Placentacija

**Placentacija** se odnosi na formiranje, tip i strukturu, ili raspored posteljice. Funkcija placentacije je prijenos hranjivih tvari, respiratornih plinova i vode iz majčinog tkiva u rastući zametak, a u nekim slučajevima i uklanjanje otpada iz embriona. Placentacija je najpoznatija kod živorodnih sisara (Ttheria), ali se javlja i kod nekih riba, gmizavaca, vodozemaca, raznih beskičmenjaka i cvjetnica . Kod kičmenjaka, placente su evoluirale više od 100 puta nezavisno, pri čemu se većina ovih slučajeva javlja kod viličastih reptila.
 
Posteljica se može definirati kao organ formiran kontinuiranom apozicijom ili fuzijom fetusnih membrana i roditeljskog tkiva za fiziološku razmjenu. Ova definicija je modificirana iz originalne Mossmanove (1937) definiciju, koja je ograničavala placentaciju kod životinja samo na one slučajeve kada se dogodila u maternici.
 
## Kod sisara
Kod živorodnih sisara, posteljica se formira nakon implantata embriona u zid uterusa. Fetus koji se razvija je povezan sa placentom preko pupčane vrpce. Posteljice sisara se mogu klasificirati na osnovu broja tkiva koje odvaja krv majke od fetusa. To uključuje:
 
; Endoteliohorionska placentacija
: Kod ovog tipa placentacije, horionske resice su u kontaktu sa endotelom krvnih sudova majke. (npr. kod većine mesoždera kao što su mačke i psi)
; Epiteliohorionska placentacija
: Horionske resice, rastu u otvore žlijezda materice (epitel). (npr. kod preživara, konja, kitova, nižih primata, dugonga)
; Hemohorionska placentacija
: U ovoj placentaciji majčina krv dolazi u direktan kontakt sa fetusnim horionom, što nema kod druga dva tipa. Može biti od koristi za efikasniji prenos hranljivih materija itd., ali je također izazovniji za sisteme gestacijske imunske tolerancije da izbegnu odbacivanje fetusa. (npr. primati višeg reda, uključujući ljude, kao i zečevi, zamorci, miševi, i pacovi)
 
Tokom trudnoća, placentacija je formiranje i rast posteljica unutar materice. Javlja se nakon implantacije embrija u zid materice (nidacija) i uključuje remodeliranje krvnih sudova kako bi se opskrbila potrebna količina krvi. Kod ljudi se placentacija odvija 7-8 dana nakon oplodnje.
 
Kod ljudi se placenta razvija na sljedeći način. Horionske resice (iz embriona) na embrionskom polu rastu, formirajući *chorion frondosum*. Resice na suprotnoj strani (abembrionski pol) degeneriraju i formiraju glatki horion (ili horionske glatkoće), glatku površinu. Endometrij (od majke) preko *chorion frondosum* (ovaj dio endometrija se zove *decidua basalis*) čini decidualnu ploču. Decidualna ploča je čvrsto pričvršćena za *chorion frondosum* i dalje formira stvarnu posteljicu. Endometrij na suprotnoj strani od *decidua basalis* je *decidua parietalis*. Ovo se spaja sa horionskom glatkom površinom, ispunjavajući tako šupljinu materice.
 
U slučaju blizanaca, **dihorionska placentacija**' se odnosi na prisustvo dvije placente (kod svih dizigotnih i nekih monozigotnih blizanaca). „Monohorionska placentacija“ nastaje kada se monozigotni blizanci razviju sa samo jednom posteljicom i nosi veći rizik od komplikacija tokom trudnoće. Abnormalna placentacija može dovesti do ranog prekida trudnoće, na primjer kod preeklampsije.
 
## Kod guštera i zmija
Kako placentacija često nastaje tokom evolucije živorođenih, više od 100 izvora živorođenih kod guštera i zmija (Squamata) viđeno je blizu jednakog broja nezavisnih izvora placentacije. To znači da je pojava placentacije kod Squamata češća nego kod svih ostalih kičmenjaka zajedno, što ih čini idealnim za istraživanje evolucije placentacije i same viviparnosti. Kod većine skvamata formiraju se dvije odvojene placente, koristeći odvojeno embrionsko tkivo (horioalantoisnu i posteljicu žumančane vrećice). Kod vrsta sa složenijom placentacijom vidi se regionalna specijalizacija za transport  plinova,aminokiselina , i lipida. Placenta se formira nakon implantacije u tkivo maternice (kao što se vidi kod sisara) i formiranje je vjerovatno olakšano transformacijom plazmamembrane.
 
Većina gmizavaca pokazuje strogu epiteliohorionsku placentaciju (npr. *Pseudemoia entrecasteauxii)*; međutim identificirana su najmanje dva primjera endoteliohorionske placentacije (*Mabuya** sp.* i *Trachylepis ivensi*). Za razliku od euterijskih sisara, epiteliohorionsku placentaciju ne održava majčino tkivo jer embrioni ne prodiru u tkiva izvan materice.
 
### Evolucija placentnih struktura
Kod svih placentnih životinja, placente su evoluirale korištenjem postojećih tkiva.
 
### Evolucija placentnih funkcija
Funkcije placente uključuju transport hranljivih materija, razmjenu plinova, komunikaciju između majke i fetusa i uklanjanje otpada iz embriona. Ovo sugerira da je komunikacija između majke i fetusa evoluirala korištenjem postojećih signalnih molekula i njihovih receptora, iz kojih su izvedena tkiva placente.
 
## U biljkama
U cvjetnicama, placentacija je vezanje jajne ćelijes unutar jajnika.  Jajne ćelije unutar jajnika cvijeta (koji kasnije postaju sjeme unutar ploda) su pričvršćene preko *funikula*, biljnog dijela koji je ekvivalentan pupčanoj vrpci. Dio jajnika na koji se spaja funiculus naziva se "placenta".
 
U botanici, termin placentacija se najčešće odnosi na raspored ovula unutar jajnika. Vrste plasmana uključuju:
*Bazni: Posteljica se nalazi u mono- do multikarpelanom, sinkarpnom jajniku. Obično je jedna ovula pričvršćena na bazi (na dnu). Npr.: *Helianthus*, *Tridex*, *Tagetus*.
*Tjemeni: Nalazi se u bikarpelnom do multikarpelnom sinkarpnom jajniku. Unilokularni jajnik postaje bilokularni zbog formiranja lažnog septuma. Npr.: Krastavac
*Pazušni: nalazi se u bikarpelnom do multikarpelnom sinkarpnom jajniku. Plodovi se spajaju i formiraju pregrade koje formiraju centralnu osu, a jajne ćelije su raspoređene na osi. Npr.: hibiskus, limun, paradajz, ljiljan.
*Slobodni centralni: Nalazi se u bikarpelnom do multikarpelnom sinkarpnom jajniku. Usljed degradacije lažnog septuma nastaje unilokularno stanje i ovule su raspoređene na centralnoj osi. Npr.: *Dianthus*, *Primula* (jaglaci)
*Marginalni: Nalazi se u monokarpelnom unilokularnom jajniku, posteljica čini krutu duž ventralne strane, a ovule su raspoređene u dva vertikalna reda. Npr.: *Pisum sativum* (grašak)

Gynoecium morphology placentation basal longitudinal section.png|Bazni
Gynoecium morphology placentation parietal-1 cross section.png|Tjemeni
Gynoecium morphology placentation axile-2 cross section.png|Pazušni
Gynoecium morphology placentation free-central cross section.png|Slobodni centralni
Gynoecium morphology placentation marginal longitudinal section.png|Marginalni

 
## Također pogledajte
* Horion
* Gineciij
 
## Reference
## Vanjski linkovi
* Fachbereich Biologie (Department of Biology) → teaching stuff → B-Online → Homepage: Botany *Online* - The Internet Hypertextbook → Contents → How to Identify Plants → Flowers

Kategorija:Razmnožavanje biljaka
Kategorija:Embriologija