open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krokodil Lacoste (drama)

***Krokodil Lacoste*** je drama bosanskohercegovačkog književnika Zlatka Topčića objavljena 2016. godine. Predstava je premijerno izvedena 2011. godine u Kamernom teatru 55, a režirao ju je Sulejman Kupusović. Drama je dvojezična, bosanski i engleski jezik (*Silvertown*).

Govori o srebreničkoj tragediji kroz ljubavnu priču glavnih likova, Marije i Saliha, koji postaju žrtve ratnih okolnosti u BiH. Ostavila je dubok utisak na publiku, žirije i kritičare. Radni naziv drame je "Bez riječi".

Kao autor teksta se navodila Amela Alijagić (djevojačko prezime autorove supruge Amele Topčić), što je zapravo bio pseudonim Zlatka Topčića, koji je htio čuti objektivno mišljenje te nije potpisao svoje ime.

Topčić je na konferenciji za medije istaknuo da mu je želja bila ispričati malu priču s velikom temom, izbjegavajući banalizaciju, politizaciju te opća mjesta.

"Želja mi je bila ispričati zanimljivu, zgusnutu priču punu radnje, koja će biti gledljiva i neće odbijati gledaoce. Ova predstava postavlja nekoliko značajnih i velikih pitanja, kao što je pitanje kolektivne krivice, ali ne daje niti sugeriše odgovore. Njih neka potraži svaki gledalac u sebi, prema svom osjećaju istine i pravde, te odgovornosti za budućnost ove zemlje", izjavio je.

Topčić je dobio Nagradu BZK "Preporod" za najbolji dramski tekst 2010. i Nagradu za najbolji savremeni tekst na Pozorišnim/kazališnim igrama 2011. godine.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Zlatko Topčić
Spisak rijeka u Ukrajini

thumb|Hidrografski prikaz Ukrajine
[thumb|225px|[NASAin satelitski prikaz Dnjepra i njegovih pritoka]]
[thumb|225px|Dnjepar protiče kroz mnoge gradove, između ostalih kroz [Kijev, glavni grad Ukrajine. U Kijevu Dnjepar premoštavaju mnogi mostovi]]
[thumbnail|225px|Rijeka [Kalmius u blizini Donjecka]]

**Spisak rijeka u Ukrajini** obuhvata rijeke koje protiču kroz Ukrajinu a duže su od 150&nbsp;km. Prema podacima, teritorijom Ukrajine protiče oko 23.000 rijeka. Većina ukrajinskih rijeka otiče u Crno i Azovsko more koje pripadaju većem Sredozemnom bazenu. Većina ovih rijeka teče prema jugu izuzev nekih pritoka Pripjata u području Volinja i pritoka Dnjestra sa područja Prikarpatja.

Manji dio rijeka dio je riječnog sliva Zapadnog Buga koji se nalazi u zapadnoj Ukrajini u blizini granice sa Poljskom. Ove rijeke uglavnom teku prema sjeveru i dio su većeg Baltičkog bazena. Najznačajnije rijeke Ukrajine su: Dnjepar, Dnjestar, Južni Bug i Severski Donjec. Najduža rijeka je Dnjepar a najduža pritoka je Dnjeparska pritoka Desna. Dvije pritoke Dunava Prut i Tisa su duže od mnogih glavnih ukrajinskih rijeka.

## Spisak najdužih rijeka 
Spisak sadrži rijeke koje protiču kroz Ukrajinu i duže su od 150&nbsp;km.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Ukrajina
Thank God It's Christmas

"'''Thank God It's Christmas'*" je singl britanske rock grupe Queen. Tekst pjesme zajednički su napisali gitarist Brian May i bubnjar Roger Taylor.
Singl je objavljen 26. novembra 1984. i proveo je šest sedmica na UK top-listi (krajem 1984. i početkom 1985) dostigavši 21. mjesto.

Jedna je od pjesama koja se nije objavila ni na jednom studijskom albumu grupe ali se pojavljuje na njihovom kompilacijskom albumu *Greatest Hits III* iz 1999. a uključena je i bonus EP sa deluxe izdanjem Queenovog albuma *The Works'', remasteriranog i ponovo objavljenog 2011. godine.

Za pjesmu nije sniman video a pojavljuje se na nekoliko božićnih albuma.

## Top-lista 
## Članovi 
* Freddie Mercury – glavni i prateći vokali
* Brian May – električna gitara, sintisajzer, prateći vokali
* Roger Taylor – bubnjevi, sintisajzer, prateći vokali
* John Deacon – bas-gitara

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tekst pjesme

Kategorija:Queen
Kategorija:Pjesme grupe "Queen"
Kategorija:Singlovi iz 1984.
Arheološki lokalitet Dubine (Doljani)

**Arheološki lokalitet Dubine (Doljani)** nalazi se u općini Čapljina, Bosna i Hercegovina. 
## Lokacija 
Lokalitet Dubine nalazi se u mjestu Doljani, općina Čapljina, na samom jugu Bosne i Hercegovine uz granični prijelaz Metković u Republici Hrvatskoj ispod impozantne ilirske Gradine koja se uzdiže iznad toga lokaliteta, uz lijevu obalu rijeke Neretve, pored današnje magistralne ceste Metković-Čapljina-Mostar
## Istraživanja 
Carl Patsch prvi je istraživao ovaj lokalitet. Lokalno stanovništvo često se pri građevinskim, a posebno poljoprivrednim radovima susretalo s ostacima različitih zidova, građevnog materijala, amfora, tegula i drugog keramičkog materijala. Građevinskim radovima veći dio zidova je devastiran ili prekriven.
 
Tokom 2009. i 2010. došlo je do manjih zaštitnih arheoloških istraživanja koja su rezultirala zanimljivim otkrićima. Istraživanja vodila je Snježana Vasilj.
### Arheološki nalazi 
Pronađeni fragmenti prapovijesne keramike dovode se u vezu s impozantnom gradinom koja se uzdiže neposredno iznad lokaliteta. Izdvaja se posuda koja sa vidljivim ukrasom „lažnog vrpčastog“ ornamenta odgovara „peharima tipa Varvara“ koji se datiraju u fazu C1 mlađeg bronzanog doba. Jedna posuda  zaglađene površine, pripada ﬁnijoj glačanoj keramici srednjobosanske grupe tokom C3 faze kasnog bronzanog doba.

Najviše fragmenata keramike pronađenih na ovom lokalitetu pripada amforama sa žigovima radionica i njihovim čepovima. Bez obzira o kojem se tipu amfora radi, one su dokaz intenzivnih ekonomskih i trgovačkih veza koje su se zadnjih stoljeća p.n.e, posredstvom Narone, odvijale u njezinu zaleđu.

Na lokalitetu Dubine u Doljanima najviše se našlo građevinskog materijala, posebno krovnog crijepa, koji ukazuje na postojanje većeg ekonomskog objekta iz rimskog carskog perioda, koji je, kao i niz sličnih, egzistirao u zaleđu Narone (Mogorjelo, Višići,...) 

Poklopac sarkofaga (1,10 m dužine, 0,55 m širine i 0,15m debljine) potvrđuje ovaj lokalitet i u periodu kasne antike. Tom periodu pripada i više fragmenata svijetlosive i svjetlije žute keramike ukrašenih nizom gustih, plićih i dubljih blago valovitih brazda gornjeg dijela tijela, kuglastih amfora, koje su se od 4. do 7. st. proizvodile na istočnom Mediteranu, odakle su ekonomskim i trgovačkim vezama dospjele do istočnojadranske obale..

## Literatura 
* Đuro Basler, Arhitektura kasnoantičkog doba u Bosni i Hercegovini, Sarajevo, 1972
* Snježana Vasilj, Prilog razmišljanju o zonama naseljenosti BiH u doba antike, Hercegovina 21, Mostar, 2007.
## Reference 
D
D
‎D
Kategorija:Čapljina
Regulatorna agencija za komunikacije Bosne i Hercegovine

**Regulatorna agencija za komunikacije Bosne i Hercegovine** (RAK) je ključno regulatorno tijelo na nivou države, odgovorno za upravljanje radiofrekvencijskim spektrom, te za regulaciju sektora telekomunikacija i emitovanja (elektronskih medija).

## Historija i pravni status 
Agencija je osnovana 2. marta 2001. kombinovanjem nadležnosti dvije dotadašnje institucije: Nezavisne komisije za medije (NKM) i Regulatorne agencije za telekomunikacije (RAT). Iako je samostalna u donošenju odluka, RAK za svoj rad odgovara Parlamentarnoj skupštini BiH putem godišnjih izvještaja o radu i finansijskom poslovanju.

## Organizaciona struktura 
Radom Agencije upravljaju Vijeće Agencije (strateško tijelo) i Generalni direktor (operativno tijelo).

Unutrašnja organizacija je podijeljena na pet strateških područja, unutar kojih djeluju specijalizovani sektori:

### Područje za telekomunikacije 
Odgovorno za regulaciju tržišta i uslova pružanja telekomunikacijskih usluga.
* Sektor za licenciranje u telekomunikacijama: Izdavanje dozvola operaterima.
* Sektor za interkonekciju i regulaciju tržišta: Definisanje uslova povezivanja mreža i praćenje tržišne konkurencije.

### Područje za emitovanje 
Zaduženo za nadzor nad radom radijskih i televizijskih stanica, te mrežnih operatera.
* Sektor za programske sadržaje i prigovore: Monitoring usklađenosti sadržaja sa kodeksom i rješavanje prigovora građana.
* Sektor za koordinaciju, saradnju i audiovizuelne medijske usluge: Praćenje digitalne transformacije i novih medijskih platformi.

### Područje za radiokomunikacije 
Tehnički najzahtjevnije područje koje upravlja "prirodnim resursom" države – frekvencijskim spektrom.
* Sektor za upravljanje radiofrekvencijskim spektrom: Planiranje i dodjela frekvencija.
* Sektor za radio-monitoring i kontrolu: Tehnička mjerenja i sprječavanje smetnji u eteru.

### Područje za strategiju i planiranje 
* Sektor za strateško planiranje
* Sektor za analitiku i koordinaciju

### Područje za pravne, finansijske i opšte poslove 
* Sektor za pravne poslove: Izrada nacrta pravila i propisa.
* Sektor za finansijsko-računovodstvene i opšte poslove.

### Samostalni sektori i regionalne jedinice 
* Sektor za dozvole i naknade (direktno podređen kabinetu)
* Sektor za odnose s javnošću
* Sektor za informacione tehnologije
* Regionalni sektori u Banjoj Luci i Mostaru: Služe kao operativni centri za monitoring spektra i saradnju s lokalnim korisnicima dozvola.

## Način finansiranja 
RAK se ne finansira direktno iz budžeta (iz poreza građana), već je samofinansirajuća institucija. Prihode ostvaruje od:
*Naknada za dozvole (telekomunikacijske i dozvole za emitovanje).
*Naknada za korištenje radiofrekvencijskog spektra.
*Naknada za korištenje brojeva (numeracija).
Sav višak prihoda preko odobrenog godišnjeg budžeta Agencija je dužna uplatiti u budžet institucija BiH.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Institucije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Komunikacije u Bosni i Hercegovini
El-Humeze

***El-Humeze*** (arap. الهمزة; bos. *Klevetnik*) 104. je sura Kur'ana. Sastoji se od 9 ajeta i ubraja se u mekanske sure.
Jedna je od kraćih sura što ukazuje i njen redoslijed u Kur'anu. Spada u grupu sura koje su karakteristične po tome što se na početku sure postavlja pitanje ili tvrdnja koja se u nastavku sure obrazlaže.

## Sadržaj i značenje 
Kako i sam naziv govori, sura govori o klevetniku (podrugljivcu) koji druge omalovažava i potcjenjuje a smisao svoga života vidi u skupljanju materijalnog dobra. U tom ovosvjetskom načinu života osobe o kojima se govori u ovoj suri smatraju da će ih blago učiniti besmrtnim. Međutim Allah ih u *Knjizi u koju nema sumnje* upozorava na njihov kraj. Završiće u *Hutami*, vatri razbuktaloj.

Sadržaj sure je sljedeći:

"U ime Allaha, Milostivog, Samilosnog!" 
1. "Teško svakom klevetniku - podrugljivcu" 
2. "koji blago gomila i prebrojava ga",  
3. "i misli da će ga blago njegovo besmrtnim učiniti." 
4. "A ne valja tako! On će sigurno biti bačen u Hutamu!" 
5. "A znaš li ti šta je Hutama?" 
6. "Vatra Allahova razbuktana", 
7. "koja će do srca dopirati."  
8. "Ona će za njima biti zatvorena"  
9. "(plamenim) izduženim stupovima." – Kur'an, sura El-Humeze

## Također pogledajte 
*Kur'an
*Tefsir
*Tefsir Ibn-Kesira

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Sura El-Humeze s prijevodom na bosanski jezik (Korkut) na tanzil.net
* Sura El-Humeze s audiozapisom

H
H
Rysy

**Rysy** je najviša planina u Poljskoj i nalazi se u planinskom sistemu Visoke Tatre, koja leži na granici između Poljske i Slovačke. Rysy ima tri vrha: na sredini 2.503 m, sjeverozapadno na 2.499 m i jugoistočno na 2.473 m. Sjeverozapadni vrh je najviša tačka Poljske, druga dva vrha su na slovačkoj strani.

## Ime 
Stručnjaci pretpostavljaju da poljsko i slovačko ime Rysy, što znači "ogrebotine" ili "pukotine", da se odnosi na niz lukova, bilo onih na zapadnim padinama Żabie Ridge ili onih vrlo istaknutim sa visinom od 500 m na sjevernoj strani. Narodno objašnjenje u Slovačkoj kaže da ime dolazi iz riječi rysy što znači "ris", iako se stanište risa ne proteže iznad granice gdje drveća prestaju rasti.

## Historija 
lijevo|mini|Rysy
Prvi poznati uspon na planinu je napravljen 1840. godine od strane Ede Blásya i njegovog vodiča Jána Rumana-Driečnya. Prvi zimski uspjeh je završen 1884. godine od strane Theodora Wundta i Jakoba Horvaya. U 20. vijeku, komunističke vlasti su tvrdile da se je Vladimir Lenjin popeo na planinu početkom 1910-ih godina.

## Turizam 
Rysy je najviši vrh na Tatra planinama koji je pristupačan za pojedine turiste pješke bez vodiča. Moguće je izaći i na vrh sa slovačke strane. Planina se takođe može preći sa poljske strane koja dolazi iz jezera Morskie Oko, što je teža i strma ruta.

U periodu od 1. novembra do 15. juna, staza na slovačkoj strani je zatvorena.

Zimski uspon sa poljske strane predstavlja ozbiljno penjanje koje zahtijeva pravu opremu i vještine.

## Također pogledajte 
* Geografija Poljske

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* TOPR-Poljske planinske spasilačke usluge  
* Dodatne fotografije
* Dodatne informacije

Kategorija:Planine u Slovačkoj
Kategorija:Karpati
Kategorija:Planine u Poljskoj
Kategorija:Najviši vrhovi država
Kategorija:Dvohiljadaši u Slovačkoj
Kategorija:Dvohiljadaši u Poljskoj
Wākea

U havajskoj mitologiji, **Wākea** je bog neba i svjetlosti. Njegov pandan u maorskoj mitologiji je Rangi. Havajska riječ za nebo je *lani*.
## Mitologija 
180px|mini|U mitologiji, Wākea predstavlja slobodni nebeski prostor, a njegova supruga površinu Zemlje.
Wākea je sin boga Kahika ("drevni") te unuk boga Welaʻahilaninuija, a oženio je Papahānaumoku, božicu Zemlje, koja je često poznata jednostavno kao Papa. Ona i Wākea su stvorili havajska ostrva te su postali preci plemića i kraljeva, dok su od Wākejine braće potekli sveštenici i podanici. Drevni Havajci su vjerovali da je i Wākea nekoć živio na Zemlji kao vrhovni poglavica (*Aliʻi*) te mu je Papa rodila kćer Hoʻohokukalani.

Najpoznatiji mit o Wākeji i Papi uključuje njihovu kćer. Historičar David Malo je za ovu priču rekao da je "sumnjivog porijekla", ali je ona postala jedan od najpoznatijih havajskih mitova. Prema ovom mitu, Wākea se zaljubio u svoju kćer te je htio spavati s njom, ali se bojao Pape te je stoga naredio svom vrhovnom svešteniku da negdje odvede Papu. Wākea je tako dobio priliku te je imao seksualni odnos s Hoʻohokukalani, koja je rodila mrtvorođenog sina, koji je nazvan Haloa te je potom pokopan, a na tom mjestu je niknuo *taro*. Wākea je dobio još jedno dijete, sina koji je također nazvan Haloa, a rodila ga je Hoʻohokukalani ili Papa. 

Osim šta je bio Papin muž, Wākea je imao i seksualnu uniju s Hinom, božicom koja živi na Mjesecu te je jedna od najpoznatijih božanstava iz havajske mitologije.
## Reference 
Kategorija:Havajska mitologija
Anette Bouvin

**Anette Bouvin** je nekadašnja švedska biatlonka.

## Svjetski kup 
U sezoni Svjetskog kupa 1983/84. pobijedila je u 
jednoj utrci sprinta i jedanput je bila druga. U ukupnom plasmanu te sezone osvojila je sedmo mjesto.

## Svjetska prvenstva 
Na prvom Svjetskom prvenstvu 1984. u ženskoj konkurenciji u utrci na 5&nbsp;km osvojila 29. mjesto, a na utrci na 10&nbsp;km 10. mjesto. Na slijedećem prvenstvu Svjetskom prvenstvu 1985. u utrci na 5&nbsp;km osvojila 25. mjesto.

## Švedska prvenstva 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Švedski biatlonci
Hotel Zagreb u Sarajevu

**Hotel Zagreb** nalazi se u općini Centar, Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Proglašen je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.
## Lokacija 
Zgrada hotela Zagreb u Sarajevu se nalazi u centralnom dijelu grada na Marijin Dvoru, a pripada južnom nizu Titove ulice na uglu sa ulicom Valtera Perića.
## Historija 
Datum gradnje Hotela Zagreb nije poznat, niti postoji dokumentacija o projektovanju i izgradnji. Prvi put se pojavio u austrougarskoj urbanističkoj mapi iz 1901. Njegova izgradnja i nastanak Mustajbegove ulice (današnja Valtera Perića), vezani su za reguliranje desne (sjeverne) obale rijeke Miljacke koja je nazvana Apelov kej (današnja Obala Kulina bana) iz perioda 1886 – 1897 godine.

Od 1932. godine vlasništvo hotela prelazi na Željezničku kreditnu i potpornu zadrugu iz Sarajeva. Urađena je nadogradnja trećeg sprata i adaptacija objekta u cilju njegove transformacije u Zadružni dom. Tokom Drugog svjetskog rata, oštećen je tokom bombardovanja, ali  je sačuvana predratna forma.
 
Nakon završetka Drugog svjetskog rata, nadograđen je još jedan sprat i u objektu djeluje Željeznička saobraćajna škola. Zgrada je adaptirana za ugostiteljske potrebe i tu je smješten hotel “Zagreb”.

Početkom zadnjeg rata u BiH 1992. godine, oštećen je. Potpuno je srušen 2014 i nanovo izgrađen u istim dimenzijama. Komisija za nacionalne spomenike pod zaštitu države stavila je objekat zatečen 2011. godine, i nije donijela odluku da li novoizgrađeni objekat iz 2014. god. zadovoljava kriterije za nacionalni spomenik.
## Opis 
Historijska građevina hotela Zagreb, u izvornom obliku, spadala je u red stambeno-poslovnih najamnih zgrada. U pogledu stilskog određenja, građena je  u historicističkom izrazu, s tim da su kasnijim intervenijama uklonjeni svi ornamenti sa fasada. 
Objekat predstavlja uglovnicu nepravilne, približno trapezoidne tlocrtne osnove, površine 324,00 m2. Spratnost objekta iznosi S+P+4, a visina objekta, mjerena na najvišoj tački na zapadnoj strani iznosi 20,30 m.

## Literatura 
* Alija Bejtić, “Mali urbanizam Sarajeva, Hotel Stari Grad“, Oslobođenje, Sarajevo. 
* B. Spasojević, Arhitektura stambenih palata austrougarskog perioda u Sarajevu, Svjetlost, Sarajevo. 
* Nedžad Kurto, Sarajevo 1492-1992,  Oko, Sarajevo. 
* Nedžad Kurto, Arhitektura Bosne i Hercegovine – Razvoj bosanskog stila, Kulturno naslijeđe, Sarajevo. 
  
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu
Kategorija:Građevine u Sarajevu
Institut za intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegovine

**Institut za intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegovine** jest državni institut Bosne i Hercegovine nadležan u oblasti prava nad intelektualnim vlasništvom na teritoriji Bosne i Hercegovine. 
Kako je Institut pravni nasljednik nekadašnjeg Instituta za standardizaciju, mjeriteljstvo i intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegovine (BASMP) osnovanog 1. oktobar 1992. kao zvanični datum osnivanja smatra se upravo taj datum.

* Sektor za industrijsko vlasništvo:
** Odsjek za patente,
** Odsjek za znakove razlikovanja i 
** Odsjek za informacijske sisteme
* Sektor za razvoj sistema intelektualnog vlasništva:
** Odsjek za razvoj sistema intelektualnog vlasništva i
** Odsjek za autorsko pravo i srodna prava

## Također pogledajte 
* Institut za mjeriteljstvo Bosne i Hercegovine
* Institut za standardizaciju Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  Sajt Instituta

Kategorija:Institucije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Instituti u Bosni i Hercegovini
Sergej Sirotkin

**Sergey Olegovich Sirotkin** (Moskva, Rusija, 27. august 1995.) je ruski vozač.

## Sažetak karijere
## Karijera u Formuli 1 
### Potpuni spisak rezultata u Formuli 1 
(Legenda)(Utrke u **boldu** označavaju najbolju startnu poziciju) (Utrke u *italicu* označuju najbrži krug utrke)

## Vanjski linkovi 
* statistika Sergej Sirotkin

Kategorija:Rođeni 1995.
Kategorija:Biografije, Moskva
Kategorija:Vozači Formule 1
Kategorija:Ruski vozači Formule 1
Kategorija:Živi ljudi
Islamska gimnazija "Dr. Ahmed Smajlović"

**Islamska gimnazija "Dr. Ahmed Smajlović"** obrazovna je ustanova u hrvatskom glavnom gradu Zagrebu. Jedina je islamska obrazovna ustanova takvog tipa u Hrvatskoj. Nazvana je u čast islamskog teologa i univerzitetskog profesora Ahmeda Smajlovića.

U školskoj 2017/18. godini školu su pohađala 84 učenika raspoređena u četiri razreda. Osim predmeta obaveznih za škole tipa opće gimnazije, obavezni su i sljedeći nastavni predmeti: Arapski jezik, Kur'an i kur'anske nauke, Islamska kultura i civilizacija i Islamska vjeronauka.

## Historija 
Odluka o osnivanju srednje škole, odnosno medrese donesena je 1992. godine da bi s radom počela 1993. pod nazivom Medresa "Dr. Ahmed Smajlović". U hrvatski sistem srednjeg obrazovanja škola je uvrštena 2000. godine.

Na osnovu inicijative Školskog odbora osnivač škole, Mešihat Islamske zajednice u Hrvatskoj, donosi Odluku kojom se medresi mijenja ime u "Islamska gimnazija". Razlog takvog čina jest omogućavanje svršenicima te škole daljnje obrazovanje na univerzitetima širom svijeta. Slijedom događaja, nadležno ministarstvo u Hrvatskoj Rješenjem odobrava školi izvođenje vlastitog plana i programa, čime je zaokružen proces konstituiranja škole u gimnaziju općeg smjera.

## Također pogledajte 
* Medresa

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

Kategorija:Srednje škole u Zagrebu
Kategorija:Obrazovanje u Zagrebu
Kategorija:Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Medrese u Hrvatskoj
Ministarstvo energije, rudarstva i industrije Federacije Bosne i Hercegovine

**Ministarstvo energije, rudarstva i industrije Federacije Bosne i Hercegovine** ili **Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije** (skraćeno **FMERI**) jedno je od 16 ministarstava u sastavu Vlade Federacije Bosne i Hercegovine. Sjedišta ministarstva se nalaze u ulici Hamdije Ćemerlića u Sarajevu i u ulici Alekse Šantića u Mostaru, dok se na njegovom čelu trenutno nalazi Vedran Lakić (SDP).

## Historija 
Nakon sticanja nezavisnosti Republike Bosne i Hercegovine od Socijalističke federativne republike Jugoslavije (SFRJ) 1992. godine, osnovano je Ministarstvo za energetiku i rudarstvo Republike Bosne i Hercegovine, a za ministra je tada imenovan Rusmir Mahmutćehajić.

Stvaranjem entiteta u Bosni i Hercegovini nakon potpisivanja dejtonskog mirovnog sporazuma 1995. godine, s obzirom na ustavne nadležnosti, nadležnost nad energijom i rudarstvom je dodijeljena entitetima Bosne i Hercegovine, nakon čega su formirani Ministarstvo rudarstva, energije i industrije Republike Srpske i Ministarstvo energije, rudarstva i industrije Federacije Bosne i Hercegovine.

## Nadležnosti 
Na čelu ministarstva je ministar ili ministrica, koji ima pravo na jednog sekretara i četiri pomoćnika. Nadležnosti ministarstva su regulisani zakonom o federalnim ministarstvima i drugim tijelima federalne uprave.

U sastavu federalnog Ministarstva energije, rudarstva i industrije su Zavod za mjeriteljstvo sa sjedištem u Mostaru i ispostavama u Sarajevu i Tuzli i Federalna direkcija za namjensku industriju sa sjedištem u Sarajevu.

### Djelokrug 
* provođenje utvrđene politike i izvršavanje zakona koje utvrđuje organ zakonodavne vlasti
* obavjlanje upravnog nadzora nad provedbom zakona i drugih propisa
* donošenje propisa za provedbu zakona i drugih propisa
* predlaganje i davanje preporuka iz oblasti zakonodavstva
* odgovaranje na pitanja zakonodavne vlasti
* obavljanje drugih upravnih i stručnih poslova određena zakonom i drugim propisima

## Organizacija 
Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije sastoji se od sljedećih organizacijskih jedinica:
* Kabinet ministra
* Sektor energije
* Sektor rudarstva
* Sektor industrije
* Sektor za normativno pravne poslove i radne odnose
* Služba za finansijsko racunovodstvene poslove
* Služba za strateška planiranja i evropske integracije
* Federalna direkcija za namjensku industriju
* Z avod za mjeriteljstvo FBiH

## Spisak ministara 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

Energije, rudarstva i industrije
Kategorija:Energija u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Rudarstvo u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Industrija u Bosni i Hercegovini
Siv Bråten

**Siv Bråten Lunde** (31. decembar 1960.) je nekadašnja norveška biatlonka. Od  1986. godine je udata za norveškog sportskog novinara Ola Lunde.

## Svjetski kup 
U sezoni Svjetskog kupa 1982/83. osvojila je drugo mjesto u ukupnom plasmanu. Nastupala je u sezonama 1983/84., kada je svojila  četvrto mjesto u ukupnom plasmanu sa tri druga i jednim trećim mjestom u utrkama Svjetskog kupa. Prvu pobjedu u Svjetskom kupu ostvarila je 3. marta 1985. u sezoni 1984/85. na utrci sprinta u finskom Lahtiju.

## Svjetska prvenstva 
Sa norveškom štafetom na Svjetskom prvenstvu 1984. u utrci 3 × 5&nbsp;km sa Gry Østvik i Sannom Grønlid osvojila je srebrnu medalju, kao i na Svjetskom prvenstvu 1985. u utrci štafeta u istom sastavu. U utrci na 10&nbsp;km na SP 1984. osvojila je šesto mjesto, kao i na utrci na 5&nbsp;km Na sljedećem prvenstvu SP 1985. u utrci na 5&nbsp;km zauzela je 12. mjesto, te u utrci na 10&nbsp;km sedmo mjesto Sljedeće medalje u štafetnoj utrci ponovila je na Svjetskom prvenstvu 1986, kada je sa Sannom Grønlid i Anne Elvebakk osvojila bronzanu medalju, te na Svjetskom prvenstvu 1987. u istom sastavu štafete. Na Svjetskom prvenstvu 1986. u sprintu na 5&nbsp;km zauzela je sedmo mjesto. Jedinu medalju u pojedinačnoj konkurenciji osvojila je na utrci na 10&nbsp;km SP 1986, kada je osvojila srebrnu medalju. Zadnji put je nastupila na  Svjetskom prvenstvu 1987, kada je u pojedinačnim disciplinama osvojila peto mjesto u sprintu i šesto mjesto u utrci na 10 km.

## Norveška prvenstva 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
## Reference 
Kategorija:Norveški biatlonci
Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Norveški prvaci u biatlonu
Kategorija:Živi ljudi
Antun Mihanović

**Antun Mihanović**, u literaturi često kao **Antun Mihanović pl. Petropoljski** 14. novembar 1861.) bio je hrvatski pjesnik, pravnik i austrijski diplomata. Poznat je kao autor tekstopisac hrvatske himne "Lijepa naša domovino".

## Biografija 
[Bista Antuna Mihanovića u [Tuheljske Toplice|Tuheljskim Toplicama, podno Dvorca Mihanović|mini|desno|180px]]
Antun Mihanović je rođen u Zagrebu, na Harmici, današnjem glavnom zagrebačkom trgu, Trgu bana Jelačića, u maloj jednospratnoj kući na severnoj strani trga, uz današnju Splavnicu, u porodici zagrebačkoga posjednika Matije Mihanovića i Justine rođ. Kušević.  Rodna kuća više ne postoji, srušena je u zemljotresu 1880. godine. U Zagrebu je završio osnovnu školu, gimnaziju i studij prava od 1811. na Kraljevskoj akademiji znanosti u Zagrebu i filozofije (1809-11.) U Beču je 1817. godine na Univerzitetu u Beču apsolvirao pravo u vrijeme kad se tamo razvijala filologija te se i sam počeo zanimati za nju. Poslije toga se više nije vraćao u Zagreb. Radio je kao pravnik 1813. godine pri Banskome stolu u Zagrebu. Tokom nekoliko narednih godina obavljao je vojnu službu, kao vojni sudija u Veneciji i Padovi, Budimu i na Rijeci. Nakon toga se posvetio politici.

### Političko djelovanje 
Od 1825-27. godine bio je, zajedno s Andrijom Ljudevitom Adamićem, zastupnik Rijeke na Požunskom saboru (danas Bratislava), a za vrijeme boravca u Rijeci od 1823-36. je napisao stihove pjesme *Horvatska domovina* ("Lijepa naša domovino"), koju je poslao u štampanom obliku Ljudevitu Gaju da je prvi put objavi u desetom broju časopisa Danica, 14. marta 1835. godine. Poslije toga prešao je u austrijsku diplomaciju i službovao od 1836-58. godine. Bio je prvi austrijski konzul u Beogradu, zatim je bio konzul u Solunu, Smirni, Carigradu i Bukureštu. Umirovljen je 1858. godine kao ministarski savjetnik i od tada je do smrti živio u Novim Dvorima gdje je umro 1861. godine.

### Književni rad 
Autor je brošure na kajkavskom govoru: "Reč domovine o hasnovitosti pisanja vu domorodnom jeziku", objavljenoj u Beču 1815. godine, gde je iznijeo svoje prosvetiteljske i romantične ideje o upotrebi narodnog jezika i traži da se upotreba latinskog jezika ukine iz javnog života kao službeni jezik. Iz ovih ideja kasnije se razvio program Hrvatskog narodnog preporoda Ljudevita Gaja i drugih pripadnika Ilirskog pokreta.

Istraživao je i otkrivao te prikupljao stare listine i rukopise na staroslovenskom jeziku, rijetke knjige i drugu spomeničku građu, a poglavito građu o hrvatskoj prošlosti. Pronašao je rukopis Gundulićeva *Osmana* u Veneciji 1818. godine i potaknuo njegovo objavljivanje, koje se nije odmah ostvarilo, već je bilo objavljeno kao prva knjiga kojom je Matica ilirska 1844. godine otpočela svoju izdavačku djelatnost. i tzv. *Mihanovićev odlomak*.

## Napomene
## Vanjski linkovi 
* 

## Reference 
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Rođeni 1796.
Kategorija:Umrli 1861.
Kategorija:Hrvatski pisci
Kategorija:Austrijski diplomati
Kategorija:Hrvatski pjesnici
El-'Alek

'''Sura El-'Alek'* (arap. العلق; bos. *Ugrušak'') 96. je sura Kur'ana. Sastoji se od 19 ajeta i ubraja se u mekanske sure.

## Sadržaj i značenje 
Prvi objavljeni ajeti Kur'ana su upravo ajeti ove sure.

Sadržaj sure je sljedeći:

"U ime Allaha, Milostivog, Samilosnog!" 
1. "Čitaj, u ime Gospodara tvoga Koji stvara", 
2. "stvara čovjeka od ugruška" 
3. "čitaj, plemenit je Gospodar tvoj", 
4. "Koji poučava peru", 
5. "Koji čovjeka poučava onome što ne zna."
6. "Uistinu, čovjek se uzobijesti"
7. "čim se neovisnim osjeti",
8. "a Gospodaru tvome će se, doista, svi vratiti!"
9. "Vidje li ti onoga koji sprečava 
10. roba kad klanja?" 
11. "Reci mi, ako on misli da je na pravom putu",
12. "ili ako bogobojaznost naređuje",
13. "reci mi, ako on poriče i okreće se",
14. "zar on ne zna da Allah sve vidi?"
15. "Ne valja to! Ako se ne okani, ocrnit ćemo mu čelo", 
16. "čelo lažno i grješno",
17. "pa neka on pozove društvo svoje."
18. "Mi ćemo pozvati zebanije"
19. "Ne valja to! Ti se njemu pokoravaj, već čini
sedždu i približi se Gospodaru svome!” – Kur'an, sura El-'Alek

## Također pogledajte 
*Kur'an
*Tefsir
*Tefsir Ibn-Kesira

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tefsir sure El-'Alek 
* Sura El-'Alek sa prijevodom na bosanski (od Korkuta), na tanzil.net
* Sura El-'Alek s audiozapisom

A
A
Kategorija:Muhammedov život
Junus (čvor)

* Junus, poslanik u islamu
* Junus (sura), jedna od sura u Kur'anu
* Junus i riba, kazivanje u Kur'anu
Aino Kallunki

**Aino Kallunki** je nekadašnja finska biatlonka. Prva je pobjednica biatlonske utrke u tada novouvedenom Svjetskom kupu u biatlonu u ženskoj konkurenciji na 5&nbsp;km u sezoni 1982/83, koja se održala u finskom Lappeenranta 5. marta 1983. Jedna je od prvih biatlonki u početku razvoja takmičenja u ženskoj konkurenciji početkom 1980-ih godina.

## Svjetski kup 
U sezoni Svjetskog kupa 1982/83., pobijedila je je u jednoj utrci i osvojila treće mjesto u ukupnom plasmanu iza Gry Østvik i Siv Bråten. Nastupala je još u sezoni 1983/84., kada je osvojila peto mjesto u ukupnom plasmanu sa jednom pobjedom i jednim trećem mjestom.

## Svjetska prvenstva 
Na prvom Svjetskom prvenstvu 1984. u ženskoj konkurenciji u štafeti 3 × 5&nbsp;km sa Tuula Ylinen i Aila Flyktman osvojila je četvrto mjesto, dok je u utrci na 5&nbsp;km osvojila 25. mjesto, a na utrci na 10&nbsp;km 21. mjesto. Na četvrtom Svjetskom prvenstvu 1987. u ženskoj konkurenciji u utrci na 5&nbsp;km osvojila 17. mjesto, a na utrci na 10&nbsp;km 10. mjesto.

## Finska prvenstva 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Finski biatlonci
Kategorija:Finski prvaci u biatlonu
Kategorija:Rođeni 1950.
Kategorija:Živi ljudi
Let Me Live

"**Let Me Live**" je singl britanske grupe *Queen*. Singl je uvršten na 15. studijski album *Made in Heaven* iz 1995. godine. Freddie Mercury, Roger Taylor i Brian May su otpjevali vodeće vokale, pri čemu Mercury pjeva prvu, Taylor drugu i prijelaz a Nay posljednju strofu. Tokom horskog dijela, svi članovi grupe, izuzev Johna Deacona, pjevaju zajedno sa pozadinskim horom dajući pjesmi gospelski stil koji podsjeća na singl grupe iz 1976. godine "Somebody to Love". 

## Članovi 
* Freddie Mercury – glavni vokal (prva strofa) i klavir
* Brian May – glavni vokal u zadnjoj strofi, električna gitara
* Roger Taylor – glavni vokal u drugoj strofi, bek vokali, bubnjevi, udaraljke
* John Deacon – bas-gitara

## Reference
## Vanjski linkovi 
* 
* Tekst pjesme na službenom veb sajtu grupe

Kategorija:Queen
Kategorija:Pjesme grupe "Queen"
Kategorija:Singlovi iz 1996.
El-Bejjine

***El-Bejjine*** (arap. البينة; bos. *Dokaz jasni*) jest 98. sura Kur'ana. Sastoji se od 8 ajeta i ubraja se u mekanske sure.

Jedna je od kraćih sura a nazvana je *Dokaz jasni* prema dijelu ajeta gdje se kao dokaz jasni misli na Kur'an.

## Sadržaj i značenje 
U suri se kao što se iz naziva može zaključiti govori o dokazu jasnom koji je dostavljen cijelom čovječanstvu. U prvom dijelu sure govori se o tome kako su se sljedbenici Knjige podvojili i razišli čak kad im je i dokaz jasni dostavljen u vidu Poslanika koji čita listove čiste te im naređeno da izvršavaju neke od islamskih šarta.

O tome se u suri kaže:

"U ime Allaha, Milostivog, Samilosnog!" 
1. "Nisu se nevjernici između sljedbenika Knjige i mnogobošci odvojili, (od zablude) sve dok im nije došao dokaz jasni:"
2. "od Allaha Poslanik koji čita listove čiste", 
3. "u kojima su propisi ispravni." 
4. "A podvojili su se oni kojima je data Knjiga baš onda kad im je došao dokaz jasni",
5. "a naređeno im je da samo Allaha obožavaju, da Mu iskreno, kao pravovjerni, vjeru ispovijedaju, i da namaz obavljaju, i da zekat udjeljuju; a to je - ispravna vjera."
 – Kur'an, sura El-Bejjine

Dalje se u suri (od 6. do 8. ajeta) spominje kazna za nevjernike i mnogobošce a nasuprot tome blagodati koje će uživati oni koji vjeruju i dobra djela čine.

## Također pogledajte 
*Kur'an
*Tefsir
*Tefsir Ibn-Kesira

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tefsir sure El-Bejjine 
* Sura El-Bejjine sa prijevodom na bosanski (od Korkuta), na tanzil.net
* Sura El-Bejjine s audiozapisom

B
B
Most (1969)

***Most*** je jugoslavenski ratni film snimljen 1969. u režiji Hajrudina Krvavca, poznat kao jedno od najpopularnijih ostvarenja partizanskog žanra. Zasnovan je na istinitim događajima. Film donosi priču o grupi partizana sa zadatkom – uništavanjem važne strateške tačke neprijateljske vojske. Iako po mnogo čemu tipična, ta je priča vrlo simbolična i u sebi sadrži antiratnu poruku i zov za oslobođenjem vlastitoga teritorija na antifašističkoj osnovi.

Radnja se uglavnom orijentisala na akciju uz malo ili nimalo političkog i propagandnog konteksta. Film je pravljen da bi publika uživala, sa živopisnim i upečatljivim likovima, po uzoru na holivudske i ostale zapadne ratne filmove. Krvavac će tri godine kasnije na temelju *Mosta*, snimiti i svoj najuspešniji i najpoznatiji film *Valter brani Sarajevo*.

## Radnja filma 
Radnja filma se odvija 1944. god. u Bosni i Hercegovini u toku jedne od njemačkih ofanziva. Poznati diverzant Tigar, dobiva zadatak da u roku 7 dana sruši most u trenutku kada će neprijateljska jedinica vozilima prolaziti njime. Tigar okuplja ekipu u kojoj su:

* Tihi, bivši vođa otpora, za koga se tvrdi da je izdao partizanski pokret.
* Zavatoni, Italijan koji je vješt u rukovanju eksplozivom, i koji je prebjegao partizanima, jer je bio osuđen na smrt u italijanskoj vojsci.
* Njegov pomoćnik Bambina, koji gine dok se ekipa okupljala.
* Mane Švercer
* Inžinjer, arhitekta koji je sagradio most i jedini koji zna njegove slabe konstrukcione tačke. On, međutim, oklijeva da sarađuje jer mu je žao da vidi svoje remek delo uništeno.
* Kalc, njemački obavještajni oficir, koji se priključuje grupi, predstavljajući se kao partizanski obavještajac Sova.

Na mostu, nakon postavljanja eksploziva, Zavatoni gine. Švercera pogode Nijemci, a Inžinjer se u posljednjem momentu odlučuje i diže u vazduh i most i sebe i Nijemce, koji počinju prelazak preko mosta. Na kraju, i Tigar i njemački pukovnik dijele isto mišljenje: "Šteta, bio je to divan most..."

### Opis 
Film je sniman na Mostu na Đurđevića Tari, na rijeci Tari, u sjevernoj Crnoj Gori (područje - Žabljak, Pljevlja, Mojkovac).  Građen je između 1937 – 1940. god, prema projektu Mijata Trojanovića i u vrijeme završetka bio je najveći betonski drumski most u Evropi.

Film *Most* je, osim Albanije, Čehoslovačke, Južne Koreje, Mongolije i Vijetnama, prodat u svim zemljama svijeta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Filmska banka
* https://mojtv.hr/film/8224/most.aspx 
* http://www.imdb.com/title/tt0074921/ 
* Film je prodat u sve zemlje svijeta

Kategorija:Bosanskohercegovački filmovi
Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Filmovi na srpskohrvatskom jeziku
Kategorija:Filmovi o Drugom svjetskom ratu
Kategorija:Partizanski filmovi
Kategorija:Filmovi iz 1969.
Kategorija:Filmovi u režiji Hajrudina Krvavca
Kategorija:Filmovi s radnjom u Bosni i Hercegovini
Ekonomski fakultet u Zenici

**Ekonomski fakultet u Zenici** je jedan od fakulteta Univerziteta u Zenici. Fakultet je osnovan Odlukom Skupštine Zeničko-dobojskog kantona od 12. septembra 2005. godine. 
Trenutno dekan fakulteta je Ajla Muratović-Dedić.

## Historija 
U periodu prije zvaničnog formiranja Ekonomskog fakulteta, u Zenici je postojala dislocirana nastava Ekonomskog fakulteta u Sarajevu. Osnivanjem Univerziteta u Zenici namjera je bila da sve visokoškolske ustanove u gradu uđu u sastav novoosnovanog univerziteta. Na osnovu toga, Vlada Zeničko-dobojskog kantona je 13. aprila 2005. formirala komisiju sa ciljem izrade nastavnog plana i programa kao i drugih akata potrebnih kako bi osnovala visokoškolska ustanova. Nakon ispunjena određenih uslova, 12. septembra iste godine, Odlukom Skupštine Zeničko-dobojskog kantona formiran je Ekonomski fakultet u Zenici. Da je osnivanje fakulteta bilo opravdano pokazuje i činjenica da je u prvu akademsku godinu (2005/2006) upisano 239 redovnih i redovnih samofinansirajućih i 187 vanrednih studenata.

Studij drugog ciklusa na Ekonomskom fakultetu Zenica realizuje se u trajanju jedne godine i to putem četiri studijska programa:

* Menadžment preduzeća
* Računovodstveni i revizijski menadžment
* Poslovne i javne finansije
* Lokalni ekonomski razvoj i politika

Studenti okončanjem drugog ciklusa studija stiču zvanje magistar ekonomije sa naznakom odsjeka. Doktorski studij "Poslovna ekonomija" je studij trećeg ciklusa u trajanju od tri godine nakon čega se stiče zvanje doktor ekonomskih nauka.
## Katedre 
Na Ekonomskom fakultetu u Zenici postoji pet matičnih katedri, a to su:

* Ekonomska teorija i politika
* Marketing
* Menadžment 
* Finansije i računovodstvo i
* Kvantitativna ekonomija.

## Također pogledajte 
* Univerzitet u Zenici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt fakulteta 

Kategorija:Fakulteti u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Univerzitet u Zenici
Kategorija:Obrazovanje u Zenici
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 2005.
Kategorija:Fakulteti u Zenici
Kategorija:Ekonomski fakulteti u Bosni i Hercegovini
Kuća Alije Đerzeleza

**Kuća Alije Đerzeleza** nalazi se u Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, donijela je odluku broj: 09-2-22705-10 od 31. augusta 2005. godine da se graditeljska stambena cjelina kuće poznate kao kuća Alije Đerzeleza u Sarajevu proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine

## Lokacija 
Graditeljska cjelina kuće poznate kao kuća Alije Đerzeleza smještena je na sjevernoj padini grada, na lokalitetu zvanom Vrbanjuša. Oivičena je ulicama Sagrdžije (u periodu od 1959. do 1992. godine zvala se ulica Remzije Omanovića) i Alije Đerzeleza. Naslanja se na ambijentalnu cjelinu Hadži Sinanove tekije sa Sarač Alijinom džamijom i mezarjem uz nju.
## Historija 
Nastala je u 17. vijeku, a građena je namjenski kao porodična kuća za bogatiju zanatlijsku porodicu. Do danas nisu pronađeni tačni podaci o osnivaču i graditelju objekta. Pripisuje se narodnom junaku Đerzelez Aliji, ali nije toliko stara da bi mu mogla pripadati. Do kraja 20. vijeka, u trajanju više od 200 godina nalazila u posjedu kazaske porodice Čevanija. U požaru 1697. godine, u kome je gorjelo čitavo Sarajevo, vjerovatno je stradala i ova kuća. Međutim tačnih podataka o stepenu oštećenja, kao i o eventualnoj obnovi nema. 
## Opis 
Ukupna površina graditeljske cjeline, bez bašte, iznosi oko 350 m². Tri osnovna materijala su korišćena za gradnju – kamen, drvo i ćerpič. Konstruktivni sistem kuće je tipičan za staru sarajevsku stambenu arhitekturu.

Po prostornom konceptu uočava se jasno izdiferencirana podjela na dvije odvojene, ali međusobno povezane cjeline – muški i ženski (polujavni i intimni dio kuće). Moguća je podjela i na prostore za vođenje domaćinstva i na prostore za stanovanje.

Tokom 1998. godine je urađen prvo program konzervacije, rekonstrukcije, restauracije i revitalizacije kuće Alije Đerzeleza a potom i glavni projekat restauracije. Nosilac projekta je bio Kantonalni zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa Sarajevo. Nakon toga je u izuzetno dobrom stanju
## Literatura 
* Nedžad Kurto, Sarajevo 1492-1992,  Oko, Sarajevo.
* Nedžad Kurto, Arhitektura Bosne i Hercegovine – Razvoj bosanskog stila, Kulturno naslijeđe, Sarajevo.
   
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu
Kategorija:Građevine u Sarajevu
Kategorija:Gradska bosanska kuća osmanskog doba
Eva Korpela

**Eva Korpela** (rođ: Lundgren) rođena 31. oktobra 1958. u Ulricehammu je nekadašnja švedska biatlonka. U počecima biatlona u ženskoj konkurenciji, je jedna od prvih koja je mogla konkurirati dominaciji sovjetskih i norveških biatlonki. Isprva se takmičila u nordijskom skijanju, a sa 24 godine prešla je u biatlon. Sa policijskim obrazovanjem lako je prihvatila gađanje kao dio sportske discipline.

## Svjetski kup 
Eva Korpela je prvi put nastupila u sezoni Svjetskog kupa 1983/84, kada je osvojila jedno drugo mjesto u utrci sprinta iza Šveđanke Anette Bouvin. U toj je sezoni osvojila šesto mjesto u ukupnom plasmanu. Sljedeće sezone 1984/85, osvojila je drugo mjesto iza Sanne Grønlid, a u sezonama 1985/86 i 1986/87. pobijedila je u ukupnom plasmanu i postala četvrta pobjednica u ženskoj konkurenciji. Nastupala je još u sezoni 1987/88, ali nije ostvarila značajnije rezultate. Jedna je od šest biatlonki, pored Magdalene Forsberg, Magdalene Neuner, Kaise Mäkäräinen, Dorotheje Wierer i Anfise Rezcove, koja je pobijedila više od jednom u ukupnom plasmanu Svjetskog kupa.

## Svjetska prvenstva 
Eva Korpela je nastupila na četiri svjetska prvenstva: SP 1985, SP 1986, SP 1987 i SP 1988, na kojima je osvojila sedam medalja i to jednu zlatnu u pojedinačnoj utrci 1986, tri srebrne, od kojih jednu u sprintu 1988, druge dvije u štafeti 1986. sa Inger Bjørkbom i Sabine Karlsson; te štafeti 1987. zajedno sa Inger Bjørkbom i Miom Stadig. U štafeti je osvojila još jednu bronzanu ponovo sa Inger Bjørkbom i Miom Stadig na SP 1988., dok je druge dvije bronzane medalje osvojila na 10 km 1985. i u sprintu 1986. Po broju osvojenih medalja na Svjetskim prvenstvima je nakon Magdalene Forsberg i Helene Ekholm, treća švedska biatlonka svih vremena.

## Švedska prvenstva 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Švedski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Švedski prvaci u biatlonu
Kategorija:Svjetski prvaci u biatlonu
Kategorija:Biografije, Ulricehamm
Kategorija:Živi ljudi
Raški upravni okrug

**Raški upravni okrug** nalazi se u jugozapadnom dijelu Srbije. Obuhvata dva grada i tri općine s ukupno 309.258 stanovnika (2011). Sjedište upravnog okruga se nalazi u Kraljevu.

## Administrativna podjela 
Raški upravni okrug sastoji se od dva grada i tri općine.

## Demografija 
Prema posljednjem zvaničnom popisu stanovništva 2011. godine, Raški okrug ima 309.258 stanovnika. 53,2% stanovništva živi u urbanim sredinama. Etnički sastav okruga je sljedeći:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:Okruzi Srbije
Matilda Flandrijska

**Matilda Flandrijska** (; ? – 2. novembar 1083) bila je vojvotkinja Normana i kraljica Engleza (1066–1083). Njen suprug bio je kralj Vilim I Osvajač.

## Biografija 
Matilda je rođena oko 1031. Njeni roditelji bili su grof Balduin V Flandrijski i njegova supruga, Adela Francuska (kći kralja Francuske). Preko majke, Matilda je bila potomak kraljeva Franaka te je također bila u rodu sa anglosaksonskom dinastijom. 1051/2, Matilda se udala za Vilima I, koji joj je bio bratić u trećem koljenu te je ona bila smatrana "plemenitijom" od njega. Vilim i Matilda su imali sretan brak te su postali preci Normanske dinastije, od koje potiče današnja vladarica Velike Britanije, kraljica Elizabeta II. Sinovi Vilima i Matilde bili su Robert II Normanski, Rikard Normanski, Vilim II Engleski i Henrik I Engleski, koji je svoju kćer nazvao po Matildi. Kćeri Matilde i Vilima bile su Adela Normanska, Cecilija Normanska, Adeliza i Konstanca Normanska.

## Reference 
Kategorija:Flandrijska dinastija
Kategorija:Normanske vojvotkinje
Kategorija:Supružnici engleskih vladara
Mačvanski upravni okrug

**Mačvanski upravni okrug** se nalazi u zapadnom dijelu Srbije i prostire se na 3.268&nbsp;km2. Obuhvata dva grada i šest općina sa ukupno 298.931 stanovnika (2011). Sjedište upravnog okruga je u Šapcu. Na sjeveru graniči sa Sremskim okrugom u AP Vojvodini, na sjeveroistoku sa Gradom Beogradom, na istoku sa Kolubarskim okrugom, na jugu sa Zlatiborskim okrugom te na zapadu sa Bosnom i Hercegovinom. Ime je dobio po historijskog regiji Mačva, području između rijeke Save i Drine, čiji krajnji sjeverni dio pripada Sremskom okrugu.

## Administrativna podjela 
Mačvanski upravni okrug obuhvata dva grada i šest općina.

## Demografija 
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Mačvanski okrug ima 298.931 stanovnika (2011), dok gustoća naseljenosti iznosi 91,1 stanovnika/km2 . Prosječna starost stanovništva iznosi 42,68 godina. Najmlađu populaciju ima Loznica (41,62 godina), dok najstariju imaju Vladimirci (44,54 godina).

Najbrojnije etničke skupine u Mačvanskom upravnom okrugu su Srbi (284.165 ili 95,06% ukupnog stanovništva), Romi (4.537 ili 1,52%) i Bošnjaci (1501 ili 0,5%).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Službeni sajt Mačvanskog upravnog okruga

Kategorija:Okruzi Srbije
Crkva svetog Petra i Pavla u Tešnju

**Crkva svetog Petra i Pavla u Tešnju** katolička je crkva u Vrhbosanskoj nadbiskupiji, općina Tešanj, Bosna i Hercegovina.

Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 1. do 3. februara 2016. godine, donijela je odluku: Historijska građevina – Katolička crkva sv. Petra i Pavla u Tešnju proglašava se za  nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović i Ljiljana Ševo (predsjedavajuća komisije)

## Lokacija 
Katolička crkva sv. Petra i Pavla u Tešnju nalazi se na lokalitetu Zvečaj, u podgrađu tešanjskog starog grada, udaljena oko 200 metara istočno od centralne gradske zone.

## Historija 
Za vrijeme boravka u BiH (1884–1921), na osnovi sačuvane arhivske građe u Nadbiskupskom arhivu u Sarajevu, arhitekta Josip Vancaš je projektirao, gradio ili dograđivao oko 70 crkava u duhu historicizma, primjenjujući široku lepezu stilova: neogotiku , neorenesansu , neoromaniku , neobarok  ili kombinaciju ovih stilova. Godine 1910. projektovao je i crkvu sv. Petra i Pavla u Tešnju.

Djelomično obnovljena je 1973. godine, a u periodu 1998–2002. godine je izvršena njena detaljna obnova.

## Opis 
Crkva je jednobrodna, i predstavlja eklektičko ostvarenje u kombinaciji neoromaničkog i neogotičkog duha, gabaritnih tlocrtnih mjera oko 20,60 × 8,60 metara.

Ulazna fasada naglašena je tornjem osnove oko 4 × 4m i visine tornja do završnog profiliranog vijenca 13 metara. U dispozicionom smislu toranj polovinom svoga plašta je izbačen u odnosu na ravan ulazne (sjeverne) fasade. Krov tornja, na čijem vrhu je postavljen metalni križ visine oko 2,70 metara, ima oblik jednostavne četvorostrane piramide izvedene sa zalomljenjenjem i proširenjem krovnih ploha u donjoj zoni piramide. Ovaj zvonik je stilski najbliži Vancaševim zvonicima sarajevske Katedrale.

Iznad ulaznog portala nalazi se detalj kao fasadni ukras u formi reljefa, dimenzija 40&nbsp;cm širine, koji simbolizira oko Božije. Oko, bez uobičajenog prikaza zraka, smješteno je unutar trougla, što je uobičajen ikonografski prikaz i predstavljeno je izraženom plavom i crnom bojom na krajevima. Oko prikazano na ovaj način simbol je Božije sveprisutnosti i svevidljivosti.

## Literatura 
* Mirza Hasan Ćeman, Urbana antropologija Tešnja: 1461–1878, Tešanj: Centar za kulturu, 2006, str. 35–42.
* Jela  Božić,  Arhitekt Josip pl. Vancaš;  Značaj i doprinos arhitekturi Sarajeva u periodu Austrougarske uprave : Doktorska disertacija / Univerzitet u Sarajevu, Arhitektonski fakultet, 1989, str. 35–36.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Župa Jelah

Kategorija:Crkve u Tešnju
Kategorija:Nacionalni spomenici u Tešnju
T
Kategorija:Vrhbosanska nadbiskupija