open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zlatan Zuhrić-Zuhra

**Zlatan Zuhrić - "Zuhra"**, (Zagreb, 21. aprila 1962.) je hrvatski glumac, komičar i televizijski voditelj.

## Životopis 
### Privatni život 
Otac mu je porijeklom iz Cazina, a majka iz Dubrovnika. Rođen je u Zagrebu i odrastao na Črnomercu. Nakon završene V. gimnazije u Zagrebu Zlatan Zuhrić je diplomirao na Fakultetu elektrotehnike i računarstva u Zagrebu.

### Karijera 
Započeo je svoju karijeru 1987. u duetu sa Željkom Pervanom na Radiju 101 u ekipi "Zločesta djeca". Svoj vrhunac popularnosti doživio je ulogom u "Večernjoj školi" zajedno sa Željkom Pervanom. Njegov lik, Aljoša Kapulica, donio mu je slavu po Hrvatskoj i šire. Nakon odlaska iz "Večernje škole", prešao je na Novu TV gdje je dobio vlastiti talk show, koji je trajao jednu sezonu. Istovremeno, dobio je i glavnu ulogu u humorističnoj seriji Nove TV pod nazivom "Cimmer fraj", u kojoj je također nastupao samo jednu sezonu. Nakon toga odlazi, zajedno s partnericom Arijanom Čulinom, a umjesto njih u seriju dolaze Žarko Radić i Ljiljana Bogojević. Nakon toga, ponovno prelazi na HRT, gdje zajedno s kolegom glumcem Hrvojem Kečkešom vodi talk show "69". Usprkos pristojnoj gledanosti, show nije doživio 2. sezonu.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* "Na granici" kao Branko Tadić 'Tadija' (2018.)
* "Naknadno" kao gazda Milan (2016.)
* "Zlatni dvori" kao Bajker (2016.)
* "Kud puklo da puklo" kao Željko (2016.)
* "Crno-bijeli svijet" kao milicajac (2015.)
* "Brak je mrak" (2012.)
* "Zvijezde pjevaju" kao Zlatan Zuhrić (2011.)
* "Instruktor" kao Instruktorov instruktor (2010.)
* "Stipe u gostima" kao Krešo (2009.)
* "69" kao voditelj (2007.)
* "Luda kuća" kao Mirsad (2007.)
* "Zuhra Light Show" kao voditelj (2007.)
* "Lud, zbunjen, normalan" kao Nagib (2007.)
* "Cimmer fraj" kao Joško Macola (2006.-2007.)
* "Večernja škola: Povratak upisanih" kao Aljoša Kapulica (2005.-2006.)
* "Bitange i princeze" kao Konobar/Želimir Dragaš (2005.;2007.)
* "Bumerang" kao Thomas Mršić (2005.-2006.)
* "Obećana zemlja" kao Danilo Vratina (2002.)

### Filmske uloge 
* "Sonja i bik" kao zastupnik u saboru (2012.)
* "Duh babe Ilonke" kao stariji policajac (2011.)
* "Jasmina" (2009.)
* "Posljednja pričest" kao Andrija (2005.)
* "Lopovi prve klase" kao vratar (2005.)
* "Svjetsko čudovište" (2003.)

### Radijske uloge 
* "Zločesta djeca"
* "Piceki"
* "Cuka vremena"

### Sinhronizacija 
* "Petar Zecimir" kao Blaž (2018.)
* "Velika avantura malog dinosaura" (2009.)
* "Tko je smjestio Crvenkapici" kao šef policije Grizli (2006.)
* "Madagaskar 1, 2, 3" kao Moris (2005., 2008., 2012.)
* "Žuta minuta" kao policajac Vanzemaljac (2005.)
* "Izbavitelji" (2004.)
* "Aladin" (2004.)
* "Bobi i Bero" kao Romeo i sporedni likovi
* "Johnny Bravo" kao Johnny Bravo

## Vanjski linkovi 
https://www.imdb.com/name/nm1191592/

Kategorija:Rođeni 1962.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski glumci
Ivica Vidović

**Ivica Vidović** (10. maj 1939 – 18. april 2011) bio je hrvatski pozorišni, televizijski i filmski glumac, koji je glumio i u mnogim poznatim jugoslavenskim filmovima.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* *Dome slatki dome* kao Šime Svrtila (2010)
* *Stipe u gostima* kao Vlado Šimić (2010)
* *Mamutica* kao Leon (2008)
* *Bitange i princeze* kao Rade Kobeščak (2007)
* *Luda kuća* kao Stjepan Majer (2005)
* *Naša mala klinika* kao Dr. Ante Guzina (2004–2007)
* *Novo doba* kao Filip Gudić (2002)
* *Tražim srodnu dušu* kao Franjo Perčec (1990)
* *Zagrljaj* (1988)
* *Inspektor Vinko* kao Vinko Marinić (1984–1985)
* *Velo misto* kao Očalinko (1981)
* *Tale* (1977)
* *Zec* (1975)
* *Vrijeme ratno i poratno* (1975)
* *Psihopati* (1974)
* *Građani sela Luga* kao Vojin (1972)
* *Naše malo misto* kao Servantes Tonči (1971)
* *Uniforme* (1971)

### Filmske uloge 
* *Top je bio vreo* kao Vlaja (2011)
* *Bella Biondina* kao Merika Merika (2011)
* *Gdje pingvini lete* kao Stanko (2008)
* *Gospođa za prije* kao Franjevac (2007)
* *Trešeta* kao Šarlija (2006)
* *Što je muškarac bez brkova?* kao biskup (2005)
* *Pušća Bistra* kao Joža (2005)
* *Družba Isusova* kao Otac Ivan (2004)
* *Vizije Europe* (2004)
* *Svjetsko čudovište* (2003)
* *Fine mrtve djevojke* kao Blaž (2002)
* *U sjeni Green Hilla* kao Bepo (2002)
* *Starci* kao ribar Jure (2001)
* *Četverored* kao Silvije Hižar Capella (1999)
* *Maršal* kao Martin (1999)
* *Kad mrtvi zapjevaju* kao Marinko (1998)
* *Čudnovate zgode šegrta Hlapića* kao Markov otac *(glas)* (1997)
* *Sedma kronika* kao magister (1996)
* *Kako je počeo rat na mom otoku* kao Dante (1996)
* *Brod* (1992)
* *Karneval, anđeo i prah* (1990)
* *Orao* kao Krešo (1990)
* *Čovjek koji je volio sprovode* kao Filip Stanić (1989)
* *Buža* kao Pere (1988)
* *Neobični sako* (1984)
* *Servantes iz Malog Mista* kao Servantes (1984)
* *Ritam zločina* kao Ivica (1981)
* *Usporeno kretanje* (1979)
* *Prijeki sud* (1978)
* *Slučaj Filipa Franjića* (1978)
* *Vučari Donje i Gornje Polače* (1978)
* *Zašto je pile žuto, a koka nije?* (1977)
* *Izbavitelj* kao Ivan Gajski (1976)
* *Zec* kao Doringer (1975)
* *Posljednja utrka* (1975)
* *Psihopati* (1974)
* *Kužiš stari moj* kao Glista (1973)
* *Piknik na frontu* kao Zapo (1973)
* *Putovanje* (1972)
* *Ptičje kupalište* kao Frankie (1972)
* *Roman sa kontrabasom* (1972)
* *W.R. - Misterije organizma* Vladimir Iljič (1971)
* *U gori raste zelen bor* kao Ivan (1971)
* *Lisice* kao Musa (1970)
* *Onkraj* kao Damjan (1970)
* *Idu dani* (1970)
* *Madeleine, mon amour!* (1970)
* *Kad čuješ zvona* (1969)
* *Zasjeda* kao Ivan (1969)
* *Đema Kapoli* (1968)
* *Prometej s otoka Viševice* (1964)
* *Rana jesen* kao Pepi (1962)

### Sinhronizacija 
* *Nebesa* kao Čarls Manz (2009)
* *Izbavitelji* kao Rick Rukola (2004)

## Vanjski linkovi 
* https://www.imdb.com/name/nm0896557/

Kategorija:Rođeni 1939.
Kategorija:Umrli 2011.
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Hrvatski glumci
Kategorija:Jugoslavenski glumci
Ecija Ojdanić

**Ecija Ojdanić** (Drniš, 26. juna 1974) je hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
### Filmske uloge 
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1974.
Kategorija:Hrvatske glumice
Kategorija:Biografije, Drniš
Kategorija:Živi ljudi
Slavko Sobin

**Slavko Sobin** (Split, 13. novembar 1984.) je hrvatski pozorišni, televizijski i filmski glumac, te autor predstave "Šapice" premijerno izvedene u Gradskom kazalištu mladih u Splitu.

## Biografija 
Rođen je 13. novembra 1984. u Splitu. Sa 18 godina preselio se u Los Angeles da studira glumu na Američkoj akademiji dramskih umjetnosti, gdje je diplomirao 2007. godine.

Po povratku u Hrvatsku, seli se u Zagreb i radi kao slobodni umjetnik u nekoliko pozorišta: Merlin teatar, Pučko otvoreno učilište Velika Gorica i DK Dubrava.

Godine 2009. uslijedio je njegov prvi povratak u Split, i to s predstavom "*Ovdje piše o naslovu drame Anti"* u teatru GKM te s predstavom "*Ribarske borbe"* u Narodnom pozorištu Split.

Godine 2015. igrao je borca ​​Meereenese u epizodi Igre prijestolja, "Sinovi harpije", iz 5. sezone.

Uz Bojanu Gregorić, Sobin je bio domaćin dodjele hrvatskih pozorišnih nagrada za 2019. godinu. Dao je glas Gideonu Greju u hrvatskoj sinkronizaciji *Zootopia* (2016).

## Filmografija 
### Filmske uloge 
### Televizijske uloge 
### Pozorišne uloge 
### Sinhronizacija 
* "Zootropola" kao Stipan Sivkas (2016.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1984.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Hrvatski glumci
Bibin svijet

***Bibin svijet*** bila je hrvatska adaptacija njemačke humoristične serije *Ritas Welt* (*Ritin svijet*) koja je s emitiranjem krenula 18. aprila 2006, a završila 15. januara 2011. na programu RTL Televizije. Jedna je od rijetkih hrvatskih televizijskih serija koja je emitirana vremenski mnogo kasnije nakon što je snimljena. Prema istraživanju ABG Plusa, *Bibin svijet* je najgledanija hrvatska humoristična serija u 2008.

## Pregled serije 
### Likovi 
## Reference 
Kategorija:Hrvatske TV-serije
Kategorija:Hrvatske humorističke serije
Kategorija:TV-serije sa početkom prikazivanja 2006.
Kategorija:TV-serije prestale sa prikazivanjem 2011.
OpenVMS

**OpenVMS** je višekorisnički, višeprocesni operativni sistem baziran na virtualnoj memoriji i dizajniran za upotrebu u paralelnom radu, skupnoj obradi podataka i obradi transakcija. Prvo izdanje bilo je 1977. godine kada ga je Digital Equipment Corporation izdao kao **VAX/VMS** za seriju miniračunara VAX. OpenVMS također radi na sistemima DEC Alpha i HP Itanium računarima. OpenVMS je vlasnički operativni sistem, ali neki dijelovi izvornog koda se mogu kupiti.

Naziv *VMS* potiče od *virtual memory system* (Sistem virtuelne memorije*)*, što je njegova glavna arhitektonska karakteristika. Kada su prioriteti procesa na odgovarajući način prilagođeni, približava se osobinama operativnog sistema u stvarnom vremenu. Sistem nudi visoku dostupnost kroz računarske klastere i mogućnost distribucije sistema na više fizičkih mašina. To mu omogućava da bude jako otporan katastrofama kada otkaže jedna ili više individualnih jedinica. i AGP grafičke adaptere.

Poslovne firme su OpenVMS koristili za različite svrhe, uključujući poslužitelje e-pošte, mrežne usluge, kontrolu i nadzor proizvodnje i transporta, kritične programe i baze podataka, a posebno okruženja u kojima je bio neophodan stabilan rad i pristup podacima. Postoje primjeri gdje se takvi sistemi nisu gasili i više od 10 godina. Kupci koji koriste OpenVMS su obično banke, bolnice, pružatelji mrežnih usluga i velike industrijski proizvođači raznih proizvoda.

## Mogućnosti 
* Integrirano računarsko umrežavanje (originalno DECnet, a kasnije TCP/IP) 
* Simetrično, asimetrično i NUMA multiprocesiranje, uključujući klasteriranje 
* Hijerarhijski datotečni sustav (Files-11) 
* Integrirane mogućnosti baze podataka kao što je RMS i relacijske baze podataka, uključujući Rdb, Oracle Database, MariaDB i PostgreSQL 
* Podrška za više programskih jezika
* Standardizirani mehanizam interoperabilnosti za pozive između različitih programskih jezika 
* Naredbeni jezik za proširenje ljuske (naredbeni jezik DIGITAL) 
* Hardverska podjela multiprocesora 
* Visok nivo sigurnosti

## Uticaj 
Smatra se pretkom Windows NT-a, zajedno sa RSX-11 i neobjavljenim objektno zasnovanim operativnim sistemom koji je razvio Dave Cutler za DEC Prism. Veza je objašnjena u Cutlerovom predgovoru u knjizi *Inside Windows NT* koju je napisala Helen Custer.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Web stranica HPE OpenVMS Systems 
* Softver HPE OpenVMS sistema  
* HPE OpenVMS: Što je novo u OpenVMS 
* VMS softver: trenutni plan i buduća izdanja 

Kategorija:Vremenski dijeljeni operativni sistemi
VisiCalc

**VisiCalc** (*eng. **Visi**ble **Calc**ulator*, u prevodu Vidljivo računanje) je prvi računarski program za proračunske tabele za lične računare, prvobitno napravljen za Apple II. Često se smatra da je ova aplikacija pretvorila tadašnje mikroračunare, koji su koristili entuzijasti iz hobija, u ozbiljan poslovni alat, zbog čega je dvije godine kasnije IBM predstavio IBM PC. VisiCalc je bio glavni adut Apple II računara. U prvih šest godina prodat je u više od 700.000 primjeraka, a do kraja svog životnog vijeka oko 1 milion.

Prvobitno razvijen za Apple II koristeći 6502 asembler koji je radio na Multics time sharing mašini, VisiCalc je kasnije prebačen na brojne platforme, na 8-bitne a kasnije i neke 16-bitne sisteme. VisiCorp, firma koja je razvijala softver, je odmah po izlasku IBM PC izdala VisiCalc koji je bio identičan originalnoj 8-bitnoj Apple II verziji.

Kada je 1983. predstavljen Lotus 1-2-3, iskoristivši u potpunosti proširenu memoriju i ekran tadašnjih računara, prodaja VisiCalc-a je naglo stala. Prodaja je bila tako slaba da je kompanija ubrzo propala. Lotus Development je kupio VisiCorp 1985. godine i odmah je okončao prodaju VisiCalca i ostalih proizvoda firme.

## Historija 
Dan Bricklin je osmislio VisiCalc dok je gledao prezentaciju na Harvard-u. Profesor je stvarao finansijski model na školskoj tabli sa vertikalnim i horizontalnim linijama (nalik računovodstvenom papiru) tvorivši tabelu, a u ćelije je upisivao formule i podatke. Kada je profesor pronašao grešku ili želio promijeniti parametar, morao je izbrisati i prepisati uzastopno nekoliko unosa u tabeli. Bricklin je tada imao ideju da bi mogao osmisliti program koji bi mogao replicirati ono što je vidio i napraviti „elektroničku proračunsku tabelu“

VisiCalc je bio jako jednostavan za korištenje i imao je izvrsnu dokumentaciju; Apple je često citirao VisiCalc kao primjer softvera sa jednostavnim korisničkim interfejsom. Mnogi su kupili Apple računare za 2.000 dolara samo da bi mogli pokrenuti softver koji je koštao 100 dolara.

### Verzije 
* 1979: Apple II 
* 1980: Apple III, TRS-80 Model III, Apple II, IBM PC, TRS-80 Model 2, Commodore PET CBM-80, HP 125, Atari 800 
* 1981: IBM PC, Sony SMC-70 
* 1982: Apple III, Apple IIe — VisiCalc Napredna Verzija 
* 1983: Poboljšani VisiCalc za TRS-80 Model 4, Model II (sa karticom za proširenje RAM-a) i Model 16.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Dan Bricklinova stranica, VisiCalc &ndash; s informacijama o historiji proizvoda kao i verzijom za preuzimanje
* TED Razgovor - "Dan Bricklin: Upoznajte izumitelja elektroničke proračunske tabele" 
* TEDx razgovor - "problem koji je promijenio svijet | Dan Bricklin | TEDxBeaconStreet"

Kategorija:Apple
Kategorija:Proračunske tabele
Miodrag Krivokapić

**Miodrag "Mile" Krivokapić** (rođen 22. aprila 1949), jest srbijanski i jugoslavenski glumac. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u rodnom gradu, a Akademiju za kazališnu i filmsku umjetnost (AKFU), odsjek glume, diplomirao je 1975. u Zagrebu. Te godine postaje član Dramskog pozorišta Gavella, u kom ostaje dvije godine, da bi zatim prešao u Hrvatsko narodno kazalište (HNK) u Zagrebu i tu ostaje do 1986. Od te godine je slobodan umjetnik.

Igrao je i u teatru "&TD" u Zagrebu i na festivalima: Dubrovačke ljetne igre, Splitsko ljeto, a kasnije na Subotičkom festivalu, kao i Festivalu Budva - grad teatar. Snimio je dvadesetak igranih filmova, oko 30 TV-drama, desetak TV-serija.

## Uloge 
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1949.
Kategorija:Biografije, Peć
Kategorija:Srbijanski glumci
Kategorija:Jugoslavenski glumci
Dan antifašističke borbe

[mini|Spomenik oslobođenja u [Rijeka (grad)|Rijeci]]
**Dan antifašističke borbe** je državni praznik u Republici Hrvatskoj koji se slavi 22. juna.

Obilježava se u znak sjećanja na 22. juna 1941. kad je u šumi Brezovica kod Siska osnovan Prvi sisački partizanski odred, ujedno i prva antihitlerovska vojna jedinica u tadašnjoj okupiranoj Hrvatskoj i Jugoslaviji.

## Historija 
Nacistička Njemačka je toga jutra napala Sovjetski Savez u operaciji pod kodnim nazivom Operacija Barbarossa. Time je poništen pakt Ribbentrop-Molotov o nenapadanju između ove dvije sile. Zbog takvih novonastalih okolnosti pripadnici Komunističke partije u Sisku našli su se u opasnosti, te su se iz grada povukli u okolicu - najprije u selo Žabno, a potom u šumu Brezovica kraj Siska. Ondje su osnovali Prvi sisački partizanski odred, koji je od prvih dana izvodio diverzije, osobito na željeznici.

Odred je tada imao 77 boraca, a predvodili su ih zapovjednik, Vlado Janjić-Capo, i komesar, Marijan Cvetković, a njegov pripadnik bio je i pokojni general Hrvatske vojske Janko Bobetko. Kako su u odredu većinom bili Hrvati, borilo se uglavnom na hrvatskom području, a završetak Drugoga svjetskog rata doživjela su tridesetosmorica boraca.

Osnivanje sisačkog odreda označio je početak organizirane antifašističke borbe u Hrvatskoj, u kojoj je aktivno sudjelovalo više od 500.000 hrvatskih građana. U postrojbama Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije (NOV) borilo se oko 230.000 boraca iz Hrvatske, a na njezinu teritoriju stvorene su 52 brigade, 17 divizija i pet, od ukupno 11, korpusa NOV-a.

Dan antifašističke borbe obilježava se na ovaj dan od stjecanja hrvatske nezavisnosti. U bivšoj SFRJ kao Dan antifašističke borbe slavio se 27. jula - Dan ustanka naroda SR Hrvatske - što je bilo povezano s događajima u Srbu, iako je osnivanje sisačkog odreda tog dana prethodilo više od mjesec dana.

## Reference 
Kategorija:Hrvatska u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:Praznici u Hrvatskoj
Ilir Tafa

**Ilir Tafa** (rođen 1974. u Lipljanu, Kosovo) kosovski je glumac i univerzitetski predavač. Ostvario je bogatu karijeru u  pozorištu, filmu i televiziji na Kosovu i širom balkanske regije. Najpoznatiji je po ulozi Mentora Kosova u bosanskohercegovačkoj humorističnoj televizijskoj seriji Lud, zbunjen, normalan Tafa je bio predsjednik Upravnog vijeća AAB Collegea od njegovog osnivanja do 2025. 

## Rani život i obrazovanje 
Ilir Tafa rođen je 1974. u Lipljanu. Studirao je glumu na Fakultetu umjetnosti Univerziteta u Prištini od 1995. do 1998. Nakon toga završio je postdiplomske studije te 2008. stekao zvanje magistra glume. 

## Pozorišna karijera 
Tafina umjetnička djelatnost započinje na kosovskoj pozorišnoj sceni. Među njegovim ranim nastupima ističu se predstave *Alo 038 (1995)* i *Studio 2 (1995).* Jedan od značajnijih ranih uspjeha bila je monodrama *Sonte jam vetëm (2009)*. 

Godine 2012. ostvario je glavnu ulogu u komediji *Killing Me Softly* u Teatru Dodona, dok se 2018. pojavio u dramsko-humorističnoj predstavi *Bretkosa* u Teatru "Faruk Begolli" pri AAB Collegeu 

## Filmska i televizijska karijera 
Tokom 1990-ih i 2000-ih godina, Tafa se pojavljivao u kosovskim filmovima *Atje ku nuk lind dielli* (1996)  i *Shtëpia e tmerrit* *(2000)*, kao i u televizijskim serijama *Kamera me yjet (2001),* *Kandidati për president (2002), Kaçurrelët (2007) i Zogjtë e luftës (2008).* 

U periodu od 2010. do 2016. stekao je regionalno priznanje zahvaljujući ulozi Mentora Kosova u seriji Lud, zbunjen, normalan, što mu je donijelo veliku popularnost u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Srbiji. 

Godine 2016. ostvario je glavnu ulogu u filmu *Terorista*, snimanom u Sarajevu i Budimpešti, u kojem je glumio zajedno s Vanesom Glođo. 

Na Sarajevo Film Festivalu 2017. predstavio je projekte *Invisible* i *Žaba*.  Također se pojavio u filmu *The Life of Flowers (2016)  ,* kao i u kosovskom filmu *Kodi i jetës* (2012). 

Godine 2018. pridružio se glumačkoj postavi serije *Konak kod Hilmije* , dok je 2022. igrao u televizijskoj seriji *Tre Vllaznit*. 

## Nagrade i priznanja 
Ilir Tafa dobitnik je brojnih nagrada za svoje glumačke interpretacije, među kojima su:

* *"Best Actor"*, Kosovo Film Festival u Gjilanu (2002)
* *"Best Actor"*, Albanian Comedy Festival u Preševu (2009) [
* *"Best Actor"*, Balkan Theater Festival u Prištini (2010)
* *"Best Actor"*, Albanian Theater Festival u Debru, Sjeverna Makedonija (2010) 

## Filmografija 
### Pozorište 
### Film 
### Televizijske serije 
## Reference 
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 1974.
Kategorija:Biografije, Lipljan
Kategorija:Kosovski glumci
Džana Pinjo

**Džana Pinjo** (Sarajevo, SR Bosna i Hercegovina, Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija) (1982.) je bosanskohercegovačka glumica.

## Biografija 
Rođena je u Sarajevu, a tokom rata u Bosni i Hercegovini živjela je u Visokom. Završila je Akademiju scenskih umjetnosti u Sarajevu. Nastupala je u pozorišnim predstavama, filmovima i serijama, uključujući izvođenje tragedije Williama Shakespeara *Otelo* i Čehovljevog Višnjika. Trenutno predaje na Akademiji na Odsjeku za dramu.

## Filmografija 
### Serije 
* (2014 - 2015) Lud, zbunjen, normalan kao Barbara Fazlinović (zamijenila Mariju Omaljev Grbić)
* (2008) Pečat kao Azra
* (2005) Naša mala klinika kao Suada

### Filmovi 
* (2012) Slatko od dunja kao Džana
* (2011) U zemlji krvi i meda kao Nađa
* (2002) 11. septembar kao Selma

## Vanjski linkovi 
https://www.imdb.com/name/nm1233906/

Kategorija:Rođeni 1982.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovačke glumice
Kalvinizam

**Kalvinizam** (koji se naziva i **Reformisana tradicija**, **Reformisano kršćanstvo**, **reformisani protestantizam** ili **reformisana vjera** ) glavna je grana protestantizma koja slijedi teološku tradiciju i oblike kršćanske prakse koju su utvrdili John Calvin i drugi teolozi iz reformacije .

Kalvinizam je dobio ime po Johnu Calvinu. Izraz je prvi put korišten 1552. godine. Uobičajena je praksa Rimokatoličke crkve da tako imenuje ono što je na njezino osnivanje posmatralo kao herezu. Ipak, pojam je prvi put izašao iz luteranskih krugova. Sam Calvin je rekao da je naziv kalvinizam najveća uvreda. 
lijevo|mini| Calvin je propovijedao u katedrali St. Pierre, glavnoj crkvi u Ženevi.
desno|mini| Calvinov magnum opus : *Institutio Christianae religis*

## Teologija 
Reformisani teolozi vjeruju da Bog putem Božije Riječi ljudima prenosi znanje o sebi. Ljudi nisu u stanju znati ništa o Bogu osim kroz ovo samootkrivanje. Nagađanja o bilo čemu što Bog nije otkrio svojom Riječi nisu opravdana. Znanje koje ljudi imaju o Bogu razlikuje se od onoga što imaju o bilo čemu drugom jer je Bog beskonačan, a konačni ljudi nisu u stanju da shvate beskonačno biće. Iako znanje koje je Bog ljudima otkrio nikada nije pogrešno, ono nikada nije sveobuhvatno. 

## Reference 
## Bibliografija 
*
Ljubomir Bandović

**Ljubomir "Ljuba" Bandović** (Berane, 8. jul 1976.) je srpski glumac.

## Uloge 
## Vanjski linkovi 
https://www.imdb.com/name/nm51784/

Kategorija:Rođeni 1976.
Kategorija:Biografije, Berane
Kategorija:Srbijanski glumci
Marija Omaljev

**Marija Omaljev-Grbić**, također poznata kao **Mara Omaljev** i **Mara Auriel**, jest hrvatska televizijska, pozorišna i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 5. decembra 1982. u Novom Sadu. Marija Omaljev je sa užom porodicom odselila u Rovinj, gdje završava osnovnu školu i opću gimnaziju "Zvane Črnja". U srednjoj školi bila je članica rovinjskog pozorišta Gandusio, a igrala je i u dramskom zboru svoje škole. Godine 2003. odlazi u Sarajevo gdje je na Akademiji scenskih umjetnosti upisala studij glume. Na trećoj godini Akademije dobila je svoju prvu ulogu na daskama Narodnog pozorišta u Sarajevu u predstavi "Jedan čovjek i jedna žena", zatim slijede "Rodoljupci", "Prvi put s ocem na izbore", "Ženidba", "Građanin plemić", "Stranac" itd. Od 2007. igrala je u više od deset televizijskih dramskih i humorističnih serija u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, te snimila gotovo 600 epizoda. Uz televizijsku karijeru zaigrala je i u filmovima njemačke, američke, austrijske, turske, hrvatske i bosanskohercegvačke produkcije. Trenutno živi i radi u Los Angelesu.

Udala se za bosansko-američkog glumca Miraja Grbića 2008. Od 2013. žive u Los Angelesu. Dobili su kćer Billie 15. oktobra 2021.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
### Filmske uloge 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1982.
Kategorija:Biografije, Novi Sad
Kategorija:Hrvatske glumice
Muzički žanr

**Muzički žanr** je konvencionalna kategorija koja neke dijelove muzike identificira kao pripadajuće zajedničkoj tradiciji ili skupu konvencija. Treba ga razlikovati od *muzičkog oblika* i *muzičkog stila*, mada se u praksi ovi izrazi ponekad upotrebljavaju naizmjenično.

Muzika se može podijeliti u različite žanrove na mnogo različitih načina. Umjetnička priroda muzike znači da su te klasifikacije često subjektivne i kontroverzne, a neki se žanrovi mogu preklapati. Akademske definicije samog pojma *žanr* variraju. Douglass M. Green u svojoj knjizi *Form in Tonal Music* razlikuje žanr i formu . Navodi madrigal, motet, kanzonu, ricercar i ples kao primjere žanrova iz razdoblja renesanse . Da bi pojasnio značenje *žanra*, Green piše: "Beethovnovi op. 61 i Mendelssonov op. 64 u žanru su identični - oba su koncerta za violinu - ali različitog su oblika. Međutim, Mozartov Rondo za klavir, K. 511, i *Agnus Dei* iz njegove mise, K. 317, žanrovski su različiti, ali su slični po obliku."  Neki, poput Petera van der Merwea, tretiraju pojam *žanr* i *stil* kao isti, rekavši da *žanr* treba definirati kao djela koja dijele određeni stil ili "osnovni muzički jezik".   
mini|Jennifer Lopez nastupa na festivalu pop muzike
Popularna muzika jeste bilo koji muzički stil dostupan široj javnosti i koji se širi u masovnim medijima .

### Rock muzika 
Rock muzika je širok žanr popularne muzike koja je nastala kao "rock and roll " u Sjedinjenim Državama ranih pedesetih, a razvila se u niz različitih stilova tokom 1960-ih i kasnije, posebno u Velikoj Britaniji i Sjedinjenim Državama .

### Elektronska muzika 
Elektronska muzika dodatno je porasla u pop kulturi 21. stoljeća zahvaljujući DJ-evima poput Avicii, Calvin Harris, Daft Punk, David Guetta, Deadmau5, Marshmello, Martin Garrix, Skrillex i mnogim drugima .

### Funk 
James Brown je 1964. je kreirao originalnu funk muziku.

## Reference 
Kategorija:Muzički žanrovi
Pirelli

**Pirelli & CSp** **A.** je italijanska multinacionalna kompanija sa sjedištem u Milanu, Italija, koja kotira na milanskoj berzi od 1922. godine, s privremenim periodom privatizacije od strane konzorcija kojeg je vodilo kinesko državno preduzeće ChemChina . Kompanija je peti  najveći proizvođač guma iza Bridgestonea, Michelin-a, Goodyear-a i Continental-a i fokusirana je na potrošačke poslove (gume za automobile, motocikle i bicikle). Prisutna je u Evropi, azijsko-pacifičkoj regiji, latinoameričkoj regiji, sjevernoj Americi i bivšem SSSR-u, a komercijalno posluje u preko 160 zemalja. Ima 19 proizvodnih mjesta  u 13 zemalja i mrežu od oko 14.600 distributera i trgovaca na malo.

Pirelli sponzoriše sportska natjecanja od 1907. godine i ekskluzivni je dobavljač guma za Grand-Am Rolex seriju sportskih automobila za razdoblje 2008–2010, FIA Svjetsko prvenstvo Formule 1 za razdoblje 2011–2023  i FIM Svjetsko prvenstvo u superbikeu . Sjedište Pirellija smješteno je u milanskoj četvrti Bicocca .

## Reference 
Kategorija:Pirelli
Kategorija:Kompanije u Italiji
Kategorija:Industrija u Italiji
Ključna infrastruktura

**Kritička infrastruktura** (ili **kritična nacionalna infrastruktura** (**CNI** ) u Velikoj Britaniji) jeste pojam koji vlade koriste za opisivanje sredstava koja su neophodna za funkcionisanje društva i ekonomije - infrastrukture. Ovaj pojam najčešće povezujemo sa sadržajima za: 

* Sklonište; Grijanje (npr. Prirodni plin, lož ulje, daljinsko grijanje); 
* Poljoprivreda, proizvodnja i distribucija hrane; 
* Snabdijevanje vodom (pitka voda, otpadna voda/ kanalizacija, uklanjanje površinskih voda (npr. Nasipi i zapori)); 
* Javno zdravstvo (bolnice, ambulante); 
* Transportni sistemi (opskrba gorivom, željeznička mreža, aerodromi, luke, unutarnja plovidba); 
* Službe sigurnosti (policija, vojska). 
* Proizvodnja, prijenos i distribucija električne energije ; (npr. prirodni gas, lož ulje, ugalj, nuklearna energija ) 
** Obnovljivi izvori energije koji se prirodno nadopunjuju u ljudskom vremenskom rasponu, poput sunčeve svjetlosti, vjetra, kiše, plime, valova i geotermalne topline. 
* Telekomunikacije ; koordinacija za uspješne operacije 
* Ekonomski sektor ; Roba i usluge i finansijske usluge (bankarstvo, kliring ); 

## Reference 
Kategorija:Nacionalna sigurnost
Kategorija:Infrastruktura
Predrag Ejdus

**Predrag Ejdus** (Beograd, 24. jul 1947 — Beograd, 28. septembar 2018)  bio je srbijanski i jugoslavenski televizijski i pozorišni glumac kao i profesor glume.

## Biografija 
Rodio se 24. jula 1947. godine u Beogradu, od oca Jevrejina i majke Srpkinje. Završio je 14. beogradsku gimnaziju, a diplomirao glumu 1972. godine na Akademiji za pozorište, film i televiziju, u klasi profesora Milenka Maričića. Bio je član Dramskog ateljea Doma omladine Vračar (DADOV) od 1962. do 1968, a član Narodnog pozorišta u Beogradu postao je odmah nakon diplomiranja 1972. godine. Tu je ostao do 1993, kada je sa Svetlanom Bojković i Predragom - Mikijem Manojlovićem otišao iz Narodnog pozorišta, u znak protesta zbog dolaska Aleksandra Berčeka na mjesto upravnika pozorišta. Prije toga bio je v. d. direktora Drame Narodnog pozorišta. U Jugoslavensko dramsko pozorište prešao je 1993, a od 2001. je vanredni profesor glume na Akademiji umetnosti "Braća Karić". Izabran je 2006. u zvanje redovnog profesora na predmetu Gluma.

Bio je i predsjednik Udruženja dramskih umjetnika Srbije od 1985. do 1989.

U pozorištima širom nekadašnje Jugoslavije — u Beogradu, Novom Sadu, Subotici, Zagrebu, u Nemačkoj, Francuskoj, Kanadi, SAD, Mađarskoj, Švajcarskoj — odigrao je 150 dramskih uloga. Snimio je više od 50 filmova, televizijskih drama i serija. U njegove antologijske pozorišne uloge ubrajaju se likovi: Osipa Mandeljštama, Joakima Vujića, kneza Miškina, Franca Kafke, Napoleona, Borisa Godunova, Isaka Babelja, Porfirija Petroviča, Kir Janje, Laze Dunđerskog...itd. Igrao je u predstavama: *Faust 1 i 2*, *Kir Janji*, *Glembajevima*, *Mletačkom trgovcu*, *Supermarketu*, *Skupu*. Predstava Kir Janja, u kojoj glumi naslovnu ulogu, proslavio je 2017. godine 25 godina izvođenja ove uloge.

Bio je oženjen Milicom Ejdus, arhitektom i scenografom sa kojom je imao kćer Vanju (glumicu), i sina Filipa.

Po nacionalnosti se izjašnjavao kao Jugoslaven.

## Filmografija 
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1947.
Kategorija:Umrli 2018.
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Srbijanski glumci
Kategorija:Jugoslavenski glumci
Proračunska tabela

[alt=Libreoffice Calc Spreadsheet|mini|400x400piksel| [LibreOffice Calc proračunska tabela ]]**Proračunska tabela** (*eng. Spreadsheet*) jest interaktivna računarska aplikacija za organizaciju, analizu i pohranu podataka u tabelarnom obliku. Elektronske proračunske tabele su kompjuterizovan pandan radnim listovima poznatim u računovodstvu. Program radi sa podacima unesenim u ćelije tabele. Svaka ćelija može sadržavati numeričke ili tekstualne podatke, ili rezultate formula koje automatski izračunavaju i prikazuju vrijednost na temelju sadržaja drugih ćelija. Proračunska tabela se također može koristiti i kao naziv za jedan takav elektronski dokument.

LANPAR, izdat 1969. godine,  je prva elektronska proračunska tabela na mainframe računarima. VisiCalc je bio prva elektronička proračunska tablica na tadašnjim mikroračunarima, izdana za Apple II računar. Lotus 1-2-3 će kasnije biti dominantna aplikacija za DOS. U današnje vrijeme Microsoft Excel ima najveći tržišni udio na Windows i Macintosh platformama. Od pojave web aplikacija, uredski paketi sa proračunskim tabelama se mogu koristiti i unutar internet preglednika. 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Članak o programiranju proračunskih tablica na DevX-u 
* Proširenje koncepta proračunske tabele Jocelyn Paine   
* Spreadsheet &nbsp; - Prva kompjuterizacija (1961–1964)

Kategorija:Američki izumi
Kategorija:Softver
Bougainvillea

**Bugenvilija** (bugenvileja) lat. *Bougainvillea*)  je rod grmastih penjačica iz porodice Nyctaginaceae, porijeklom sa područja Južne Amerike. Latinski naziv roda Bougainvillea dan je u čast francuskom pomorcu Louis Antoine de Bougainvilleu (1729. – 1811.) koji je u 18. stoljeću oplovio svijet te iz Brazila donio u Evropu prvr bugenvilije.

## Opis 
Pripadnici roda *Bougainvillea* imaju bodlje koje im u prirodi služe za pridržavanje među granama drugog drveća. Odgovara joj sunčano podneblje, a u našim krajevim uspijeva bolje uz more i u južnijim predjelimana i kao kućna biljka na balkonima i u klimatiziranim baštama.  Za biljke koje su na otvorenom pri temapearaturama manjim od 2&nbsp;°C potrebno ju je zaštiti suhom travom. Na temperaturama manjim od 12&nbsp;°C će vjerojatno izgubiti lišće. Može se uzgajati i u loncu, jer dobro podnosi i "manje" posude i lahko podnosi sputanost korijenova.
 
## Vrste 
# *Bougainvillea berberidifolia* Heimerl
# *Bougainvillea buttiana* Holttum & Standl.
# *Bougainvillea campanulata* Heimerl
# *Bougainvillea glabra* Choisy
# *Bougainvillea herzogiana* Heimerl
# *Bougainvillea infesta* Griseb.
# *Bougainvillea lehmanniana* Heimerl
# *Bougainvillea lehmannii* Heimerl
# *Bougainvillea malmeana* Heimerl
# *Bougainvillea modesta* Heimerl
# *Bougainvillea pachyphylla* Heimerl ex Standl.
# *Bougainvillea peruviana* Bonpl.
# *Bougainvillea pomacea* Choisy
# *Bougainvillea praecox* Griseb.
# *Bougainvillea spectabilis* Willd.
# *Bougainvillea spinosa* (Cav.) Heimerl
# *Bougainvillea stipitata* Griseb.
# *Bougainvillea trollii* Heimerl

## Reference
## Vanjski linkovi
* Bougainvillea 
* Plantea.com Bugenvilija

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Biljke
Dan nezavisnosti Hrvatske

mini|Spomen-ploča postavljena ispred zgrade u kojoj je proglašena nezavisnost
**Dan nezavisnosti** () spomendan je u Hrvatskoj koji se od 2001. do 2019. obilježavao 8. oktobra, a 2019. premješten je na 25. juni.

## Historija 
Na Referendumu o hrvatskoj samostalnosti, održanom 19. maja 1991, 93% glasača podržalo je nezavisnost. Hrvatski je Sabor 25. juna 1991. proglasio nezavisnost Hrvatske. Dana 7. jula Hrvatska i Slovenija potpisale su Brionsku deklaraciju, kojom su se obavezale na tri mjeseca suspendirati sve deklaracije i poteze koje su preduzeli parlamenti u Hrvatskoj i Sloveniji, a koji se odnose na otcjepljenje te dvije republike od ostatka Jugoslavije. U tom razdoblju počeo je rat u Hrvatskoj.

Hrvatski sabor odlučio je 8. oktobra 1991. prekinuti sve odnose s SFR Jugoslavijom te je usvojio *Odluku o raskidu državno-pravne sveze s ostalim republikama i pokrajinama SFRJ*. Ta sjednica nije održana u zgradi Sabora nego u podrumu zgrade INA-e zbog mogućnosti ponovnog granatiranje Banskih dvora od JNA.

## Reference 
Kategorija:Hrvatsko društvo
Kategorija:Hrvatska
Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Praznici u Hrvatskoj
Kategorija:Praznici u oktobru
Kategorija:Državni praznici
Kategorija:Dani nezavisnosti
Tijelovo

**Tijelovo** (ponegdje i *Brašančevo*), punim nazivom **Svetkovina presvetog tijela i krvi Kristove** je katolički blagdan. Slavi se u četvrtak, 60 dana nakon Uskrsa, poslije svetkovine Svetog trojstva.

Za Katoličku Crkvu, svetkovina se održava u spomen na ustanovljenje euharistije na Veliki četvrtak.
[mini|Procesija Tijelova u [Kiseljaku]]
Svetkovine Tijela i Krvi Kristove su jedne od idejnih blagdana, koji su duboko ukorijenjeni u životu Katoličke crkve.

## Historija 
Historijska podloga i razvoj kreću od 8. vijeka, a službenu potvrdu dobivaju u 13. vijeku kada se sastavljaju euharistijski obrasci, koji nisu promijenjeni do današnjih dana. Na cijelo zapadno kršćanstvo proširuje se u 14. vijeku. Augustinska redovnica Sveta Julijana iz samostana kod Liegea u Belgiji, imala je viđenje punog mjeseca, na kojem je opazila mrlju. Puni mjesec je protumačila kao Crkvu, a mrlju kao nedostatak blagdana, kojim bi se častio Presveti oltarski sakramenat. Na njezinu molbu, mjesni je biskup za svoju biskupiju uspostavio blagdan, koji se na početku zvao blagdan Euharistije. Sveta Julijana i njeni savremenici su se zalagali za ideju obilježavanja toga blagdana i željeli su ga proširiti na cijelu Crkvu. Papa Urban IV. objavljuje bulu 1264, kojom blagdan Euharistije, želi proširiti na cijelu Crkvu, ali brza smrt ga je spriječila u tome. Tek u 14. vijeku, papa Ivan XXII. širi blagdan na cijelu Rimokatoličku crkvu.

## Također pogledajte 
*Spasovo

## Reference 
Kategorija:Katolički praznici
Kategorija:Četvrtak
Kategorija:Praznici u maju
Kategorija:Praznici u junu
Kategorija:Praznici u Austriji
AFI-jevih 10 top 10

**AFI-jevih 10 top 10** jest spisak deset najvećih američkih filmova u deset klasičnih filmskih žanrova. Predstavio ga je Američki filmski institut (AFI), a otkriven je u specijalnoj emisiji na CBS-u 17. juna 2008. U toj emisiji razni glumci i režiseri, među njima Clint Eastwood, Quentin Tarantino, Kirk Douglas, Harrison Ford, Martin Scorsese, Steven Spielberg, George Lucas, Roman Polański i Jane Fonda, govorili su o svom divljenju navedenim filmovima i ličnom doprinosu njima.

Potpuni spisak 500 nominiranih filmova dostupan je na sajtu Američkog filmskog instituta.

Do danas, to je posljednji program u AFI-jevim specijalima sa spiskovima filmova.

## Animirani 
AFI definira "animirani film" kao žanr u kojem su filmske slike prvenstveno kreirane računarski ili rukom i u kojima likovima glasove daju glumci.

## Epski 
AFI definira "epski film" kao žanr filmova "velikih dimenzija" koji su kinematografska interpretacija prošlosti.

## Filmovi fantazije 
AFI definira "film fantazije" kao žanr u kojem likovi nastanjuju izmišljene ambijente i/ili doživljavaju situacije koje prelaze pravila svijeta prirode.

## Filmovi misterije
AFI definira "film misterije" kao žanr u kojem je u centru radnje rješavanje zločina.

## Gangsterski 
AFI definira "gangsterski film" kao žanr koji se fokusira na organizirani kriminal ili samostalne, nekonvencionalne kriminalce u modernom ambijentu.

## Naučna fantastika 
AFI definira "naučnofantastični film" kao žanr koji spaja naučnu ili tehnološku premisu s imaginativnom špekulacijom.

## Romantične komedije 
AFI definira "romantičnu komediju" kao žanr u kojem razvoj romanse vodi do nastanka komičnih situacija.

## Sportski 
AFI definira "sportski" kao žanr filmova u kojima se protagonisti bave sportom bilo koje vrste i učestvuju u takvim takmičenjima.

## Sudske drame 
AFI definira "sudsku dramu" kao žanr u kojem pravosudni sistem ima ključnu ulogu u narativu filma.

## Vesterni 
AFI definira "vestern" kao žanr filmova smještenih na američki Divlji zapad koji utjelovljuju duh, borbu i nestanak novih granica.

## Vanjski linkovi 
* AFI-jevih 10 top 10

10 top 10
Veliki četvrtak

**Veliki četvrtak** je kršćanski spomendan Isusove posljednje večeri. Slavi se u četvrtak prije Uskrsa. Veliki četvrtak do Mise večere Gospodnje je ujedno i zadnji dan korizme, Na Veliki četvrtak ujutro slavi se Misa posvete ulja (Missa chrismatis) na kojoj se posvećuje krizma (ulje za svetu potvrdu), te blagoslivlja ulje za bolesničko pomazanje i katekumene.
[mini|[Posljednja večera]]
Na Veliki četvrtak uvečer, na svečan se način slavi euharistijsko slavlje, koje se naziva Misa večere Gospodnje. Tom misom počinje Vazmeno trodnevlje. Na otajstven se način slavi i obnavlja ustanovljenje Euharistije i svećeničkog reda.

## Liturgijsko slavlje 
* Uvodni obredi: ulazna pjesma i pozdrav, pokajnički čin, molitva za oproštenje, Slava i zborna molitva
* Služba riječi: tri čitanja i propovijed
* Pranje nogu: ponegdje
* Euharistijska služba: priprava darova, euharistijska molitva i pričest
* Prijenos Svetotajstva
* Getsemanska ura: sat vremena šutnje i klanjanja pred Presvetim Sakramentom

## Također pogledajte 
* Posljednja večera
* Isus na Maslinskoj gori
* Liturgijska godina
* Žudije

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Praznici u martu
Kategorija:Praznici u aprilu
Kategorija:Kršćanski blagdani
HRT 1

**HRT 1** (**Hrvatska radiotelevizija 1** ili **HTV 1**) prvi je televizijski program Hrvatske radiotelevizije. S emitiranjem je počeo 15. maja 1956. godine, te predstavlja najstariji od svih televizijskih kanala u Hrvatskoj i bivšoj Jugoslaviji.

## Program 
### Emisije 
* Mir i dobro - religijska emisija
* Drugo mišljenje - emisija o zdravstvu voditeljice i urednice Sanje Kocijančić Petričević
* TV Kalendar - dnevni historijski podsjetnik
* Dobro jutro, Hrvatska - jutarnja mozaična emisija urednice Ljubice Stojanovski
* Treća dob - emisija za umirovljenike
* Normalan život - emisija za osobe s invaliditetom
* Hrvatska uživo - dnevna mozaična emisija
* Kod Ane - kulinarska emisija
* Potrošački kod - emisija za zaštitu potrošača urednice Sanje Smiljanić Grubišić
* Otvoreno - informativno-politička emisija
* Na rubu znanosti - emisija o alternativnoj nauci urednika i voditelja Krešimira Mišaka
* Skica za portret - emisija o slikarstvu
* Među nama - specijalizirana emisija o znanosti urednice Jasne Burić
* Globalno sijelo - emisija o pričama običnih i neobičnih ljudi
* Država, selo, grad - natjecateljski glazbeno-zabavni show autora i voditelja Miroslava Škore
* Poslovni klub - emisija o gospodarstvu
* Drugi format - emisija o književnosti
* Riječ i život - emisija o kršćanstvu
* Dossier.hr - informativno-politički magazin urednika i voditelja Ivana Jabuke
* e-Hrvatska - emisija o informatizaciji Hrvatske
* Trenutak spoznaje - emisija o nauci urednice i voditeljice Marije Vuković Siriščević
* Pola ure kulture - emisija o kulturi
* Indeks - emisija o školstvu
* Glas domovine - emisija o hrvatskoj dijaspori
* Znanstvena petica - naučni magazin
* Iza ekrana - emisija o HRT-u
* Lica nacije - politički talk show urednika i voditelja Branimira Bilića
* Posebni dodaci - emisija o filmu
* Kućni ljubimci - emisija o kućnim ljubimcima urednika i voditelja Antuna Ponoša
* Veterani mira - emisija o braniteljima
* Prizma - multinacionalni magazin
* Reporteri - reportažni magazin
* Euromagazin - magazin o EU
* Kulturna baština - emisija o historijskim znamenitostima i kulturnim spomenicima
* Eko zona - emisija o ekologiji
* Svirci moji - muzička emisija

### Licencirane emisije 
* Najslabija karika - takmičarska emisija s voditeljicom Danijelom Trbović
* Tko želi biti milijunaš? - takmičarska emisija s voditeljom Tarikom Filipovićem
* Zvijezde pjevaju - reality show s poznatim javnim osobama

### Informativne emisije 
* Dnevnik
* Vijesti / Vijesti s prijevodom za gluhe
* Vijesti iz kulture
* Vrijeme / Vrijeme danas / Vrijeme sutra
* Sport
* Vijesti iz kulture
* Poslovne vijesti
* Naučne vijesti

### Hrvatske serije 
* Dolina sunca
* Dome, slatki dome
* Luda kuća
* Odmori se, zaslužio si

### Hrvatske dokumentarne serije 
* Pustinje svijeta - dokumentarna emisija Stipe Božića
* A sad u Europu! - putopisna serija Gorana Milića
* Tito - dokumentarna serija redatelja Antuna Vrdoljaka

## Vanjski linkovi 
https://www.hrt.hr/

Kategorija:Televizijski kanali u Hrvatskoj
Kategorija:TV-stanice osnovane 1956.
OpenWrt

**OpenWrt** (, u prevodu otvoreni bežični ruter) jest ugrađeni operativni sistem zasnovan na Linuxu, koji se prvenstveno koristi na uređajima koji služe za rutiranje mrežnog prometa. Glavne komponente su Linux, util-linux, musl, i BusyBox.

OpenWrt se konfiguriše korištenjem komandne linije ili veb interfejsa (LuCI). Postoji oko 3500 dodatnih softverskih paketa dostupnih za instalaciju putem opkg sistema.

OpenWrt može raditi na različitim vrstama uređaja, uključujući rutere, modeme, pametne telefone, i džepne računare. Moguće je i pokretanje OpenWrt-a na ličnim računarima zasnovanih na x86 arhitekturi. 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  
* LuCI projekat 
*

Kategorija:Linux
Rezolucija 12 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija 12 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija** donesena je 10. decembra 1946. na 82. sjednici. Tema rezolucije je tzv. *grčko pitanje* i međunarodne posljedice Grčkog građanskog rata. Predstavnicima Grčke i DF Jugoslavije omogućeno je učestvovanje na sjednici, dok su predstavnici Albanije i Bugarske predstavili zvaničnu izjavu, te su u određenim okolnostima mogli učestvovati u diskusiji. Nakon što je Sovjetski Savez u januaru 1946. optužio britanske vojne trupe za miješanje u unutrašnje poslove Grčke, a eskalacijom građanskog rata u martu iste godine, između lijevo orijentiranog narodnog fronta Demokratske armije Grčke i konzervativne grčke Vlade, koju je u tom periodu podržavala Velika Britanija, došlo je do direktnog logističkog potpomaganja grčkih partizana od Albanije i DFJ te organiziranja logora za obuku i oporavak grčkih revolucionara u Jugoslaviji.

## Sadržaj 
## Tekst 
## Također pogledajte 
* Rezolucija 15 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije](https://undocs.org/S/RES/12(1946)) na *undocs.org* 

Kategorija:1946. u Jugoslaviji
Kategorija:1946. u Bugarskoj
Kategorija:1946. u Albaniji
Kategorija:1946. u Grčkoj
12
12
12
12
Pasargad

thumb|300px|desno|Grobnica perzijskog vladara Kira Velikog u Pasargadeu.
**Pasargad** (perz. پاسارگاد) je bio glavni grad Ahemenidskog carstva za vrijeme vladavine Kira Velikog (559–530. p.n.e.), koji je naredio njegovu izgradnju. Danas je to arheološko nalazište i jedno od iranskih mjesta sa liste UNESCO-ove svjetske baštine, koje se nalazi oko 90 km sjeveroistočno od modernog grada Širaza. Vjeruje se da je tu vapnenačka grobnica vladara Kira Velikog.

Ovaj drevni grad se nalazi na području '''Morgab Fel'i'* u provinciji *Fars* u središnjem dijelu Irana.
Pasargad je ime drevnog grada **Morgab**, kao što se može vidjeti iz drevnih tekstova *Persepolisa* gdje se spominje pod imenima Batrakatas i Basrakada. Pojam Pasargad se spominje na nekoliko mjesta i u prijevodu znači kamp Perzijanaca ili Garzgavijski pobjednici. Kao što Herodot kaže to ime se veže za pleme Pasargad, jedna od tri poznata perzijska plemena. **Pasargad** je izgrađen po naredbi kralja Kuroša drugog između 530 i 559 prije Krista, nakon čega je bio prijestolnica ovog Ahamenejskog kralja i njegovog sina Kambudžije, u periodu od 552-539 pr.kr. Kompleks zgrada je izgrađen na površini dužine 2/5 kilometra, 43km udaljenoj od Persepolisa.

U ovom gradu se nalaze:
- Kurošov hram smješten na zapadu polja *„Sulejmanova majka“''. Riječ je o sobici sa crijepom na krovu izgrađenoj na šest kamenih spratova, na način da je svaki gornji sprat manji od onog dolje.
- Oko kilometar sjeverno od Kurošovog hrama se nalaze ostaci građevine u obliku dvora. (kapija R, dvor S i dvor P) Nalaze se sa malom razdaljinom jedan pored drugoga. Kapija 1R pripada dvoru sa ukrasima, kapija S pokazuje dvoranu za elitu dok se dvor P prepoznaje kao glavna prostorija. Ostaci visokog tornja pokazuju kamenu strukturu sa tri reda stepenica, visine 14 metara. Ovaj objekat je poznat kao „Sulejmanov zatvor“ i još uvijek nije jasno za šta je služio. Neki je smatraju kraljevskom grobnicom dok drugi misle kako se radilo o ostavi i mjestu gdje su se odlagale važne stvari ili religijski predmeti. U sjevernom krilu Pasargada se nalaze dva kamena stuba sa 2 metra visine, o čemu postoje i mnoge priče.

Velika kamena platforma u obliku tornja naziva Teltaht ili Stanište Sulejmanove majke, vrlo vjerovatno je mjesto izgrađeno kao podrška dvoru. U Pasargadu je pronađeno 24 katiba (natpisa) na drevnom ilamskom, babilonskom i perzijskom jeziku. Sve one u sebi sadrže tekst „Ja sam Kuroš, Ahamanejski kralj“. Obzirom na opise drevnih pisaca i iskopine koje su pronađene, da se zaključiti kako su se na sve strane Pasargada nalazili veliki vrtovi. Generalno se za Pasargad može reći kako je u sebi sadržavao skup istočnjačkih umjetnosti te bio simbol procvata arhitekture, ideja, boja i simulacija Ahamanejske dinastije. Ovaj objekat je u budućnosti poslužio kao inspiracija za izgradnju Persepolisa.

## Reference 
Kategorija:Historija Irana
Kategorija:Arheološka nalazišta u Iranu
Kategorija:Svjetska baština u Iranu
Kategorija:Iranska arhitektura
Raif Čehajić

**Raif Čehajić** (Kakanj, 11. juli 1946) jest bosanskohercegovački novinar i publicist.
## Biografija 
Bavio se preko 40 godina novinarstovm. Radeći u Poslovnim novinama, sarađivao je s redakcijama, sarajevskih listova Oslobođenje i Večerenje i Jutarne novine, Radio Sarajeva, zagrebačkog Vjesnika, te beogradske Ekonomske politike i Privrednog pregleda. Nakon rata je bio saradnik međunarodne Alternativne informativne mreže (AIM) i nezavisne organizacije za razvoj medija Media plan instituta u Sarajevu.

Publicistikom se bavi od 1995. godine i otada je objavio 30-tak knjiga različitog žanra: nekoliko monografija gradova i kompanija te serijal putopisa (Šetajući gradovima) i portretisao ličnosti (Susreti s poznatima). Autor je publikacija o tri pića koja se najviše konzumiraju: Čudotvornost mineralne vode, Njegovo veličanstvo pivo i Kafa-magični napitak. Bavi se rodoslovljem, te je pokrenuo internetski portal Rodoslov.ba, objavivši više knjiga iz genealogije: Čitanje porodičnog stabla, Naši korijeni: od rodonačelnika do savremenika, Josip Bać – znameniti istraživač podzemnih voda, i drugi.Zastupljen je u Antologiji bošnjačke pripovijetke 20. stoljeća, i član je Društva novinara BiH.

## Izdvojena djela 
* Bosanske ratne godine, Planjax, Tešanj, 1998.
* Susreti s poznatima, Dom štampe, Zenica, 2000.
*Sto godina Kaknja, Minex, Zenica, 2001.
*Šetajući gradovima, Jutarnje novine, Sarajevo, 2001.
*Šetajući gradovima 2, CPU, Sarajevo, 2003.
*Priče iz zavičaja, Dom štampe, Zenica, 2004.
* Njegovo veličanstvo pivo, Minex, Zenica, 2005.
*Čudotvornost mineralne vode, Autor, Sarajevo, 2006.
* Kafa – magični napitak, Autor, Sarajevo, 2007.
* Naši korijeni: od rodonačelnika do savremenika – drugo, dopunjeno izdanje, Sejtarija, Sarajevo, 2014.
* Akademik Josip Bać, znameniti istraživač podzemnih voda, Akademija nauke i umjetnosti BiH, Sarajevo, 2016.
* Svjedok vremena - 55 godina kakanjskog novinarstva, Dobra knjiga, Sarajevo, 2017.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Raif Čehajić – Rodoslovlje.hr
* Kako su nastajala prezimena u BiH – n1 info

Kategorija:Biografije, Kakanj