"Ostali" u Bosni i Hercegovini

**"Ostali" u Bosni i Hercegovini** jest termin koji se koristi za opisivanje svih etničkih i nacionalnih grupa i pojedinaca koji žive u Bosni i Hercegovini, a nisu dio tri konstitutivna naroda: Bošnjaka, Srba i Hrvata. Ova kategorija obuhvata širok spektar etničkih, nacionalnih, vjerskih i kulturnih identiteta. U Ustavu Bosne i Hercegovine, izraz "Ostali" koristi se za označavanje svih građana koji ne pripadaju konstitutivnim narodima, te imaju specifična prava i ograničenja unutar političkog i pravnog sistema države. Trenutno Bosna i Hercegovina ima 18 priznatih nacionalnih manjina, najveća od kojih je romska nacionalna manjina.

## Pozadina 
Bosna i Hercegovina je kroz svoju historiju bila dom mnogim narodima i kulturama. Tokom osmanskog i austrougarskog perioda, zemlja je bila poznata po svojoj multietničnosti i multikonfesionalnosti. Nakon Drugog svjetskog rata, po AVNOJ-skim dogovorima i jugoslavenskim ustavima, definisana je kao srpska, hrvatska i muslimanska (bošnjačka) zajednička teritorija. Nedjeljiva po principima historijskih činjenica postojanja bosanske teritorije, definisana je kao jedna od 6 sastavnih federalnih jedinica socijalističke Jugoslavije pod nazivom *Narodna Republika Bosna i Hercegovina*, a kasnije *Socijalistička Republika Bosna i Hercegovina*. Priznata je kao najrazličitija republika u okviru bivše Jugoslavije. Imala je svoju posebnost, jer je u svom sastavu imala tri južnoslavenska naroda i ostale svoje građane. Josip Broz Tito je često naglašavao da je BiH nedjeljiva, te je jednom izjavio:Raspadom Jugoslavije, Republika Bosna i Hercegovina, poslije Slovenije i Hrvatske, također proglašava svoju nezavisnost. Ustavom Republike Bosne i Hercegovine država je definisana kao građanska država Srba, Hrvata, Muslimana i pripadnika drugih naroda koji u njoj žive. Nedugo nakon nezavisnosti, počinje rat u Bosni i Hercegovini, u kojem su mnoge etničke zajednice pretrpjele teške gubitke, etnička čišćenja, raseljavanja i ostale ratne zločine. Nakon potpisivanja dejtonskog sporazuma, koji je označio kraj rata, novim Ustavom, Bosna i Hercegovina definisana je kao država konstitutivnih naroda u zajednici s ostalim građanima BiH. Također, ovu kategoriju čine i građani koji se izjašnjavaju kao Bosanci ili Hercegovci, Jugoslaveni, Muslimani i oni koji se ne identifikuju sa bilo kojim od konstitutivnih naroda. Mjesta gdje se najviše osoba izjasnilo kao "Ostali" su: Tuzla (11.431 ili 10,3%), Novi Grad Sarajevo (9.466 ili 8%), Novo Sarajevo (8.585 ili 13,2%), Centar Sarajevo (7.960 ili 14,4%), Velika Kladuša (7.076 ili 17,5%), Zenica (6.987 ili 6,3%) i Banja Luka (6.507 ili 3,5%).

## Status 
### Diskriminacija 
Nakon proglašenja nezavisnosti jugoslavenskih republika, samo Republika Bosna i Hercegovina je imala više od jednog konstitutivnog naroda. Ustav Republike naglašavao je da je *"Republika Bosna i Hercegovina suverena i nezavisna država ravnopravnih građana, naroda Bosne i Hercegovine - Muslimana, Srba, Hrvata i pripadnika drugih naroda koji u njoj žive",*

* Zornić protiv Bosne i Hercegovine - Azra Zornić, koja se izjašnjava kao "građanka BiH" tužila je državu 2005.
* Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine - Dervo Sejdić (Rom) i Jakob Finci (Jevrej) tužili su državu 2006.
* Šlaku protiv Bosne i Hercegovine - Samir Šlaku (Albanac) tužio je državu 2012.

Evropski sud presudio je da Ustav Bosne i Hercegovine diskriminira "Ostale" time što im onemogućava kandidiranje za određene državne funkcije, te je obavezao Bosnu i Hercegovinu da izmijeni ustav kako bi ukinula tu diskriminaciju, što do danas to nije urađeno.

### Zloupotreba izbornog zakona 
"Ostali" su diskriminisani čak i onda kada im se, naočigled, pogoduje. Prema Izbornom zakonu Bosne i Hercegovine garantuje se minimalno jedno mjesto predstavnicima nacionalnih manjina u lokalnim zajednicama (općinska/gradska vijeća ili skupštine) u kojima "Ostali" čine 3% ili više od ukupnog broja stanovništva. U Bosni i Hercegovini tih lokalnih zajednica ima 20, a grad Lukavac i Skupština Brčko distrikta imaju čak po dva predstavnika.

Međutim, često se dešava da pripadnici konstitutivnih naroda (Bošnjaci, Hrvati i Srbi) lažno prijavljuju sebe kao pripadnike "Ostalih" kako bi dobili dodatna mjesta u lokalnim zajednicama. Ova praksa narušava prava stvarnih nacionalnih manjina, koje su ionako sistemski diskriminisane. Zloupotreba garantovanih mjesta za manjine često rezultira time da izabrani predstavnici ne rade ništa za manjinsku zajednicu, već služe vlastitim ili stranačkim interesima.

## Također pogledajte 
* Etničke grupe u Bosni i Hercegovini
* Konstitutivni narod
* Bošnjaci
* Hrvati u Bosni i Hercegovini
* Srbi u Bosni i Hercegovini
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 2013.

## Literatura 
* Bose, Sumantra. *Bosnia after Dayton: Nationalist Partition and International Intervention*. Oxford University Press, 2002.
* Bougarel, Xavier. *Bosnia and Herzegovina: State and Communitarianism*. Routledge, 2017.
* Bieber, Florian. “Institutionalizing Ethnicity in the Western Balkans: Managing Change in Deeply Divided Societies.” *Ethnopolitics*, vol. 8, no. 3-4, 2009, pp.&nbsp;337–360.
* Mujkić, Asim. “We, the Citizens of Ethnopolis.” *Constellations*, vol. 14, no. 1, 2007, pp.&nbsp;112–128.

## Reference 
Ostali
Kategorija:"Ostali" u Bosni i Hercegovini