Nasilje nad ženama

thumb|280px|Mapa svijeta sa ubojstvima na 100.000 stanovnika počinjenim nad ženama, 2019.

**Nasilje nad ženama** (**VAW**), poznato i kao **rodno uvjetovano nasilje** i **spolno i rodno zasnovano nasilje** (**SGBV**), su nasilna djela primarno ili isključivo počinjena protiv žena ili djevojčica. Takvo se nasilje često smatra oblikom zločina iz mržnje, počinjeno nad ženama ili djevojčicama posebno zato što su žene, i može imati mnoge oblike.

Nasilje nad ženama ima vrlo dugu historiju iako su incidenti i intenzitet takvog nasilja varirali tokom vremena, pa čak i danas variraju od društva do društva. Na takvo se nasilje često gleda kao na mehanizam za podjarmljivanje žena, bilo u društvu općenito ili u međuljudskim odnosima. Takvo nasilje može proizaći iz osjećaja ovlaštenja, superiornosti, mizoginije ili sličnih stavova počinitelja ili njegove nasilne prirode, posebno prema ženama.

UN-ova Deklaracija o eliminaciji nasilja nad ženama navodi, "nasilje nad ženama je manifestacija povijesno nejednakih odnosa moći između muškaraca i žena" i "nasilje nad ženama je jedan od ključnih društvenih mehanizama pomoću kojih su žene prisiljene u podređeni položaj u usporedbi s muškarcima."

Kofi Annan, generalni sekretar Ujedinjenih nacija, izjavio je u izvještaju iz 2006. objavljenom na veb-stranici Razvojnog fonda Ujedinjenih nacija za žene (UNIFEM):Nasilje nad ženama i djevojčicama je problem razmjera pandemije. Najmanje jedna od svake tri žene diljem svijeta bila je pretučena, prisiljena na seks ili na neki drugi način zlostavljana tokom života, a zlostavljač je obično neko ko joj je poznat (UNIFEM).

## Definicija
u – Ne]]

Razna međunarodna tijela donijela su niz instrumenata kojima je cilj eliminirati nasilje nad ženama i nasilje u porodici. Oni općenito počinju s definicijom šta je takvo nasilje, s ciljem borbe protiv takve prakse. Istanbulska konvencija (Konvencija Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici) Vijeća Evrope opisuje nasilje nad ženama "kao kršenje ljudskih prava i oblik diskriminacije žena" i definira nasilje nad ženama kao "sva djela rodno uvjetovanog nasilja koja dovode do ili će vjerojatno rezultirati fizičkom, seksualnom, psihološkom ili ekonomskom štetom ili patnjom žena, uključujući prijetnje takvim djelima, prisilu ili samovoljno lišavanje slobode, bilo da se događa u javnosti ili u privatnom životu.

Konvencija o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) Generalne skupštine Ujedinjenih nacija iz 1979. donosi preporuke u vezi s nasiljem nad ženama, a Bečka deklaracija i program djelovanja spominje nasilje nad ženama. Međutim, rezolucija Generalne skupštine Ujedinjenih nacija iz 1993. Međutim, rezolucija Generalne skupštine Ujedinjenih nacija iz 1993. o Deklaraciji o uklanjanju nasilja nad ženama bila je prvi međunarodni instrument koji je izričito definirao nasilje nad ženama i razradio tu temu]] bila je prvi međunarodni instrument koji je izričito definirao nasilje nad ženama i razradio tu temu. Ostale definicije nasilja nad ženama navedene su u *Međuameričkoj konvenciji o sprječavanju, kažnjavanju i iskorjenjivanju nasilja nad ženama* iz 1994. i 2003. u Maputo Protokolu.

Nadalje, pojam „rodno zsnovano nasilje“ odnosi se na „svaka djela ili prijetnje radnjama koje imaju za cilj povrijediti ili učiniti da žene pate fizički, seksualno ili psihički, a koje pogađaju žene zato što su žene ili pogađaju žene nerazmjerno". "Rodno zasnovano nasilje" često se koristi kao sinonim za "nasilje nad ženama", a neki članci o nasilju nad ženama ponavljaju ove koncepcije, navodeći da su muškarci glavni počinitelji ovog nasilja. Štaviše, definicija navedena u Deklaraciji o eliminaciji nasilja nad ženama iz 1993. također je podržavala ideju da je nasilje ukorijenjeno u nejednakosti između muškaraca i žena kada se izraz "nasilje" koristi zajedno s izrazom "utemeljeno na spolu".

:a. nasilje koje se događa u popodici ili porfodičnoj zajednici, uključujući, "između ostalog", tjelesnu i mentalnu agresiju, emocijsko i psihičko zlostavljanje, silovanje i seksualno zlostavljanje, incest, silovanje između supružnika, stalnih ili povremenih partnera i suživotnika, zločine počinjene u ime časti, žensko genitalno i spolno sakaćenje i druge tradicijske prakse štetne za žene kao što su prisilni brakovi;

:b. nasilje koje se događa unutar opće zajednice uključujući, *inter alia*, silovanje, seksualno zlostavljanje, seksualno uznemiravanje i zastrašivanje na poslu, u institucijama ili drugdje, trgovinu ženama u svrhu seksualnog iskorištavanja, te ekonomsko iskorištavanje i seks turizam;

:c. nasilje koje je počinila ili odobrila država ili njezini službenici;

:d. kršenje ljudskih prava žena u situacijama oružanog sukoba, posebice uzimanje talaca, prisilno raseljavanje, sustavno silovanje, seksualno ropstvo, prisilna trudnoća i trgovina u svrhu seksualnog iskorištavanja i ekonomskog iskorištavanja.

Neki ove definicije nasilja nad ženama kao rodno utemeljene smatraju nezadovoljavajućim i problematičnim. Ove definicije koncipirane su u shvaćanju društva kao patrijarhalnog, označavajući neravnopravne odnose između muškaraca i žena. Protivnici takvih definicija tvrde da definicije zanemaruju nasilje nad muškarcima i da se termin *spol*, kako se koristi u *rodno zasnovanom nasilju*, odnosi samo na žene. Drugi kritičari tvrde da korištenje izraza "rod" na ovaj određeni način može uvesti pojmove inferiornosti i podređenosti za ženstvenost i superiornosti za muškost. Ne postoji široko prihvaćena sadašnja definicija koja pokriva sve dimenzije rodno zasnovanog nasilja osim one za žene koja ima tendenciju reproduciranja koncepta binarnih opozicija: muškosti nasuprot ženstvenosti. Povijesno gledano, postojali su oblici organiziranog WAV-a, kao što su suđenja vješticama u ranom modernom razdoblju ili seksualno ropstvo žena za utjehu.

WHO je u svom istraživanju o nasilju nad ženama analizirao i kategorizirao različite oblike nasilja nad ženama koji se javljaju u svim fazama života, od prije rođenja do starosti..

Posljednjih godina postoji trend pristupa nasilju prema ženama na međunarodnoj razini putem sredstava kao što su konvencije ili, u Europskoj uniji, putem direktiva (kao što je Direktiva protiv seksualnog uznemiravanja, i direktiva protiv trgovina ljudima).

Komisija za ravnopravnost spolova Vijeća Evrope identificira devet oblika nasilja nad ženama na temelju teme i konteksta, a ne životnog ciklusa ili vremenskog razdoblja:
*'Nasilje u porodici ili porodično nasilje'
*'Silovanje i seksualno nasilje'
*'Seksualno uznemiravanje'
*'Nasilje u institucionalnom okruženju'
*"Sakaćenje ženskih genitalija"
*'Prisilni brakovi'
*'Nasilje u sukobima i postkonfliktnim situacijama'
*'Ubojstva u ime časti'
*'Nepoštivanje slobode izbora u pogledu reprodukcije'

### Po dobnim skupinama
Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) razvila je tipologiju nasilja nad ženama na temelju njihovih kulturnih životnih ciklusa.

Značajan napredak u zaštiti žena od nasilja postignut je na međunarodnoj razini kao proizvod zajedničkih napora lobiranja mnogih pokreta za ženska prava; međunarodne organizacije skupinama civilnog društva. Kao rezultat toga, svjetske vlade i međunarodne organizacije kao i organizacije civilnog društva aktivno rade na borbi protiv nasilja nad ženama kroz različite programe. Među glavnim postignućima pokreta za ženska prava protiv nasilja nad djevojčicama i ženama, značajna postignuća su "Deklaracija o uklanjanju nasilja nad ženama" koja implicira "političku volju za rješavanje problema nasilja nad ženama" i pravno obvezujući sporazum, "Konvencija o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW)". Osim toga, rezolucijom Generalne skupštine UN-a, 25. novembar također proglašen je kao Međunarodni dan eliminacije nasilja nad ženama.

Tipologija slična WHO-ovoj iz članka o nasilju nad ženama objavljenog u akademskom časopisu *The Lancet* pokazuje različite tipove nasilja počinjenog nad ženama prema razdoblju u životu žene u kojem se nasilje događa. Međutim, također klasificira vrste nasilja prema počinitelju. Jedna važna stvar koju treba napomenuti je da više vrsta nasilja nad ženama počinje neko koga žena poznaje, bilo član obitelji ili intimni partner, a ne stranac.

## Povijest
Neke od najvažnijih prekretnica na međunarodnoj razini za prevenciju nasilja nad ženama uključuju:

* Konvencija o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena iz 1979. (CEDAW), koja prepoznaje nasilje kao dio diskriminacije žena u preporukama 12 i 19.
* Svjetska konferencija o ljudskim pravima iz 1993., koja je priznala nasilje nad ženama kao kršenje ljudskih prava i koja je pridonijela sljedećoj deklaraciji UN-a.
* Međunarodna konferencija o stanovništvu i razvoju iz 1994. povezuje nasilje nad ženama s reproduktivnim zdravljem i pravima, te daje preporuke vladama o tome kako spriječiti i odgovoriti na nasilje nad ženama i djevojčicama. UN su također kreirale Zakladu za potporu akcijama za uklanjanje nasilja nad ženama. 
*UN je 1999. usvojio Fakultativni protokol uz Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena i odredio 25. studenog kao Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama.
*Godine 2002., kao nastavak WHA deklaracije iz 1996. o nasilju kao velikom problemu javnog zdravlja, WHO je objavio prvi Svjetski izvještaj o nasilju i zdravlju, koji se bavilo mnogim tipovima nasilja i njihovim učinkom na javno zdravlje, uključujući oblici nasilja koji posebno snažno pogađaju žene. U izvještaju se posebno ističe nagli porast organizacija civilnog društva i aktivnosti usmjerenih na odgovor na rodno zasnovano nasilje nad ženama od 1970-ih do 1990-ih. Rezolucija poziva države da uspostave rodno specifične zakone i politike za zaštitu ženskih braniteljica ljudskih prava i da osiguraju da same braniteljice budu uključene u osmišljavanje i provedbu tih mjera, te poziva države da zaštite braniteljice ženskih ljudskih prava od odmazde zbog suradnje s UN-om i osigurati im nesmetan pristup i komunikaciju s međunarodnim tijelima i mehanizmima za ljudska prava.

Dodatno, na nacionalnoj razini, pojedine zemlje također su organizirale napore (pravno, politički, društveno) za sprječavanje, smanjenje i kažnjavanje nasilja nad ženama. Kao posebna studija slučaja, evo nekih razvoja od 1960-ih u Sjedinjenim Državama u suprotstavljanju i liječenju nasilja nad ženama: 
*1967: Jedno od prvih skloništa za žrtve obiteljskog nasilja u zemlji otvoreno je u Maineu.
*1972: U Washingtonu, D.C., otvorena je prva telefonska linija za pomoć u slučaju silovanja.
*1978.: Formirane su dvije nacionalne koalicije, Nacionalna koalicija protiv seksualnog napada i Nacionalna koalicija protiv nasilja u porodici, kako bi se podigla svijest o ova dva oblika nasilja nad ženama.
*1984.: Glavni državni odvjetnik SAD-a osnovao je radnu skupinu Ministarstva pravosuđa za porodično nasilje, kako bi se pozabavili načinima na koje bi kaznenopravni sistem i odgovor zajednice na porodično nasilje trebali biti poboljšani.
*1994.: Donošenje Zakona o nasilju nad ženama ili VAWA, zakona uključenog u Zakon o kontroli nasilnog kriminala i provođenju zakona iz 1994., sponzoriran od strane tadašnjeg senatora Josepha Bidena, koji je zahtijevao pojačani odgovor zajednice na zločina porodičnog nasilja i seksualnog napada, pojačane savezne kazne za ponovljene seksualne prijestupnike i pojačanu zakonsku zaštitu žrtava, među mnogim drugim odredbama.
*2000: Predsjednik Bill Clinton potpisao je zakon o VAWA-i iz 2000., dodatno ojačavši savezne zakone i naglašavajući pomoć žrtvama imigranata, starijim žrtvama, žrtvama s invaliditetom i žrtvama nasilja u vezama.
*2006.: Predsjednik George Bush potpisao je zakon VAWA iz 2006., s naglaskom na programe za rješavanje problema nasilja nad mladima žrtvama i uspostavljanje programa za uključivanje muškaraca i mladih te kulturno i jezično specifične usluge.
*2007: Otvorena Nacionalna telefonska linija za zlostavljanje na spojevima tinejdžera.
*2009: Predsjednik Barack Obama proglasio je travanj mjesecom podizanja svijesti o seksualnim napadima.
*2013.: Predsjednik Obama potpisao je zakon VAWA iz 2015., koji je indijanskim plemenima dao mogućnost da kazneno gone počinitelje koji nisu domorodci, i regulirao prijave seksualnog napada na sveučilišnim kampusima.

Ostale zemlje također su donijele usporedive zakonodavne, političke i društvene instrumente za rješavanje problema nasilja nad ženama. Međutim, stručnjaci u međunarodnoj zajednici uglavnom smatraju da samo donošenje kaznenih zakona za prevenciju i kažnjavanje nasilja nad ženama nije dovoljno za rješavanje problema. Naprimjer, iako su u Bangladešu doneseni puno strožiji zakoni o nasilju nad ženama, nasilje nad ženama još uvijek raste. Umjesto toga, smatra se da će široke društvene promjene za rješavanje pitanja rodne nejednakosti i osnaživanje žena biti način da se smanji nasilje nad ženama.

## Također pogledajte
*Prisilno preobraćenje manjinskih djevojaka u Pakistanu
*Tjelesni integritet
*Dječja prava
*Popis incidenata nasilja nad ženama, popis značajnih incidenata nasilja nad ženama poredanih po zemlji i godini
*Vojna seksualna trauma
*Mizoginija u horor filmovima
*Rinotomija
*Spolno zasnovano nasilje u školi
*Seksizam
*Seksualni napad u američkoj vojsci
*Rezolucija 1325 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija
*Nasilje nad LGBT osobama
*Nasilje nad muškarcima

## Reference
## Dopunska literatura
* 
* 
*  Pdf.
* 
*
*  Discussion Paper No. 255
*  
*  
*  Pdf.
* 
*  Pdf. 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
*
* Violence against women, a factsheet on ECtHR case law
* Virtual Knowledge Centre to End Violence against Women and Girls (in English, French, and Spanish)
* UN Special Rapporteur on violence against women, its causes and consequences
* World Health Organization's reports on FGM, Health complications of female genital mutilation


Kategorija:Seks industrija
Kategorija:Feminizam i zdravlje

Kategorija:Zločini protiv žena