Stvaranje violine (bajka)

[alt=Painting of a boy sitting on a haystack and playing a violin|mini|*Hegedűs Cigány Fiú* (Cigančić sa violinom) od [György Vastagh]]

**Stvaranje violine** () je transilvanijska/južnomađarska romska bajka.

Postoje dvije priče pod istim naslovom. U priči o kojoj se ovdje uglavnom govori, dijete je rodila majka koja umire na porođaju. Majka je začela dijete konzumirajući vješticino mlijeko iz tikve. Dječak osvaja kraljevu kćer uspjevši u neviđenom podvigu: uz pomoć vilinske kraljice Matuje (romski: Matuya) stvara prvu violinu i štap na svijetu i svira je publici koja se smije i plače uz melodiju, pod uticajem vilinske kraljice.

Druga priča s istim naslovom je analogna priči braće Grimm "Raspjevana kost".

## Pisani izvori 
Priču, prevedenu na njemački, objavio je Heinrich von Wlislocki 1890. i uključena je u njegovu knjigu, "O putujućem ciganskom narodu: prizori života transilvanijskih Cigana". Wlislocki pripisuje da je njegov izvor bio Siebenbürgisch (Transilvanijski) Rom, ali priznaje da je priča poznata i među kortorarima (nomadskim Romima) u južnoj Mađarskoj.

Originalni tekst napisan na romskom jeziku, s priloženim njemačkim prijevodom, objavljen je u članku Antona Herrmanna (Antal Herrmann); ovaj tekst je vjerovatno južnomađarsko-romski.

## Sažetak radnje 
Siromašni par uzaludno želi dijete, a žena se žali na svoju bijedu starici koju sretne u šumi. Vještica je šalje kući sa uputom: „Idi kući i rasjeci tikvu (njemački: Kürbis; romski: dudum), ulij u nju mlijeko i popij. Tada ćeš roditi dječaka koji će biti srećan i bogat! " Iako supruga posluša njen savjet i rodi prekrasnog dječaka, ona se razboli i ubrzo nakon toga umire.

### Paralele 
Priča bliska ovoj verziji narodne priče poljskog pisca Jerzy Ficowskog pod naslovom "Zaczarowana skrzynka" ("Čarobna kutija") nalazi se u njegovoj zbirci Gałązka z drzewa słońca (1961). Engleski prijevod pojavio se u antologiji Sister of The Birds and Other Gypsy Tales (1976). U ovoj poljskoj verziji, pomoćni duh je duh od bukve po imenu Matuja, koji također propisuje mlijeko koje se pije iz šupljine bundeve za liječenje neplodnosti, a dječak koji se tada rodio nosi ime "Bachtalo".

Priče o stvaranju muzičkog instrumenta postoje u drugim kulturama ili regijama, na primjer, mađarska bajka „Violina“ i priča o mongolskom morin khuuru. Obje se značajno razlikuju od transilvanske priče. U grčkoj mitologiji, stvaranje pan flaute od strane Pana i Syrinxa je dobro poznat primjer.

### Priča pod istim naslovom 
Još jedna transilvanijska romska priča sa istim naslovom (također objavljena od strane Wlislockija 1886; kasnije prevedena od Gruma je manje poznata, vjerovatno zato što je zbunjujuća i nema sretan kraj. U ovoj verziji, mlada žena kontaktira đavola jer se divi bogatom lovcu koji je ignoriše. Ona žrtvuje svoju porodicu za đavolju violinu da bi privukla lovca; njen otac postaje tijelo violine, njena četiri brata postaju žice a njena majka postaje štap. Na kraju, mladu ženu odnese đavo kada odbije da ga obožava; violina ostaje u šumi dok je ne pronađe i odnese putujući Ciganin. O ovoj verziji se raspravlja kao o analogu Grimmove priče *Der singende Knochen* („Raspjevana kost“, KHM 28),

## Historija izdanja 
Jedna od najpoznatijih romskih bajki, "Stvaranje violine" dio je nekoliko zbirki (uključujući i neromske zbirke). Povremeno se čita pred publikom, emituje kao radio-drama ili bajka za djecu i koristi se u školama.

## Hermeneutičko tumačenje 
Rosemarie Tüpker tumačila je bajku u hermeneutičkoj analizi moderne publike. Osim što je tražila refleksiju o cijeloj priči, Tüpker je istraživala komentare o određenim temama: siromaštvo i bezdjetetnost, bogati kralj s prekrasnom kćerkom i dostignuće bez presedana.

Priča istražuje polaritet između dva svijeta, koju karakteriziraju siromaštvo i bogatstvo. Bogati kralj svoju kćerku poseduje kao objekat i želi da je pokloni kao nagradu, ne obazirući se na njena osjećanja. Priča je o srebroljublju, uspjehu i neuspjehu i donošenju odluka, što je primjer konkurencije. Samo stara vještica i Matuja, vila, mogu pomoći u postizanju onoga što je inače nemoguće.

Violina izražava dvojnost smijeha i suza, radosti i tuge i ljubavi i smrti. Na violinu se gledalo kao na veoma emotivan instrument. Međutim, u stvarnosti, suprotno bajci, potrebne su godine prakse da bi se instrumentom izrazila emocija i izazvala emocija kod slušalaca.

## Reference 
Kategorija:Bajke
Kategorija:Romska kultura