Manjinski jezici u Hrvatskoj

Ustav Hrvatske u svom uvodu definira Hrvatsku kao nacionalnu državu hrvatskog naroda, zemlju svih njenih državljana i zemlju tradicionalnih zajednica koje ustav naziva nacionalnim manjinama. Nacionalne manjine eksplicitno nabrojane u ustavu su Srbi, Česi, Slovaci, Italijani, Mađari, Jevreji, Nijemci, Austrijanci, Ukrajinci, Rusini, Bošnjaci, Slovenci, Crnogorci, Makedonci, Rusi, Bugari, Poljaci, Romi, Rumuni, Turci, Vlasi i Albanci. Član 12. Ustava navodi da je službeni jezik u Hrvatskoj hrvatski jezik, dok se u pojedinim jedinicama lokalne samouprave neki drugi jezik i ćirilično ili neko drugo pismo mogu uvesti u službenu paralelnu upotrebu.

Službena upotreba manjinskih jezika je na osnovu relevantnih zakona u Republici Hrvatskoj i međunarodnih konvencija i sporazuma kojima je zemlja pristupila i/ili potpisala ih. Najvažniji zakoni na nacionalnom nivou su *Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina*, *Zakon o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina* i *Zakon o obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina*. Najvažniji međunarodni sporazumi koji se odnose na manjinske jezike su *Evropska povelja o regionalnim ili manjinskim jezicima* i *Okvirna konvencija o zaštiti nacionalnih manjina* koje je usvojilo Vijeće Evrope. Određena prava pripadnici nacionalnih manjina stekli su i kroz međudržavne i međunarodne ugovore i sporazume kao što su *Rapalski ugovor* i *Erdutski sporazum*.

Preduslov od 33.3% pripadnika nacionalnih manjina u lokalnoj populaciji za obavezno uvođenje ravnopravne upotrebe manjinskog jezika smatra se srazmjerno visokim, budući da *Savjetodavni komitet Okvirne konvencije o zaštiti nacionalnih manjina Vijeća Evrope* smatra udio od 10 do 20% primjerenim. Hrvatska uvijek ne pokazuje pozitivan stav po pitanjima manjinskih prava ali je pristupanje Hrvatske Evropskoj uniji imalo pozitivan utjecaj na afirmaciju službene upotrebe manjinskih jezika.

## Manjinski jezici 
### Srpski 
]]
Obrazovanje na srpskom jeziku omogućeno je na prostoru nekadašnje Istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema na osnovu Erdutskog sporazuma. Uz škole u ovom području, u Zagrebu je od 2005. sa radom započela i Srpska pravoslavna opšta gimnazija Kantakuzina Katarina Branković.

Od decembra 1999. Srpsko narodno vijeće objavljuje nedeljnik *Novosti*. Uz njega, na srpskom se jeziku objavljuju i *Identitet*, *Izvor*, *Bijela pčela*, *Prosvjeta* i *Forum*. U istočnoj Hrvatskoj postoje i tri lokalne radio stanice koje emituju program na srpskom jeziku.
#### Kontroverze 
U prvim godinama nakon uvođenja *Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina* pojedine jedinice lokalne samouprave pružale su otpor provođenju svojih zakonskih obveza. U ombudsmanovom izvještaju iz 2005. godine navode se općine Vojnić, Krnjak, Gvozd, Donji Kukuruzari, Dvor i Korenica navedene su kao one u kojima se odredbe zakona ne provode iako su ga te jedinice lokalne samouprave obvezne provoditi. Izvještaj ističe i slučaj Vukovara u kojemu je manjini onemogućeno konzumiranje zakonskih prava iako je njezin udio manje nego 1% niži od zakonom propisanog udjela. Izvještaj Komiteta ističe da se poziv primarno odnosi na upotrebu ćirilice u Vukovaru i općinama na koje se zakoni odnose. 70% njih istaklo je češki kao maternji jezik.

### Slovački 
U suradnji sa *Slovačkim kulturnim centrom* u Našicama, *Unija Slovaka* u Hrvatskoj izdaje časopis *Prameň* na slovačkom jeziku.

### Rusinski 
### Njemački 
### Jidiš i hebrejski 
### Ukrajinski 
### Romski 
### Ostali jezici 
## Općine sa manjinskim jezicima u službenoj upotrebi 
## Historija 
*Evropska povelja o regionalnim i manjinskim jezicima* stupila je na snagu u Hrvatskoj 1997. godine.

## Reference 
Kategorija:Jezici u Hrvatskoj
Kategorija:Etničke grupe Hrvatske
Kategorija:Demografija Hrvatske