o pojmovima iste vrste ili roda. Ako je širok obim uzak je sadržaj i obrnuto.

## Teorije o pojmu 
* **Formalistička teorija** smatra da je pojam element suda. Problem ove teorije je taj što pojam jeste element suda ali mu to ne može biti definicija, već mu se samo određuje mjesto
* **Psihologistička teorija** pojam objašnjava pomoću predstave (predođbe). Ova teorija tvrdi da je pojam opća predođba.
* **Nominalistička teorija** smatra da je pojam isto što i riječ, termin ili ime. Međutim, to se ne može izjednačavati. Pojam je misao a riječ je sredstvo izražavanja te misli (jezički izraz pojma).
* **Vulgarno-materijalistička teorija** smatra da je pojam misao o osobinama materijalnih predmeta. Problem sa ovom teorijom je taj što ljudi ne misle samo o materijalnim predmetima. Ova teorija je suviše pojednostavila pojam.
* **Realistička teorija** - proširuje vulgarno-materijalističku teoriju i uvodi odnose među materijalnim predmetima.

## Vrste pojmova 
* **Prema predmetima misli** - tako postoje pojmovi o materijalnim predmetima, osobinama, odnosima, pojavama i drugo.

*Drugi način podjele je u odnosu obima i sadržaja*

* **Individualni i klasni pojmovi** - ovi pojmovi se razlikuju prema obimu. Individualni pojmovi u svom obimu imaju samo jedan predmet. Klasni pojmovi se odnose na čitavu grupu (klasu) sličnih predmeta. Naprimjer Platon je individualni pojam a filozof je klasni pojam.
* **Nekvantificirani i kvantificirani pojmovi** - nekvantificirani pojmovi nemaju tačno određen obim, oni su globalni. Naprimjer u rečenici,"Učenici su nestašni" nismo odredili na koje učenike mislimo i koliko ih je. Kvantificirani pojmovi imaju tačno određen obim i mogu biti univerzalni, partikularni i singularni.
** Svi učenici- univerzalni
** Neki učenici- partikularni
** Sokrat- singularni
* **Jednostavni i složeni pojmovi** - razlikuju se po sadržaju. Jednostavni pojmovi u svom sadržaju imaju samo jednu osobinu, dok složeni imaju barem dvije osobine.
* **Pozitivni i negativni pojmovi** -Pozitivni pojmovi ističu neku osobinu a negativni pojmovi negiraju neku osobinu.
* **Apstraktni i konkretni pojmovi** -Apstraktni pojmovi imaju uži sadržaj a konkretni imaju širi sadržaj
* **Jasni-nejasni, razgovjetni-nerazgovjetni pojmovi**- Jasni i nejasni pojmovi se razlikuju po obimu. Jasan nam je onaj pojam kod kojeg nam je obim potpuno poznat. Razgovjetni i nerazgovjetni pojmovi se razlikuju po sadržaju. Razgovjetan nam je onaj pojam kod kojeg nam je sadržaj potpuno poznat, a nerazgovjetan nam je onaj kod kojeg nam sadržaj nije potpuno poznat.

## Odnosi pojmova 
* **Identični pojmovi** - ovi pojmovi imaju isti obim i isti sadržaj, međutim identičnost u prirodi ne postoji pa ne postoje ni identični pojmovi. Do ovoga prividnog odnosa dolazi zbog toga što jedan pojam može imati više termina pa nama izgleda da se radi o više pojmova.
* **Ekvipolentni pojmovi**- ovi pojmovi imaju isti obim ali različit sadržaj. Naprimjer "Glavni grad Bosne i Hercegovine" i "Grad na Miljacki" imaju isti obim (mislimo na isti grad- Sarajevo), ali u prvom slučaju u sadržaju navodimo karakteristike koje predstavljaju društveno-političku, administrativnu funkciju Sarajeva, a u sadržaju drugog pojma njegov geografski položaj.
* **Interferirajući pojmovi** -dva pojam koja imaju djelimično isti obim i djelimično isti sadržaj. Naprimjer u relaciji pojmova "učenik" i "sportista" znamo da se neki učenici bave sportom pa pripadaju i pojmu sportisti, a samim tim i neki od sportista su učenici.
* **Superordinirani i subordinirani pojmovi** -superordinirani imaju širi obim a subordinirani imaju uži obim, ali mu se obim (subordiniranom pojmu) nalazi u sastavu superordiniranog pojma. Naprimjer u relaciji pojmova "živa bića" i "biljke", u "živa bića" se ubrajaju biljke, dok kod pojma "biljke" ne ubrajaju se sva živa bića, jer je biljka samo jedno od živih bića.
* **Koordinirani pojmovi** - to su pojmovi koji su subordinirani zajedničkom višem pojmu, ali imaju neke osobine koje ih razdvajaju. Naprimjer pojmovi "som" i "morski pas" pripadaju pojmu ribe, ali se razlikuju po tome što je som slatkovodna riba, dok morski pas živi u slanim vodama.
* **Kontrarni pojmovi** - to su pojmovi koji su također subordinirani zajedničkom višem pojmu, ali su međusobno suprotni. Naprimjer pojmovi "crno" i "bijelo" pripadaju zajedničkom pojmu boje ali su suprotni.

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Logika

Kategorija:Filozofija
Kategorija:Logika
Pojam
Kategorija:Koncepti
Kategorija:Mentalni sadržaji
Kategorija:Ontologija