open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šlajfski dijalekt

**Šlajfski dijalekt** (Lužičkosrpski jezici: *Slepjanska narěč*) jest prijelazni dijalekt gornjolužičkih i donjolužičkih jezika koji se govori u regiji Schleife. Među lužičkim dijalektima, Šlajfski dijalekt je najbliži muskauskom dijalektu, čija jezička teritorija graniči na istoku. Ova dva dijalekta slavisti pripisuju donjolužičkom prije nego gornjolužičkom jeziku.

Šlajfski dijalekt se uglavnom prenosi usmeno i nema svoj moderni pisani jezik. Dakle, dokumenti na Šlajfskiovom dijalektu ne odgovaraju nijednoj standardiziranoj gramatici ili su pomiješani s jednim od dva standardna jezika.

Hanzo Njepila iz Rohnea, koji je bio prvi neklerikalni pisac koji je pisao na lužičkom jeziku, pisao je svoje tekstove isključivo na šlajferskom dijalektu. Jedna od najvećih kolekcija historijskih natpisa na Šlajfskom dijalektu može se naći i na historijskim nadgrobnim spomenicima groblja u Rohneu.

Unutar područja distribucije, koje se skoro poklapa sa onim Schleifer Trachta, postoje male razlike između Groß Dübena i Halbendorfa s jedne strane i ostalih pet sela s druge strane.

Udruženje Kólesko, osnovano 2011. godine, bavi se dokumentacijom, objavljivanjem i održavanjem Šlajfskog dijalekta, pjesama i Šlajfske nošnje. Članovi Kóleska Juliana Kaulfürst i Dieter Reddo dobili su Zejlerovu nagradu od Saksonskog državnog ministarstva nauke, kulture i turizma 2018. godine za njihov "izuzetan doprinos revitalizaciji lužičkog mlinca".

## Reference 
Kategorija:Lužičkosrpski jezici
Kategorija:Jezici u Njemačkoj
Kategorija:Zapadnoslavenski jezici
Kategorija:Lužičkosrpska kultura
Ksenon-heksafluoroplatinat

**Ksenon heksafluoroplatinat** je proizvod reakcije heksafluorida platine sa ksenonom, u eksperimentu koji je dokazao hemijsku reaktivnost plemenitih gasova. Ovaj eksperiment je izveo Neil Bartlett sa Univerziteta Britanske Kolumbije, koji je proizvod formulirao kao "Xe + [PtF 6 ] - ", iako kasniji rad sugerira da je Bartlettov proizvod vjerovatno mješavina soli i da zapravo nije sadržavao ovu specifičnu sol.

"Ksenon heksafluoroplatinat" se priprema od ksenona i platine heksafluorida (PtF 6 ) kao gasovitih rastvora u SF 6 . Reaktanti se kombinuju na 77 K i polako zagrevaju da bi se omogućila kontrolisana reakcija.

Materijal koji je prvobitno opisan kao "xenon heksafluoroplatinat" vjerovatno nije Xe + [PtF 6 ] − .Glavni problem s ovom formulacijom je "Xe + ", koji bi bio radikal i dimerizirao bi ili apstrahirao atom fluora da bi dao XeF + . Tako je Bartlett otkrio da Xe prolazi kroz hemijske reakcije, ali priroda i čistoća njegovog početnog senf žutog proizvoda ostaje neizvjesna. Dalji rad pokazuje da je Bartlettov proizvod vjerovatno sadržavao [XeF] + [PtF 5 ] −, [XeF] + [Pt 2F 11 ] −, i [Xe 2 F 3 ] + [PtF 6 ] − . Naslov "spoj" je so, koja se sastoji od oktaedarskog anjonskog fluoridnog kompleksa platine i raznih ksenon kationa.

Predloženo je da platina fluorid formira negativno nabijenu polimernu mrežu s ksenon ili ksenon fluorid kationima koji se drže u svojim međuprostorima . Preparat "XePtF 6 " u HF rastvoru rezultira čvrstinom koja je okarakterisana kao [PtF5]− polimerna mreža povezana sa XeF + . Ovaj rezultat je dokaz takve polimerne strukture ksenon heksafluoroplatinata.

Kategorija:Fluoridi
Kategorija:Nemetalni halidi
Kategorija:Kompleksni spojevi
Kategorija:Hemijski spojevi
Negdje u daljine

[mini|[Nada Mamula tokom koncertnog nastupa 1962. godine uz pratnju orkestra Jovice Petkovića]]
**Negdje u daljine** je sevdalinka za koju je narodni umjetnik, kompozitor i pjesnik Rade Jovanović napisao tekst i muziku tokom 1950-ih. Prvi tonski snimak ove sevdalinke uradila je Nada Mamula  1958. godine uz pratnju orkestra Jovice Petkovića. Za njom slijedi Zaim Imamović, koji je otpjevao ovu pjesmu uz pratnju *Narodnog ansambla* predvođenog doajenom sevdalinke Ismetom Alajbegovićem "Šerbom" na harmonici. Godine 1961. Safet Isović napravio je tonski snimak ove sevdalinke otpjevavši je uz pratnju dueta harmonika Ismet Alajbegović "Šerbo" - Jovica Petković. Tekstualno, pjesma *"Negdje u daljine"* govori o žalu za mladošću i propuštenoj ljubavi, što je česta tema u bosanskim sevdalinkama. Muzički gledano, ova naizgled jednostavna sevdalinka dobija svoju punu izražajnu snagu kvalitetnom pjevačkom izvedbom, što i jeste jedna od glavnih osobina sevdalinke, da pjevač ima glavnu ulogu u pjesmi, dok orkestar daje instrumentalnu podršku obogačujući cjelokupni zvuk. Nakon instrumentalnog uvoda započinje pjevanjem u a-molu i odmah se nastavlja u d-molu, što je praksa još iz vremena klasične muzike da se sjetni dijelovi u tekstu pjesme izražavaju u molovima. Nakon povratka na početni tonik u a-molu slijedi drugi stepen H-Dur7, za kojim slijedi razrješenje dominantom u E-Duru. Pjevački vrhunac u pjesmi gdje se u tekstu izražava ljubavna čežnja nastavlja se u E-Duru, za kojim slijedi početni tonik, ali u A-Duru. Zatim slijedi sjetni dio teksta, koji muzički prelazi u a-mol i kratkotrajni G-Dur uz ponovno vraćanje u a-mol i na kraju razrješava   se sa H-dur7 i dominantom u E-Duru. Do danas, mnogi pjevači narodne, a i zabavne muzike, otpjevali su ovu pjesmu, koja je kod šire slušalačke publike uvijek imala dobar prijem. *"Negdje u daljine"* sevdalije Radeta Jovanovića spada u red antologijskih ostvarenja bosanske sevdalinke objavljenih u Sarajevu krajem 1950-ih i tokom ranih 1960-ih.   

## Muzički primjeri 
* *"Negdje u daljine"* u izvedbi Nade Mamule
* *"Negdje u daljine"* u izvedbi Zaima Imamovića
* *"Negdje u daljine"* u izvedbi Safeta Isovića

## Također pogledajte 
* Spisak sevdalinki

## Izvori 
Kategorija:Sevdalinka
Heiligenkreuz (Donja Austrija)

**Heiligenkreuz** (bos. **Sveti Križ**) je općina u Bečkoj šumi u okrugu Baden pokraj Beča. Poštanski naziv ovog mjesta u austrijskoj pokrajini Donjoj Austriji je *Heiligenkreuz u Bečkoj šumi* (njem. *Heiligenkreuz im Wienerwald*, do aprila 2003. *Heiligenkreuz kod Badena*). Mjesto je poznato po cistercitskoj opatiji Heiligenkreuz, Filozofsko-teološkoj visokoj školi Benedikt XVI. (njem. *Philosophisch-Theologische Hochschule Benedikt XVI.*) i Međubiskupijskoj bogosloviji *Leopoldinum* (do 2007. *Rudolphinum*).

## Geografija 
Heiligenkreuz se nalazi u brdovitom području Bečke šume u dolini Sattelbacha, pritoci rijeke Schwechat. Ovo područje je dio industrijske četvrti (njemački: *Industrieviertel*) na jugoistoku Donje Austrije. Kroz naselje vodi stari hodočasnički put do Mariazella, tzv. Via Sacra.):

* Füllenberg (31)
* Heiligenkreuz (521)
* Preinsfeld (125)
* Sattelbach (150)
* Siegenfeld (705)

Općinu čine katastarske općine Heiligenkreuz i Siegenfeld.

### Susjedne općine 
## Historija 
[mini|lijevo|300px|Heiligenkreuz oko 1833. ([akvarel Eduarda Gurka)]]
mini|190px|*Bijeli križ*, nekadašnja granica posjeda opatije Heiligenkreuz
Historija općine Heiligenkreuz pre 1133. godine usko je povezana sa historijom općine Alland: ta oblast je u to vrijeme bila veoma slabo naseljena. Istočno od današnjeg naselja, u pravcu Siegenfelda, nalaze se ostaci nekadašnjeg naselja Muchersdorf iz 12. vijeka, otkrivenog 1991. godine. Ovo naselje se spominje 1136. godine kao dar austrijskog markgrofa Leopolda III. cistercitima opatije Heiligenkreuz. *Bijeli križ* – i danas usred šume – nekada je označavao granicu između Heiligenkreuza i Muchersdorfa.

Nakon osnivanja cistercitskog samostana u Heiligenkreuzu, naselje oko njega se polako širilo: većina lokalnog stanovništva bila je zaposlena u samostanskoj zajednici. Sredinom 19. vijeka naselje je imalo oko 900 stanovnika. U skladu sa odredbama austrijskog općinskog zakona iz 1849. godine, Heiligenkreuz je 1850. dobio status nezavisne općine. Opat Edmund Komáromy, tadašnji poglavar samostana Heiligenkreuz, izabran je za prvog načelnika općine Heiligenkreuz. Nova općina pripojena je okrugu Baden.

## Privreda 
[mini|[Sunčani sat na trgu ispred opatije Heiligenkreuz]]
Zbog brojnih izletnika, hodočasnika i posjetitelja opatije, turizam je jedna od najvažnijih grana privrede u Heiligenkreuzu. opatija Heiligenkreuz vodi vlastitu veliku šumariju.

Samostan Heiligenkreuz je 1981. godine uveo prvi sistem daljinskog grijanja u Austriji sa toplanom na biomasu, koja je u početku snabdjevala toplinom samo samostanske zgrade, ali nedugo zatim i javne zgrade, a kasnije i privatna domaćinstva.

## Poznate osobe 
* Ottokar Janetschek (1884. – 1963.), željeznički inspektor i pisac
* Gottfried Eder (1937. – 2014.), cistercit opatije Heiligenkreuz
* Thomas Kakuska (1940. – 2005.), violist
* Poglavari opatije Heiligenkreuz

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni veb-sajt Općine Heiligenkreuz 
* Župa Heiligenkreuzz  
* Hochschule Heiligenkreuz  

Kategorija:Gradovi u Donjoj Austriji
Kategorija:Heiligenkreuz (Donja Austrija)
Kategorija:Okrug Baden
ESTO

**ESTO** je fintech kompanija koja pruža trgovinske i finansijske usluge u Evropi putem svoje komercijalne platforme. ESTO platforma omogućava korisnicima da upravljaju svojim plaćanjima, proizvodom „kupi sada – plati kasnije“, marketinškim i bankarskim uslugama za trgovce; kupujte bilo gdje i birajte pametna rješenja plaćanja za korisnike.

Među njegovim partnerima su trgovci na evropskom tržištu: IDeal, ELKOR, BigBox, JYSK, Kaup24, ONOFF, Goldtime, Sportland i mnogi drugi.

Kompanija ima pet ureda – u Talinu, Tartuu, Rigi, Vilniusu i Kijevu.

## Іstorija 
ESTO su osnovali Mikk Metsa, Martin Ustaal, Mikk Mihkel Nurges 2017. godine u Talinu. ESTO je skraćeni naziv za Estoniju. Iste godine, ESTO je ušao u estonski sektor e-trgovine sa svojom interno izgrađenom kreditnom platformom (ESTO checkout) kako bi podržao prodaju estonskih online trgovaca.

U 2019. godini kompanija je lansirala svoj drugi proizvod dizajniran kao potrošačko digitalno bankarstvo – ESTO račun. ESTO je u avgustu 2019. izdao oko 26.000 kredita i imao neto kreditni portfelj od 7 miliona eura.

2020. ESTO je ušao u sektor plaćanja e-trgovine (ESTO Pay).

Kompanija je 2021. godine otvorila svoja predstavništva u Litvaniji i Latviji i ušla na nova tržišta u baltičkim državama. Krajem 2021. ESTO je dostigao 1.200 aktivnih trgovačka partnerstva.

Kompanija je 2021. godine dobila kredit od 4 miliona eura od Citadele banke. Finansiranje je namijenjeno za obrtna sredstva, što će ojačati poslovanje kompanije u Estoniji i dalje njeno širenje na baltičkom tržištu.

U 2022. godini ESTO je dostigao prekretnicu u omogućavanju više od 100 miliona eura kredita.

## Reference
Kristov monogram

[thumb|270px|Kristov monogram na [sarkofagu iz Istanbula s kraja 3. i početka 4. stoljeća]]
**Kristov monogram** ili **IX monogram**, također **XI monogram**, je oblik ranokršćanskih monograma, koji izgleda kao drveni točak sa šipkama. "Prečke" mogu biti same, bez kruga. IX monogram nastaje spajanjem grčkih slova *I* (jota) za *IĒSOYS* (grčki Isus) i *X* (hi) za *KHRISTOS* (grčki Hrist). Često se može naći u ranokršćanskim grobnicama.

## Povezani članci 
* Ihtis
* Kristogram
* Kršćanski simboli

## Literatura 
* *Leksikon liturgije, ikonografije i simbolike zapadnog kršćanstva* (IV. izdanje), Badurina, Anđelko (ur.), Zagreb: Kršćanska sadašnjost, 2000. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Isus‎
Kategorija:Simboli
Karamba!

***Karamba!*** je dvanaesti studijski i dvostruki album bosanskohercegovačke rock grupe Zabranjeno pušenje objavljen 3. juna 2022. godine u izdanjima zeničkog Tropika i streaming platformi.

## Snimanje 
Tokom 2020. i 2021. godine članovi grupe su snimili 16 novih pjesama za ovaj dvostruki album u zagrebačkom studiju Plavi Film. Aranžman svih pjesama na albumu zajednički potpisuju producenti Davor Sučić i Toni Lović te članovi grupe. Jedini gost na albumu je hrvatski blues-glazbenik i svirač usne harmonike Tomislav Goluban. Grupa na ovom albumu prvi put nakon 15 godina pauze sarađuje s Elvisom J. Kurtovićem. Elvis J. Kurtović je tokom 1990-ih bio član grupe.

Jedan od autora pjesme "Ne okreći se sine", Goran Kostić "Kosta", preminuo je 2017. godine.

## Promocija 
Grupa dvostruki album je najavila novim singlom i videospotom za pjesmu "Ekrem". Spot je režirao Tomislav Fiket, a u ulozi Ekrema je glumac Asim Ugljen.

Prethodno je, u junu 2020. godine, objavljen singl i videospot za pjesmu "Korona hit pozitivan". Pjesma u urađena u suradnji s Elvisom J. Kurtovićem, bivšim članom grupe, i nalazi se na ovom albumu.

## Spisak pjesama 
Izvor: ZAMP

## Izvođači i saradnici 
Preneseno s omota albuma.

**Zabranjeno pušenje**
*Davor Sučić "Sejo Sexon" – vokal, prateći vokal
*Toni Lović – električna i akustična gitara
*Branko Trajkov "Trak" – bubnjevi, udaraljke, prateći vokal
*Robert Boldižar – violina, violončelo, klavijature, prateći vokal
*Dejan Orešković "Klo" – bas-gitara
*Anđela Zebec "Angie" – vokal, prateći vokal, udaraljke

**Gostujući muzičar**
* Tomislav Goluban – usna harmonika (pjesme CD1: 6; CD2: 1, 2, 5)

**Produkcija**
* Davor Sučić "Sejo Sexon" – produkcija, aranžman
* Toni Lović – produkcija, aranžman, programiranje, inženjering zvuka, miksanje, mastering
* Dejan Orešković "Klo" – aranžman
* Robert Boldižar – aranžman
* Branko Trajkov "Trak" – aranžman
* Dario Vitez – izvršni producent
* Mateo Patekar – tehničar
* Krešimir Jurina – tehničar
* Domagoj Marušić "Brada" – tehničar

**Dizajn**
*Tomislav Fiket – dizajn omota
*Ideologija (dizajn studio iz Sarajeva, BIH) – oprema omota
*Saša Midžor Sučić – fotografija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Album na Discogsu

Kategorija:Albumi iz 2022.
Kategorija:Albumi Zabranjenog pušenja
Aj, otkako sam sevdah svez'o

'''Aj, otkako sam sevdah svez'o'* je narodna bosanskohercegovačka sevdalinka. Jednu od najranijih javnih izvedbi ove antologijske pjesme uradio je Hamdija Samardžić uz pratnju Nikole Gerbera na harmonici 13. jula 1941. godine za polusatnu radio emisiju na tadašnjem Radio Zagrebu. Nakon drugog svjetskog rata, doajeni bosanskohercegovačke sevdalinke Zaim Imamović i Safet Isović u nekoliko navrata snimili su ovu pjesmu uz pratnju solo harmonike ili sa orkestrom. Tako je Zaim Imamović 1953. godine za zagrebački Jugoton snimio pjesmu *"Od kako sam sevdah svezo"* uz pratnju Ismeta Alajbegovića "Šerbe" na harmonici. Godine 1975. snimiće ovu pjesmu uz pratnju Ansambla Božidara "Bokija" Miloševića, koja će biti uvrštena na njegov studijski album, koji je te godine objavio beogradski PGP RTB. Početkom 1960-ih i Safet Isović će snimiti ovu pjesmu za izdavačku kuću Radiotelevizije Sarajevo uz pratnju *Narodnog orkestra Radiotelevizije Sarajevo*, a koja će 1982. godine biti uvrštena na njegovom studijskom albumu *"Sevdalinke"*. Pored njih, mnogi drugi pjevači sa prostora bivše Jugoslavije okušaće se kasnije u pjevanju ove kvalitetne sevdalinke.

## Muzički primjeri 
* *"Od kako sam sevdah svezo"* u izvedbi Zaima Imamovića
* *"Od kako sam sevdah svez'o"'' u izvedbi Safeta Isovića

## Također pogledajte 
* Spisak sevdalinki

## Izvori 
Kategorija:Sevdalinka
Laddio Bolocko

**Laddio Bolocko** je bio noise rock bend iz New Yorka, osnovan 1996. od strane članova Panicsvillea i Dazzling Killmena . Njihov zvuk je privukao poređenja sa eksperimentalnim rock grupama kao što su This Heat and Can i free jazz muzičarima poput Alberta Aylera.  Bend je preferirao ograničena izdanja, nudeći samo male tiraže originalnih albuma. Imali su međunarodne turneje, snimili i objavili EP "As if by Remote" samo u Evropi.

Nakon raspuštanja 2000. Armstrong i St. Ivany su osnovali novi noise rock bend, The Psychic Paramount, dok su Fleming i DeGrazia osnovali Electric Turn to Me . No Quarter Records izdao je antologiju Ladija Bolocka 2003. godine, sastavljajući sva tri originalna izdanja koja su tada prvi put postala široko dostupna publici. Bili su predstavljeni na DVD-u Davida Crossa pod nazivom  "*Let America Laugh*".

* Drew St. Ivany – gitara
* Ben Armstrong – bas
* Blake Fleming – bubnjevi
* Marcus DeGrazia – horne

## Diskografija 
* *Strange Warmings of Laddio Bolocko* (1997, Hungarian Records)
* *In Real Time* (1998, Hungarian Records)
* *As if by Remote* (1999, Hungarian Records)
* *The Life & Times of Laddio Bolocko* (2003, No Quarter Records) (featuring the Super 8 film "*As if by Remote*" by Aran Tharp)

## Reference 
Kategorija:Noise muzika
Kategorija:New York
Kategorija:Američke muzičke grupe
Live in Skenderija Sarajevo 2018

***Live in Skenderija Sarajevo 2018*** () treći je koncertni album rok-grupe Zabranjeno pušenje. Objavljen je 14. aprila 2022. na streaming platformama.

## Pozadina 
Krajem oktobra 2018. godine grupa je objavila svoj jedanaesti studijski album, *Šok i nevjerica*. Turneja kojom se promovira novi studijski album započela je nastupima u Beogradu (29. oktobra) i Zagrebu. Završila se 29. decembra koncertom u sarajevskoj Skenderiji na kojem su gosti bili Zele Lipovača (Divlje jagode) i Alen Islamović (Divlje jagode, Bijelo dugme) i na kojem je obilježeno 35 godina postojanja i rada Zabranjenog pušenja.

## Snimanje 
Sve pjesme, ukupnio 31, snimljene su na koncertu u Skenderiji u Sarajevu, 29. decembra 2018. Pjesme "Krivo je more" koju izvodi Zele Lipovača i "Nakon svih ovih godina" koju izvodi Alen Islamović izvodile su se na koncertu, ali nisu se našle na ovom albumu.

Spot za pjesmu "Lijepa Alma" u izvođenju sa Zelom Lipovačom objavljen je 13. februara 2019. Spot je montirao Fran Sokolić, a korišteni su kadrovi koje je na navedenom koncertu snimila TV1 iz Sarajeva pod vodstvom realizatora snimanja Senada Sinanagića. Objavljen je još jedan spot 31. marta 2022. od kadrova snimljenih na ovom koncertu za pjesmu "Svjetla Sarajeva" u izvođenju s Damirom Imamovićem.

## Spisak pjesama 
Izvor: Apple Music, Spotify

## Izvođači i saradnici
**Zabranjeno pušenje**
*Davor Sučić "Sejo Sexon" – vokal, prateći vokal
*Toni Lović – električna i akustična gitara
*Branko Trajkov "Trak" – bubnjevi, udaraljke, prateći vokal
*Robert Boldižar – violina, violončelo, klavijature, prateći vokal
*Dejan Orešković "Klo" – bas-gitara
*Lana Škrgatić – klavijature, saksofon, flauta, prateći vokal

**Gostujući muzičari**
* Sanela Halilović "Sassja" – vokal (pjesma 8)
* Zele Lipovača – vokal, gitara (pjesma 26)
* Damir Imamović – tambur, vokal (pjesma 28)

**Produkcija**
* Davor Sučić – produkcija
* Dario Vitez – izvršni producent, voditelj turneje

**Dizajn**
* Aleksandar Zec – fotografija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt grupe 
* *Live in Skenderija Sarajevo 2018* na Discogsu

Kategorija:Albumi iz 2022.
Kategorija:Albumi Zabranjenog pušenja
Poljski Tatari

mini
mini|Džamija u g. Kruszyniany
mini|Groblje u g. Bohoniki

**Poljski Tatari** – izraz za Tatare koji žive na bivšim teritorijama Poljsko-Litvanske Unije. Ranije su se nazivali i litvanskim Tatarima ili litvansko-poljskim Tatarima.

## Historija 
Tatari su se naselili u Velikoj kneževini Litvaniji od kraja 14. stoljeća, uglavnom u okolini Vilniusa, Trakaja, Grodna i Kaunasa, a od 17. stoljeća i u Koroni, uglavnom u Voliniji i Podoliji, a krajem stoljeća u regiji Suwałki. Zvali su se Lipki ili Muslimani. Ime Lipka nastalo je od turskog imena Litvanije.

Najčešće su to bile političke izbjeglice koje su pripadale tatarskim starješinama Zlatne Horde i Krima, koje je princ Vitold rado dočekao i naselio u zemlju kao ljudi obveznici vojne službe. Takav bjegunac koji je tražio utočište kod Vitolda bio je kan Zlatne Horde, Tochtamysz, koji je 1395. pobjegao u Litvaniju od svog protivnika. Posljednje grupe političkih emigranata iz tatarskog područja stigle su u Veliko vojvodstvo početkom 16. stoljeća.

U drugoj polovini 17. i 18. stoljeća, tatarsko plemstvo je u velikoj mjeri postalo polonizovano, dok su Tatari u gradovima podlegli bjeloruskim uticajima. Godine 1673., zbog negiranja njihovog plemstva, dio poljsko-litvanskih Tatara pridružio se vojsci sultana Mehmeda IV, ali se ubrzo većina njih vratila na poljsko-litvansku stranu. Kao rezultat primirja u Žuravnu, porodica Lipków trebala se vratiti pod tursku vlast.

U međuratnom periodu (1918–1939) oko 5,5 hiljada Tatara živjelo je unutar poljskih granica. Tatari su zadržali svoj vjerski identitet, tradiciju porijekla i običaje. Tokom Drugog svjetskog rata, Tatari su pretrpili velike gubitke, posebno među inteligencijom. Nakon rata, unutar poljskih granica ostala su dva sela, koja su zadržala tatarski karakter; oba se nalaze u današnjoj provinciji Podlaskie (Bohoniki i Kruszyniany).

## Sadašnjost 
Tatari su etnička manjina čije je članstvo izjavilo 1.828 poljskih državljana tokom nacionalnog popisa stanovništva i stanova 2011. godine. Tatari žive u autohtonim tatarskim kolonijama u regiji Białystok (Bohoniki i Kruszyniany) i gradovima Białystok, Sokółka, Dąbrowa Białostocka, Varšava i Gdańsk.

Tatari u Poljskoj izgubili su znanje tatarskog jezika, a ostali su vjerni muslimanskoj vjeri. Djelovanje Muslimanske vjerske zajednice u Republici Poljskoj igra značajnu ulogu u životu tatarske manjine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Tatari
Tatari
Zelena si rijeka bila / Ne dam ti svoju ljubav

**Zelena si rijeka bila / Ne dam ti svoju ljubav** je singl ploča Zdravka Čolića, bosanskohercegovačkog i jugoslavenskog pop pjevača. Snimljena je u studiju sarajevske izdavačke kuće Diskoton, koja ga je i objavila 1974. godine. Muziku za obje pjesme napisao je Kemal Monteno, a muzičke aranžmane Ranko Rihtman. Naslovnu pjesmu na singl ploči *"Zelena si rijeka bila"* prvi put je na festivalu Vaš šlager sezone 1974. otpjevao Zdravko Čolić uz pratnju *Revijskog orkestra* Radiotelevizije Sarajevo, pod dirigentskom palicom Ismeta Arnautalića. Komponirana je u pop i šlager stilu uz istaknutu ulogu puhača i pratećih pjevačica.

Na B strani singl ploče je pjesma *"Nedam ti svoju ljubav"*, koju je Zdravko Čolić prvi put javno otpjevao na Festivalu Opatija te godine uz instrumentalnu pratnju *Zabavnog orkestra*, pod dirigentskom palicom Ismeta Arnautalića. I ova pjesma komponirana je u tipičnom pop i šlager stilu stilu pogodnom za festivalske nastupe uz prateće pjevače i malo sporijem tempu. Tekst je napisao Rešad Hadrović. U obje pjesme Zdravko Čolić pokazao je visoke pjevačke kvalitete, čime je samo potvrdio da je pripadao samom vrhu tadašnje jugoslavenske estradne scene. Dizajn za omot singl ploče *"Zelena si rijeka bila / Ne dam ti svoju ljubav"* uradio je Dragan S. Stefanović.

## Muzički primjeri 
* "Zelena si rijeka bila"
* "Nedam ti svoju ljubav"

## Izvori 
Kategorija:Singlovi Zdravka Čolića
Kategorija:Singlovi iz 1974.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Ja zbog tebe sve ostavljam / Otišla je ljubav sa našeg kućnog praga

**Ja zbog tebe sve ostavljam / Otišla je ljubav sa našeg kućnog praga** je debitanska singl ploča bosanskohercegovačke i jugoslavenske pjevačice narodne muzike Šemse Suljaković. Objavila ga je 1979. godine nekadašnja beogradska izdavačka kuća PGP RTB. Započinje sa pjesmom pod nazivom *"Ja zbog tebe sve ostavljam"* u kojoj je Šemsa Suljaković u samom početku njene profesionalne karijere pokazala pjevačke kvalitete. Na B strani singla je pjesma *"Otišla je ljubav sa našeg kućnog praga"* odsvirana u bržem ritmu u odnosu na prethodnu pjesmu uz veoma zanimljiv solo na violini. Muziku za obje pjesme napisao je Šaban Šaulić, a tekst Rade Vučković. Kvalitetna instrumentalna pratnja Ansambla Ace Stepića u obje pjesme uz pjevanje Šemse Suljaković naišlo je u to vrijeme na dobar prijem kod ljubitelja narodne muzike. Sve ovo je doprinijelo kasnijem velikom uspjehu i popularnosti Šemse Suljaković. U obje pjesme primjetan je muzički stil Šabana Šaulića, koji je u to vrijeme bio najpopularniji pjevač narodne muzike u bivšoj Jugoslaviji.

## Muzički primjeri 
* "Ja zbog tebe sve ostavljam"
* "Otišla je ljubav sa našeg kućnog praga"

## Izvori 
Kategorija:Albumi Šemse Suljaković
Kategorija:Singlovi iz 1979.
Blendovska pustinja

mini
mini
mini
mini
mini
mini
**Blendovska pustinja** () jest najveće područje živog pijeska u Poljskoj (oko 33&nbsp;km²), nalazi se u južnom dijelu zemlje, na granici pokrajina Šlesko i Malopoljsko.

## Historija 
Tokom ledenog doba i sledećih ledenih doba, uzastopni dijelovi pijeska i šljunka odlagani su u dolinu u kojoj se nalazi pustinja. Ova prostrana područja dugo su bila podložna djelovanju vjetrova i vode, što nije pogodovalo rastu vegetacije.

Nakon ledenog doba pojavila se gusta šuma, koja je počela da se intenzivno eksploatiše tek oko 13. vijeka. Za rudnike srebra i olova uspostavljene na području Olkusza, bile su potrebne velike količine drva za jačanje rudničkih osovina. Intenzivna sječa drveća i upijanje podzemnih voda u područjima gdje se podloga sastoji od šljunka i pijeska doveli su do formiranja antropogene pustinje.

Pedesetih godina prošlog vijeka dio pustinje je preoran i zasađen vrbama i borovima. U kombinaciji s industrijskom GOP prašinom i trenutno uočenim porastom nivoa vode, rezultiralo je značajnim smanjenjem površine izloženog pijeska. Južni dio pustinje je gotovo potpuno zarastao (sa izuzetkom istočnih rubova), ali sjeverni dio, u blizini Chechłoa, je u velikoj mjeri izloženo područje. Proteže se od Dąbrowa Górnicza – Błędowa na zapadu do općine Klucze na istoku. Sjeverna granica pustinje je selo Chechło, a na jugu se graniči sa velikim šumskim područjem. Pustinja je duga oko 10&nbsp;km, a široka do 4&nbsp;km. Rijeka Biała Przemsza teče kroz pustinju.

U Blendovskoj pustinji mogu se sresti i gmizavci (uključujući poskoka, bjeloušku ili smukulju) i vodozemci (uključujući i žabu češnjaču).

## Turizam 
U pustinji se organizuju razne vrste cikličkih događaja, kao što su trčanje, porodični piknici, koncerti. Blendovska pustinja je atraktivno područje za planinarenje i jahanje. Najpopularnije vidikovce su brdo Czubatka (382 m nadmorske visine), brdo Dąbrówka (355 m nadmorske visine) i Róża Wiatrów (platforma za gledanje).

## Zanimljivosti 
* Sam naziv pustinje "Blendovska", kao termin u geografskoj upotrebi, dao joj je 1889. godine Wacław Nałkowski.
* Prema legendi, pustinja je trebala biti napravljena od peska koji je razasuo đavo, kojim je želeo da napuni rudnik srebra Olkusz.
* Prosječna godišnja količina padavina u pustinji Błędowska iznosi 726&nbsp;mm, a prosječna temperatura je 7,3&nbsp;°C.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Pustinje
Kategorija:Geografija Poljske
Atari 2600

mini|Atari 2600
mini|Atari 2600 Junior
mini|Atari 2600 Joystick
mini|Atari 2600 "Frogger"
**Atari 2600** je igraća konzola koju je razvila američka kompanija Atari Corporation.

## Historija 
Atari je 1975. naručio od podružnice Cyan Engineering da dizajnira novu konzolu. Ideja je bila da se napravi nova konzola u koju se stavi disketa s igrom u njoj. Konzola je na početku koštala 190 dolara. Prodavala se u Sjevernoj Americi, Evropi i Japanu. Između 1977. i 1991. prodano je otprilike 31 milion konzola.

## Tehnika 
Konzola se priključuje s TV-kablom i punjačem, koji dolaze uz nju. Disketa se umetne u otvor na vrhu. U konzolu je ugrađen osmobitni procesor MOS 6507 CPU, koji nema grafičku memoriju i koji može pokazati 128 boja.

## Nasljednici 
Nasljednici ove konzole bili su:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Historija Atarija 2600 

Kategorija:Atari 2600
Kategorija:Atarijeve konzole
Ne gledaj me tako i ne ljubi me više / Sve ću da ti dam samo da zaigram

**Ne gledaj me tako i ne ljubi me više / Sve ću da ti dam samo da zaigram** jest četvrta singl ploča sarajevske rok-grupe Bijelo dugme. Snimljena je u studiju Akademik iz Ljubljane, a miksana u Air Studios u Londonu. Objavila ga je zagrebačka izdavačka kuća Jugoton u februaru 1975. godine, devet mjeseci prije izlaska njihovog drugog albuma *"Šta bi dao da si na mom mjestu"* u novembru iste godine. Naslovna pjesma *"Ne gledaj me tako i ne ljubi me više"* počinje lagahnim uvodom na električnim orguljama Vlade Pravdića, za kojim slijede ostali muzičari svirajući u ritmu bluz muzike. Željko Bebek je svojim pjevanjem u ovoj ljubavnoj pjesmi pokazao kvalitet i zrelost koja je praćena izvrsnom instrumentalnom pratnjom ostalih članova Bijelog dugmeta. Ova pjesma uvrštena je na njihovom drugom studijskom albumu *"Šta bi dao da si na mom mjestu"*, koji će devet mjeseci nakon izlaska ove singl ploče biti snimljen u Air Studios u Londonu. Na B strani singl ploče je bluz-rok pjesma pod nazivom "Sve ću da ti dam samo da zaigram" odsvirana u bržem ritmu. Započinje sa gitarskim riffovima Gorana Bregovića, za kojim slijede bubnjevi Ipeta Ivandića odsvirani u bržem rok stilu. Posebna zanimljivost u ovoj pjesmi je naizmjenični dijalog sviračkih solo prijelaza između usne harmonike i klavijatura Vlade Pravdića. Muziku, tekst i aranžman za obje pjesme napisao je Goran Bregović. Ovaj singl ostvario je veliki uspjeh kod slušalačke publike uz dobar prijem kod muzičkih kritičara. Objavljivanjem singl ploče *"Ne gledaj me tako i ne ljubi me više / Sve ću da ti dam samo da zaigram"*, a kasnije i njihovog drugog studijskog akbuma dovešće do kasnijeg statusa Bijelog dugmeta kao najpopularnije rok grupe u bivšoj Jugoslaviji.

## Muzički primjeri 
* "Ne gledaj me tako i ne ljubi me više"
* "Sve ću da ti dam samo da zaigram"

## Članovi grupe 
* Željko Bebek - pjevanje
* Goran Bregović - električna gitara
* Goran "Ipe" Ivandić - bubnjevi
* Vlado Pravdić - klavijature, električni klavir
* Zoran Redžić - bas gitara

## Izvori 
Kategorija:Singlovi iz 1975.
Kategorija:Singlovi grupe "Bijelo dugme"
Kategorija:Singlovi u izdanju Jugotona
Da sam pekar / Selma

**Da sam pekar / Selma** jest treća singl ploča sarajevske rok-grupe Bijelo dugme, a snimljena je u studiju I Radiotelevizije Sarajevo. Objavila ga je zagrebačka izdavačka kuća Jugoton u ljeto 1974, samo nekoliko mjeseci prije izlaska njihovog debitantskog albuma Kad bi' bio bijelo dugme u oktobru iste godine. Tekst i za naslovnu pjesmu *"Da sam pekar"* napisao je Goran Bregović, a muziku i aranžman uradili su zajedno Vlado Pravdić i Goran Bregović. Pjesma počinje sa pjevačkim uvodom i ritmom gluhog Glamočkog kola, koje po svojoj formi i sadržaju potječe iz ilirskih vremena. Ova mješavina kulture koja je postojala prije slavenskog dolaska na Balkan i zapadne rok-muzike predstavlja zanimljiv muzički pristup već navedenog kompozitorskog dvojca. Istovremeno, na ovaj način predstavljen je dio kulturne tradicije s područja Bosne i Hercegovine. Ovo će se pokazati veoma uspješnim kod slušalačke publike, ne samo u Bosni i Hercegovini, nego i širom bivše Jugoslavije, dok će jugoslavenski muzički kritičari ovakav pristup savremenoj muzici nazvati "pastirski rok". Željko Bebek je u ovoj pjesmi pokazao svoje pjevačke kvalitete, uz kvalitetnu instrumentalnu pratnju ostalih članova Bijelog dugmeta. Na B-strani singl ploče je antologijska bluz pjesma pod nazivom "Selma" za koju je tekst napisao Vlado Dijak, muziku Goran Bregović kao i aranžman zajedno sa Vladom Pravdićem. Posebno se istakao Vlado Pravdić na električnim orguljama sa svojim solo dionicama u ovoj pjesmi. Pjesme sa ove singl ploče spadaju među rana muzička djela Bijelog dugmeta u kojima je uočljiv kvalitet muziciranja i pjevanja, koje je rezultat upornog vježbanja i ranijih nastupa u grupama Kodeksi i Jutro u periodu između 1969. i 1973, te nastupa u Italiji i na jadranskoj rivijeri. Ovaj singl ostvario je veliki uspjeh kod publike uz dobar prijem kod muzičkih kritičara, a zbog njihovog atraktivnog i prepoznatljivog koncertnog muziciranja članovi Bijelog dugmeta dobiće nadimak "veseli Bosanci". Sve to zajedno dovešće do njihovog kasnijeg statusa najpopularnije grupe u bivšoj Jugoslaviji.

## Muzički primjeri 
* "Da sam pekar"
* "Selma"

## Članovi grupe 
* Željko Bebek - pjevanje
* Goran Bregović - električna gitara
* Goran "Ipe" Ivandić - bubnjevi
* Vlado Pravdić - klavijature
* Zoran Redžić - bas gitara

## Izvori 
Kategorija:Singlovi iz 1974.
Kategorija:Singlovi grupe "Bijelo dugme"
Kategorija:Singlovi u izdanju Jugotona
Marko Dobretić

**Fra Marko Dobretić Jezerčić (Dobrebić)** (Brnjići, Dobretići, 1707 – Fojnica, 8. januara 1784) bio je bosanski franjevac, provincijal Bosne Srebrene, eretrijski biskup, apostolski vikar u Bosni i teološki pisac.

## Biografija 
Fra Marko Dobretić rodio se oko 1707. godine u selu Brnjici kod Dobretića, nedaleko od Jajca. Srednjoškolsko obrazovanje je stekao u Franjevačkom samostanu u Fojnici, a filozofsko-teološki studij je završio u Dalmaciji i Italiji. Nakon završetka nauka u Firenci je od 1740. do 1757. godine predavao filozofiju, dogmatiku i moralnu teologiju. Godine 1757. imenovan je prvim kustosom a potom provincijalom Bosne Srebrene (1758. – 62. i 1768. – 1771). Nakon smrti biskupa Marijana Bogdanovića 1772. godine postavljen je na položaj bosanskog apostolskog vikara gdje ostaje do svoje smrti. Iste godine papa Klement XIV imenuje ga za eretrijskog biskupa (tj. mjesta Eretrije na otoku Eubeja u Egejskom moru). Umro je u Fojnici od kapi 1784. u 77. godini života.
mini|337x337piksel|*Kràtko skupgliegne chiudorednè*, Ancona, 1782.
Djela Marka Dobretića su vrijedan izvor za historiju Bosne i Hercegovine 18. vijeka. Njegovo djelo *Kràtko skupgliegne chiudorednè* (Ankona 1782.) je priručnik iz moralne teologije koji je služio misionarima, župnicima i ispovjednicima. *Kràtko skupgliegne chiudorednè* ima skoro 600 stranica i pisano je "*slavnim iliričkim jezikom*" i latiničnim pismom. Fra Dobretić u predgovoru govori o poteškoćama koristeći latinična slova budući da ih niko ne piše na isti način i da za narodni govor nedostaju mnoga slova  

## Reference 
Kategorija:Vikari Bosne Srebrene
Kategorija:Provincijali Bosne Srebrene
Marijan Bogdanović

**Fra Marijan Bogdanović** (8. decembar 1720 – 7. januar 1772) bio je bosanski franjevac, ljetopisac, apostolski vikar i latinist.

## Biografija 
Rođen je u Kreševu 8. decembra 1720. od oca Franje i majke Mande. Marijan je imao mlađeg brata fra Matu, franjevca, koji je umro 1771. godine od groznice i tuberkuloze, dok je studirao teologiju i hirurgiju u Napulju. Fra Marijan je osnovno obrazovanje stekao u Franjevačkom samostanu u Kreševu, gdje je 1739. godine primljen u novicijat. Naredne godine odlazi u Italiju u Napulj gdje je sedam godina studirao filozofsko-teološke nauke. Tamo je postao i svećenik oko 1747. godine. Poslije toga je pet godina predavao filozofiju i moralnu teologiju u Dubrovniku. Po povratku u rodnu Bosnu obavljao je dužnost župnika, učitelja i propovjednika. Godine 1762. postao je gvardijan. Tri godine kasnije izabran je za kustosa ili zamjenika provincijala. Njegovo službovanje u kreševskom samostanu nakratko prekida požar koji se desio 7.4.1765. godine. Crkva i samostan su obnovljeni tek dvije godine kasnije, a fra Marijan je bio voditelj gradnje. Nakon obnove samostana i crkve, fra Marijan Bogdanović je postavljen na položaj biskupa i apostolskog vikara. Umro je 7. januara 1772. godine od tuberkuloze. Sahranjen je sutradan u samostanskoj crkvi u Kreševu. Na položaj apostolskog vikara naslijedio ga je fra Marko Dobretić.

## Djela 
Fra Marijan Bogdanović je od 1765. do 1771. pisao *Ljetopis* na latinskom jeziku, koji je prožet mnogim talijanizmima, što je rezultat njegovog školovanja u Italiji. Prve tri godine Bogdanović je zapisivao događaje po sjećanju, da bi kasnije započeo bilježiti građu hronološkim redom. *Ljetopis kreševskog samostana* sadrži historijsko vrijedne podatke o crkvenim i društveno-političkim prilikama u Bosni i Hercegovini toga doba. Ovaj ljetopis nije pisao samo jedan čovjek, nego trojica. Marijan Šunjić stariji (1798–1847) je nastavio pisanje *Ljetopisa* od 1772. do 1799, a treći posljednji dio *Ljetopisa* od 1800. do 1817. popunio je fra Anđeo Šunjić mlađi (1839–1906).

## Reference 
Kategorija:Franjevci u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Rođeni 1720.
Kategorija:Umrli 1772.
Kategorija:Biografije, Kreševo
Evropska makroseizmička skala

**Evropska makroseizmička skala** () predstavlja osnovu za procjenu seizmičkog intenziteta u evropskim zemljama, a koristi se i u nizu zemalja izvan Evrope. Objavljena je 1998. kao nadopuna probne verzije iz 1992. i naziva se "EMS-98".

Historija EMS-a počela je 1988, kada je Evropska seizmološka komisija (ESC) odlučila pregledati i ažurirati Medvedev–Sponheuer–Karnikovu skalu (MSK-64), koja se u svom osnovnom obliku u Evropi koristila gotovo četvrt stoljeća. Nakon više od pet godina intenzivnog istraživanja i razvoja te četverogodišnjeg razdoblja testiranja, nova skala službeno je objavljena. Godine 1996. na 25. sjednici generalne skupštine ESC-a u Reykjavíku donesena je rezolucija kojom se preporučuje da države članice Evropske seizmološke komisije usvoje novu skalu.

Evropska makroseizmička skala EMS-98 prva je skala seizmičkog intenziteta namijenjena poticanju saradnje između inženjera i seizmologa umjesto da je koriste samo seizmolozi. Nju prati detaljni priručnik, koji uključuje smjernice, ilustracije i primjere primjene.

Za razliku od skala magnitude zemljotresa, koje izražavaju seizmičku energiju oslobođenu zemljotresom, intenzitet EMS-98 označava koliko snažno zemljotres utječe na određeno mjesto. Evropska makroseizmička skala ima 12 stepeni, kako slijedi:

## Vanjski linkovi 
* Makroseizmička skala (potpun tekst na nekoliko jezika) 

Kategorija:Skale seizmičkog intenziteta
Semir Tuce

**Semir Tuce** nekadašnji je jugoslavenski i bosanskohercegovački nogometaš. Igrao je na poziciji lijevog krila.

## Klupska karijera 
### Velež 
Rođen je u Mostaru i počeo je profesionalno nastupati za Velež 1983, postavši kasnije jedan od njegovih najboljih igrača. Šutirao je lijevom nogom i stekao ime u Prvenstvu Jugoslavije. Za "Rođene" je odigrao 173 utakmice i postigao 55 golova. S Veležom je 1986. osvojio Kup maršala Tita. Iste godine proglašen je jugoslavenskim nogometašem godine.

### Luzern 
Godine 1989. prešao je u švicarski Luzern, u kojem je ostao do kraja karijere 1995, osvojivši Švicarski kup 1992.

## Reprezentacija 
Za Jugoslaviju je debitirao u oktobru 1986. u utakmici kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 1988. protiv Turske. Sakupio je sedam nastupa i postigao dva gola. Učestvovao je na Olimpijskim igrama 1988. u Seoulu. Posljednji je put za reprezentaciju nastupio 1989. u prijateljskoj utakmici protiv Grčke.

### Golovi 
## Lični život 
Tuce je 22. aprila 2021. pretrpio srčani udar u Kriensu, gdje živi.

## Trofeji i priznanja 
### Klupski 
**Velež**
* Kup maršala Tita: 1985/86.

**Luzern**
* Švicarski kup: 1991/92.

### Pojedinačno 
* Jugoslavenski nogometaš godine: 1986.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na *national-football-teams.com*

Kategorija:Rođeni 1964.
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Jugoslavenski nogometaši
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Jugoslavenski olimpijci
Kategorija:Nogometaši Veleža
Kategorija:Nogometaši Luzerna
Kategorija:Nogometaši na Olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Hiporefleksija

**Hiporefleksija** se odnosi na ispodnormalne ili odsutne reflekse (arefleksija). Može se otkriti upotrebom refleksnog čekića. To je suprotno od hiperrefleksije.
Hiporefleksija je općenito povezana s nedostatkom motornih neurona (na alfa motornim neuronima od kičmene moždine do mišića), dok se hiperrefleksija često pripisuje lezijama gornjih motornih neurona (duž dugih, motornih puteva od mozga). Smatra se da gornji motorni neuroni inhibiraju refleksni luk, koji formiraju senzorni neuroni iz intraspojnih mišićnih vlakana, donji motorni neuroni (uključujući alfa i gama motorna vlakna) i pripadajući interneuroni. Stoga će oštećenje donjih motornih neurona naknadno rezultirati hiporefleksijom i/ili arefleksijom.

Treba imati na umu da se kod spinalnog šoka, koji se obično vidi u transekciji kičmene moždine (povreda kičmene moždine), arefleksija može prolazno pojaviti ispod nivoa lezije i može, nakon nekog vremena, postati hiperrefleksičan. Nadalje, slučajevi teške mišićne atrofije ili destrukcije mogli bi učiniti mišić preslabim da bi pokazao bilo kakav refleks i ne bi se trebao miješati s neuronskim uzrokom.

Hiporefleksija može imati i druge uzroke, kao što su hipotireoza, neravnoteža elektrolita (npr. višak magnezija), lijekovi (npr. simptomi intoksikacije benzodiazepinom, uključuju zbunjenost, nerazgovijetan govor, ataksiju, pospanost, dispneju i hiporefleksiju).

Bolesti povezane s hiporefleksijom najčešće su:
* Centronuklearna miopatija
* Guillain-Barréov sindrom
* Lambert-Eatonov mijastenični sindrom
* Polineuropatija (Ahilovi i dlanski refleksi)
* Friedreichova ataksija

## Također pogledajte
*Hiperrefleksija, pretjerani refleksi.
*MEGF10

## Reference
Kategorija:Simptomi
Kategorija:Refleksi
Hiperrefleksija

**Hiperrefleksija** je definirana kao preaktivnost ili pretjerana osjetljivost refleksa. Primjeri ovoga mogu uključivati trzanje ili spazamske tendencije, koje ukazuju na  bolest motornih neurona, kao i na smanjenje ili gubitak kontrole koji obično vrše viši moždani centri nižih neuronskih puteva (dezinhibicija).

Najčešći uzrok hiperrefleksije je povreda kičmene moždine (vidi autonomna disrefleksija). Standardni stimulansi poput punjenja bešike mogu izazvati pretjerane reakcije nervnog sistema, a takvi uzroci nisu poznati.

Ali hiperrefleksija se može razviti putem mnogih drugih uzroka, kao što su nuspojave lijekova i stimulanasa, hipertireoza, neravnoteže elektrolita, serotoninski sindrom, teške traume mozga, multipla skleroza, Reyeov sindrom i preeklampsija.

Liječenje ovisi o dijagnosticiranju specifične patologije koja uzrokuje ovaj simptom. Ako je uzrokovano upotrebom stimulansa ili drugih supstanci, onda može uključivati uklanjanje ovih lijekova iz upotrebe.

Oporavak hiperrefleksije može se dogoditi između nekoliko sati do nekoliko mjeseci nakon povrede kičmene moždine; međutim, oporavak će se vjerovatno odvijati u fazama, a ne u kontinuitetu. Kasni stadij može se definirati na između dvije sedmice i nekoliko mjeseci. Pojedinci sa teškom povredom kičmene moždine (SCI) uglavnom imaju kasniju fazu oporavka jer tokom ranih faza imaju spinalni šok. Refleksni i motorni oporavak ponekad se mogu vratiti istovremeno.

## Također pogledajte
* Hiporefleksija

## Reference
## Vanjski linkovi
* NIH/Medline
* 
* *Archives of Physical Medicine and Rehabilitation*

Kategorija:Refleksi
Kategorija:Simptomi
Vedad Hadžiabdić

**Vedad Hadžiabdić** jeste bosanskohercegovački rok i pop gitarist i prateći pjevač. Zajedno sa Gaborom Lenđelom jedan je od utemeljitelja sarajevske progresivne rok grupe Teška industrija. Nastupao je sa ovim muzičkim sastavom tokom njihovog prvog i najznačajnijeg perioda do 1978. godine, kada dolazi do prestanka njihovog zajedničkog muzičkog djelovanja. Vedad Hadžiabdić je kao jedini preostali originalni član Teške industrije, pokušao oživiti rad grupe 1984. godine s novim članovima: bubnjarem Munibom Zoranićem, pjevačem Narcisom Lalićem, basistom Seadom Trnkom i klavijaturistom Zoranom Krgom. Zajedno su snimili i objavili album pod nazivom "Ponovo sa vama", koji nije naišao na dobar odziv kod slušalačke publike. Ubrzo zatim, dolazi do drugog razlaza grupe Teška industrija. Na inicijativu Vedada Hadžiavdića, koji je okupio grupu mlađih muzičara dolazi do ponovnog početka djelovanja Teške industrije 1996. godine. Sa njima nastupa i do danas, ali muzika koju izvode komponirana je u savremenijem pop i pop-rok muzičkom stilu.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1942.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zenica
Kategorija:Bosanskohercegovački gitaristi
Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Bosanskohercegovački pjevači
Kategorija:Jugoslavenski gitaristi
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Jugoslavenski pjevači
Nogometne utakmice Armenija – Gibraltar

Ova lista fudbalskih utakmica je pregled svih zvaničnih fudbalskih utakmica između reprezentacija Armenije i Gibraltara. Do danas, zemlje su međusobno igrale dva puta. Prvi susret, utakmica po grupama tokom UEFA Lige nacija 2018/19, odigran je u Jerevanu 13. oktobra 2018. Posljednji meč, revanš u istom takmičenju, odigran je 16. novembra 2018. godine na Gibraltaru.

## Statistika 
## Utakmice 
|}

## Reference
Armenija
Gibraltar
Električni orgazam (album)

**Električni orgazam** je prvi studijski album istoimene beogradske grupe. Album sadrži 11 pjesama, od kojih su hitovi "Nebo", "Krokodili dolaze", "Konobar" i "Vi". Objavljen je 1981.  pod diskografskom kućom Jugoton.

Objavljen je 3 mjeseca nakon Paket aranžmana. Snimljen je tokom 1981. Prate ga muzički spotovi za pjesme "Krokodili dolaze" i "Vi*"*.

Na novijim izdanjima, našla se i pjesma "Zlatni papagaj", također sa albuma Paket aranžman.

## Lista pjesama 
## Sastav 
* Bas-gitara: Marina Vulić
* Bubnjevi: Branko Kuštrin Mango
* Gitara: Ljubomir Jovanović
* Klavijature: Ljubomir Đukić
* Vokal: Srđan Gojković

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1981.
Kategorija:Albumi Električnog orgazma
Svjetsko prvenstvo u plivanju 2022 – 100 m delfin (žene)

Takmičenja u disciplini **100 m delfin** za žene na Svjetskom prvenstvu u plivanju 2022. održana su 18. i 19. juna.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
;Oznake

* K = kvalificirana
* R = rasplivavanje
* SR = svjetski rekord
* NR = nacionalni rekord
* NS = nije startala

### Grupe 
Kvalifikacije su počele 18. juna u 09:44.

### Polufinala 
Polufinala su počela 18. juna u 18:13.

#### Polufinale 1 
#### Polufinale 2 
### Finale 
Finale je održano 19. juna u 18:10.

## Reference 
100 m delfin (žene)
Kategorija:100 m delfin (žene)
Georgi Parvanov

mini|Georgi Parvanov
**Georgi Sedefčov Parvanov** (; rođen 28. juna 1957) bugarski je historičar i političar koji je bio predsjednik Bugarske od 2002. do 2012. Na to mjesto izabran je nakon što je pobijedio Petra Stojanova u drugom krugu predsjedničkih izbora 2001. Dužnost je preuzeo 22. januara 2002. Ponovo je izabran 2006. te tako postao prvi predsjednik Bugarske koji je služio dva mandata. Podržao je ulazak Bugarske u NATO i Evropsku uniju.

Prema bugarskom zakonu, predsjedniku zemlje nije dopušteno biti član političke stranke, pa je Parvanov napustio Bugarsku socijalističku partiju (BSP) nakon izbora na mjesto predsjednika 2001. Iako se identificirao kao socijalist, često je sebe nazivao *društvenim predsjednikom*.

Nakon što je završio drugi predsjednički mandat, vratio se u Socijalističku partiju, što je izazvalo spor o vodstvu stranke. U januaru 2014. ponovo je pokrenuo svoj projekt Alternativa za bugarski preporod (ABV), najavljujući da će kandidirati svoje kandidate za evropske parlamentarne izbore 2014. Dana 15. januara 2017. dao je ostavku na mjesto vođe stranke, a zamijenio ga je Konstantin Prodanov.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Lični website Georgija Parvanova 

|-

Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Biografije, Sirištnik
Kategorija:Bugarski političari
Kategorija:Bugarski predsjednici
Malenim sokakom ne prolazim više

**Malenim sokakom ne prolazim više** je bosanskohercegovačka sevdalinka koju je komponirao narodni umjetnik i sevdalija Rade Jovanović. Ovo je jedna od njegovih brojnih pjesama koje je napisao tokom 1960-ih. Jedan od najranijih tonskih snimaka ove antologijske pjesme uradio je Zaim Imamović uz pratnju *Ansambla Jovice Petkovića*, a koji je objavila zagrebačka izdavačka kuća Jugoton. Tekstualno, pjesma *"Malenim sokakom ne prolazim više"* govori o žalu za mladošću i propuštenoj ljubavi, što je česta tema u bosanskim sevdalinkama. Muzički gledano, ova naizgled jednostavna sevdalinka dobija svoju punu izražajnu snagu kvalitetnom pjevačkom izvedbom, što i jeste jedna od glavnih osobina sevdalinke, da pjevač ima glavnu ulogu u pjesmi, dok orkestar daje instrumentalnu podršku obogačujući cjelokupni zvuk. Jovica Petković je u ovoj pjesmi pokazao visok kvalitet sviranja sa ukrasima i prijelazima na harmonici dajući veoma dobru instrumentalnu podršku prepoznatljivom i kvalitetnom pjevanju Zaima Imamovića. Ovo je jedna u nizu antologijskih sevdalinki koje je Zaim Imamović otpjevao tokom 1950-ih i 1960-ih i predstavlja jedan od bisera iz bogate tradicije bosanskohercegovačke sevdalinke. Pored Zaima Imamovića i drugi pjevači sa prostora bivše Jugoslavije okušaće se kasnije u pjevanju ove kvalitetne sevdalinke.

## Muzički primjeri 
* *"Malenim sokakom ne prolazim više"*

## Također pogledajte 
* Spisak sevdalinki

## Izvori 
Kategorija:Sevdalinka