Laboratorijski miš

]]

**Laboratorijski miš**ili **lab miš** jest mali  sisar iz reda glodara, koji se uzgaja i koristi za naučna istraživanja. Laboratorijski miševi su obično iz  vrste *Mus musculus*. Oni su najčešće korišteni model istraživanja sisara i koriste se za istraživanja u genetici, psihologiji, medicini i drugim naučnim disciplinama. Miševi pripadaju kladusu Euarchontoglires, koji uključuje i ljude. Ova bliska veza, povezana visoka homologija s ljudima, njihova lahkoća održavanja i rukovanja i visoka stopa reprodukcije, čine miševe posebno pogodnim modelima za istraživanje orijentirano na čovjeka. Sekvenciran je njegov  genom i mnogi mišji geni imaju ljudske homologe.

Ostale vrste miševa koje se ponekad koriste u laboratorijskim istraživanjima uključuju dvije američke vrste, bijelonogi miš (*Peromyscus leucopus*) i sjevernoamerički jelenski miš (*Peromyscus maniculatus*).

## Historijat upotrebe kao biološkog modela 
Miševi se koriste u biomedicinskim istraživanjima od 17. stoljeća (od 30. maja 1678.),  kada ih je William Harvey koristio za svoje studije o reprodukciji i cirkulaciji krvi, a Robert Hooke ih je upotrebljavao u istraživanjima biološke posljedice porasta zračnog pritiska. Tokom 18. stoljeća Joseph Priestley i Antoine Lavoisier koristili su miševe za proučavanje disanja. U 19. stoljeću Gregor Mendel proveo je svoja rana ispitivanja nasljeđivanja na boji mišje dlake, ali je njegov pretpostavljeni zatražio da zaustavi uzgajanje u svojoj ćeliji "smrdljivih bića koja su, pored toga, kopulirala i imala seks". Zajedno su generirali DBA (razrijeđeni, smeđi i ne-Agouti)  soj miša ukrštanjem u srodstvu i pokrenuli sistematsko generiranje inbred sojeva.  Otad se miš intenzivno koristi kao model-organizam i povezan je s mnogim važnim biološkim otkrićima 20. i 21. stoljeća. Laboratorija je također svjetski izvor za više od 8.000 sojeva genetički definiranih miševa i dom je baze podataka Informatika o mišjem genomu.

## Razmnožavanje 
Početak razmnožavanja javlja se u dobi oko 50 dana i kod ženki i kod mužjaka, iako ženke svoj prvi estrus mogu imati nakon 25–40 dana. Miševi su poliestrousni i uzgajaju se tokom cijele godine; ovulacija je spontana. Trajanje estrousnog ciklusa je 4-5 dana i traje oko 12 sati, a  javlja se u večernjim satima. Vaginski razmazi korisni su u  vremenskim procjenama parenja, kako bi se utvrdila faza estrousnog ciklusa. Parenje se može potvrditi prisustvom kopulacijskog čepa u vagini do 24 sata nakon parenja. Prisustvo sperme na vaginskom razmazu također je pouzdan pokazatelj parenja.

Prosječni period trudnoće je 20 dana. Plodni postporođajni estrus javlja se 14–24 sata nakon rađanja, a istovremena laktacija i gestacija produžavaju trudnoćuu za 3–10 dana, zbog zakašnjele implantacije. Prosječna veličina legla je 10–12, tokom optimalne proizvodnje, ali je u velikoj mjeri ovisna o soju. Kao opće pravilo, inbred miševi imaju tendenciju za duži period trudnoće i manja legla od autbrednih i hibridnih miševa. Mladunci  po rođenju teže  0,5 – 1,5 g, bez dlake su i zatvorenih kapaka i ušiju. Mladunci se odbijaju od sisanje u dobi  tri sedmice, kada teže otprilike oko 10 – 12 g. Ako se ženka ne pari za vrijeme postporođajnog estrusa, nastavlja s ciklusom od 2–5 dana nakon odbića. Razvijeno je preko 400 standardiziranih, inbred sojeva laboratorijskog miša.

Većina laboratorijskih miševa su hibridi različitih podvrsta, najčešće *Mus musculus domesticus* i *Mus musculus musculus*. Laboratorijski miševi mogu imati razne boje dlake, uključujući aguti, crnu i albino. Mnogi su laboratorijski sojevi (ali ne svi) iz ukrštanja u srodstvu. Različiti sojevi identificiraju se pomoću specifičnih kombinacija slova i brojeva; naprimjer C57BL/6 i BALB/ c. Prve takve samooplodne sojeve proizveo je 1909. Clarence Cook Little, koji je uticao na popularizaciju miša kao laboratorijskog organizma. Za 2011. procjenjuje se da je 83% laboratorijskih glodara u SAD-u bili laboratorijski miševi C57BL/6.

### Genom 
Sekvenciranje genoma  laboratorijskog miša dovršeno je krajem 2002.,  korištenjem soja C57BL/6. Ovo je bio drugi genom sisara koji je sekvenciran nakon ljudi. u poređenju sa ljudskim od procijenjenih 20.774.
** Miševi koji šepaju, koji hodaju kružno, zbog mutacije koja negativno utiče na njihovo unutrašnje uho
** imunodeficijentni goli miševi, bez dlake i timusa: ti miševi ne proizvode T-limfocite; zato ne uspostavljaju ćelijski imunski odgovor. Koriste se za istraživanja u imunologiji i transplantaciji.
** miševi sa teškom kombiniranom imunodeficijencijom (SCID) miševi, s gotovo potpuno neispravnim imunskim sistemom
** FVB miševi, čija velika veličina legla i veliki pronukleus oocita ubrzavaju uporabu u genetičkim istraživanjima
* Transgeni miševi, sa stranim genima umetnutim u njihov genom:
** Nenormalno veliki miševi s insercijskim genom pacovskog hormona rasta
** Onkomiševi, s aktiviranim onkogenom, kako bi se značajno povećala učestalost kancera
** Doogie miševi, s poboljšanom funkcijom receptora NMDA, što rezultira poboljšanjem memorije i učenja
* Nokaut-miševi, gdje je određeni gen onemogućen pomoću tehnike poznate kao nokaut gena: svrha je proučiti funkciju genskog proizvoda ili simulirati ljudsku bolest
** Debeli miševi, skloni pretilosti zbog nedostatka karboksipeptidaze E
** Snažni mišićavi miševi, s onesposobljenim genom za miostatin, s nadimkom "moćni miševi".

Od 1998. godine moguće je kloniranje miševa iz ćelija dobijenih od odraslih životinja.

### Postupci injektiranja 
Način primjene injekcija na laboratorijskim miševima uglavnom su potkožna, intraperitoneumska i intravenska. Unutarmišićna primjena se ne preporučuje, zbog male mišićne mase. Unutarcerebralna primjena također je moguća. Svaka ruta ima preporučeno mjesto ubrizgavanja, približnu mjeru igle i preporučeni maksimalni ubrizgani volumen, odjednom na jednom mjestu, kako je navedeno u donjoj tabeli:

Da bi se olakšalo intravensko ubrizgavanje u rep, laboratorijski miševi mogu se pažljivo zagrijati pod žaruljama da prošire krvne sudove.

### Anestezija 
Uobičajeni režim opće anestezije za kućnog miša je ketamin (u dozi od 100&nbsp;mg po kg tjelesne težine) plus ksilazin (u dozi od 5–10&nbsp;mg po kg), injektira se intraperitonealno. It has a duration of effect of about 30 minutes.

## Osjetljivost na patogene 
Nedavno istraživanje otkrilo je mišji astrovirus u laboratorijskih miševa u više od polovine istraženih američkih i japanskih instituta. Mišji astrovirus pronađen je u devet sojeva miševa, uključujući NSG, NOD-SCID, NSG-3GS, C57BL6-*Timp-3−/−*, uPA-NOG, B6J, ICR, Bash2, and BALB/C, sa različitim stepenima prevalencije. Patogenost mišjeg astrovirusa nije bila poznata.

## Veličina tržišta 
Predviđa se da će svjetsko tržište genetički promijenjenih miševa narasti na 1,59 milijardi dolara do 2022. godine, rastući stopom od 7,5 posto godišnje.

## Također pogledajte
*Miš
* Laboratorijski pacov
* Testiranje na životinjama
* Ispitivanje na na životinjama
* Životinjski model
* Identifikacija životinje
* Mišji modeli kolorektalnog i crijevnog karcinoma
* Testiranje kozmetike na životinjama
* Spomenik laboratorijskom mišu

## Reference
## Dopunska literatura 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
**Taksonomija**
* http://www.findmice.org/
**Genetika**
* Ensembl Mus musculus genome browser, from the Ensembl Project
* Vega Mus musculus genome browser, includes NOD mouse sequence and annotation
**Mediji**
* Pictures, movies and applets showing the anatomy of *Mus musculus*, from www.digimorph.org
* Michael Purdy: "Researchers add mice to list of creatures that sing in the presence of mates" -Study of male mouse "song" with mouse song recording (MP3), by Washington University Medical School
* Arkive Photographs.Short text.
* High-Resolution Brain Maps and Brain Atlases of *Mus musculus*
**Dopunske informacije**
* Biology of the Mouse, from the Louisiana Veterinary Medical Association
* Nature Mouse Special 2002
* Biology of Laboratory Rodents by David G. Besselsen

Kategorija:Kosmopolitski kičmenjaci
Kategorija:Kućni miš
Laboratorijski miševi
Kategorija:Pacovi i miševi Starog svijeta
Kategorija:Okrutnost prema životinjama
Kategorija:Životinjski modeli