open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Deltoid

thumb|200px|Deltoid

200 px|thumb |lijevo je konveksan, a desno nekonveksan.**Deltoid** je četverougao koji karakterišu dva para međusobno jednakih susjednih strana. Deltoid je i tangentni četverougao, što znači da se u njega može upisati kružnica.

Rezultat jednakosti parova susjednih strana je da se dijagonale deltoida uvijek sijeku pod pravim uglom. Jedna dijagonala je stranica  jednakokrakog trougla, a druga uvijek dijeli deltoid na dva jednaka trougla. To znači da deltoid uvijek ima najmanje jednu osu simetrije koja leži na drugoj navedenoj dijagonali.

Ako svaka od dijagonala dijeli deltoid na dva jednaka trougla, figura je u stvari specijalan slučaj deltoida − romb. Ako su, osim toga, i svi uglovi deltoida međusobno jednaki (po 90°), figura je kvadrat.

To je četverougao čije se četiri stranice mogu grupirati u dva para susjednih stranica jednake dužine.

## Formule 
## Osobine
* Dijagonale su međusobno okomite.
* Krug se može upisati u bilo koji konveksni deltoid.
* Tačka presjeka dijagonala dijeli jednu od njih napola.
* Druga dijagonala je simetrala uglova.
* Jedna dijagonala dijeli deltoid na dva jednaka trougla.
* Druga dijagonala dijeli deltoid na dva jednakokraka trokuta ako je konveksan, a dopunjava ga jednakokrakim trouglom do jednakokrakog trokuta ako nije konveksan.
* Četverougao čiji se vrhovi poklapaju sa sredinama stranica deltoida je pravougaonik čije su stranice paralelne dijagonalama deltoida. Konkretno, ako je ovaj pravougaonik kvadrat, tada su dijagonale deltoida jednake, a segmenti koji povezuju sredine suprotnih strana okomiti su jedni na druge.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Elementarni oblici
Kategorija:Vrste četverouglova
Marta Manojlović

**Marta Manojlović**, (svjetovno ime **Mirjana**, Brezovo Polje (Brčko), 16. novembar 1943 - Manastir Tavna, 30. decembra 2023), bila je igumanija Srpske pravoslavne crkve.

## Biografija 
Shi-igumanija Marta (Manojlović) rođena je 16. novembra 1943. u selu Brezovo Polje kod Brčkoga, od roditelja zemljoradnika. Prilikom krštenja je dobila ime Mirjana.

Odlukom tadašnjega episkopa zvorničko-tuzlanskoga Vasilija (Kačavende), i sestrinstva manastira nakon igumanije mati Nedelje (Nikolić), postavljena je 2001. za petu igumaniju Manastira Tavne.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* shi-igumanija Marta (Manojlović)

Kategorija:Rođeni 1943.
Kategorija:Umrli 2023.
Kategorija:Biografije, Brčko
Kategorija:Igumanije Srpske pravoslavne crkve
Asteroidi Aten

Sunčevog sistema.

]]

**Asteroidi Aten** su dinamična grupa asteroida čije orbite ih dovode u blizinu Zemlje. Po definiciji, Ateni su asteroidi koji prelaze Zemlju (a  0,983 AJ). Grupa je dobila ime po 2062 Atenu, prvom te vrste, koji je 7. januara 1976. otkrila američka astronomka Eleanor Helin u opservatoriji Palomar. Do novembra 2023. otkriveno je 2.646 Atena, od kojih je 256 numerisano, 14 imenovano, a 102 su klasifikovana kao potencijalno opasni asteroidi.  Poznato je mnogo više asteroida klase Apollo od asteroida klase Aten, vjerovatno zbog pristranosti uzorkovanja.

Najkraća velika poluosa za bilo koji poznati Aten asteroid je 0,580 AJ, za objekat 2016 XK24.

## Objekti blizu Zemlje (NEO) 
## Reference 
Kategorija:Sunčev sistem
*
Asteroidi Apolo

**Apolo asteroidi** su grupa asteroida blizu Zemlje nazvanih po 1862 Apollo, koje je otkrio njemački astronom Karl Reinmuth 1930-ih. To su asteroidi koji prelaze Zemlju i imaju veliku poluosu orbite veću od Zemljine (a > 1 AJ), ali perihelijske udaljenosti manje od Zemljine afelne udaljenosti (q < 1,017 AJ).

Što je njihova velika poluosa bliža Zemljinoj, manji je ekscentricitet potreban da bi se orbite ukrstile. Chelyabinsk meteor, koji je eksplodirao iznad grada Čeljabinska na južnom Uralu u Rusiji 15. februara 2013. godine, ranivši oko 1.500 ljudi letećim staklom iz razbijenih prozora, bio je asteroid klase Apolo.

## Spisak Apolo asteroida 
Najveći poznati asteroid Apolo je Sisyphus 1866, sa prečnikom od oko 8,5&nbsp;km. Primjeri poznatih Apolo asteroida uključuju:

## Reference 
Kategorija:Sunčev sistem
*
Tangentni četverougao

**Tangentni četverougao** je svaki četverougao za koji postoji kružnica koja dodiruje sve njegove strane. Naziv tangenta dolazi od svojstva da je svaka strana četverougla tangenta na kružnicu.

Osobine:
Četvorokut je tangentan ako i samo ako se simetrale njegovih unutrašnjih uglova sijeku u jednoj tački.

Četvorougao ABCD je tangentan ako je 
|\overline{AB}|+|\overline{CD}|=|\overline{AD}|+|\overline{BC}|.
Vrijedi i obrnuto - ako je četverougao tangentan, onda je zbir suprotnih strana jednak jedna drugoj.
Posljedica

Ako su stranice označene sa a, b, c, d onda jeste
: a + c = b + d = \frac{a + b + c + d}{2} = o 

gdje je  **o** polovina obima.

Ako su stranice tangentnog četverokuta a, b, c, d, a r poluprečnik upisane kružnice, tada je njegova površina data formulom
: P = \frac{a + b + c + d}{2} \cdot r

Četvorouglovi u koje se može istovremeno upisati i opisati kružnica nazivaju se bicentrični četvorouglovi ili četvorouglovi-tangenti tetive.

## Neka svojstva tangentnog četvorougla 
Neka je tangentni četverougao ABCD\, trapez (\overline{AB}\,||\,\overline{CD}), čije se dijagonale sijeku u tački  O\,

Ako su r_1\,, r_2\,, r_3\, i r_4\, polumjeri upisanih kružnica u trokutima \Delta ABO\,, \Delta BCO\,, \Delta CDO\, i \Delta DAO\,, onda jeste
: \frac{1}{r_1}+ \frac{1}{r_3} = \frac{1}{r_2}+ \frac{1}{r_4}
I također ako su s_1\,,s_2\,,s_3\, i s_4\, poluokruzi trokuta \Delta ABO\,, \Delta BCO\,, \Delta CDO\, i \Delta DAO\, , onda jeste
:\ s_1+s_3=s_2+s_4 
## Formule ugla
Ako su e, f, g i h tangentne dužine od vrhova A, B, C i D do tačaka u kojima je upisana kružnica tangenta na stranice tangencijalnog četvorougla ABCD, tada se uglovi četvorougla mogu izračunati iz

: \sin{\frac{A}{2}}=\sqrt{\frac{efg + fgh + ghe + hef}{(e + f)(e + g)(e + h)}},
: \sin{\frac{B}{2}}=\sqrt{\frac{efg + fgh + ghe + hef}{(f + e)(f + g)(f + h)}},
: \sin{\frac{C}{2}}=\sqrt{\frac{efg + fgh + ghe + hef}{(g + e)(g + f)(g + h)}},
: \sin{\frac{D}{2}}=\sqrt{\frac{efg + fgh + ghe + hef}{(h + e)(h + f)(h + g)}}.

: \sin{\varphi}=\sqrt{\frac{(e + f + g + h)(efg + fgh + ghe + hef)}{(e + f)(f + g)(g + h)(h + e)}}.

## Reference
Centar za male planete

**Centar za male planete (MPC)** je službeno tijelo za posmatranje i izvještavanje o malim planetama pod okriljem Međunarodne astronomske unije (IAU). Osnovan 1947, djeluje u Smithsonian Astrophysical Observatory.

## Funkcija 
Centar za male planete je zvanična svjetska organizacija zadužena za prikupljanje podataka za posmatranje malih planeta (kao što su asteroidi), izračunavanje njihovih orbita i objavljivanje ovih informacija putem periodike malih planeta. Pod pokroviteljstvom Međunarodne astronomske unije (IAU), djeluje u Smithsonian Astrophysical Observatory, koji je dio Centra za astrofiziku zajedno sa opservatorijom Harvard Collegea.  Centra za male planete.
* **Minor Planets and Comets Orbit Supplement (MPO)** objavljuje Centar za male planete u ime IAU-ovog Odeljenja F.

## Efemeridna služba za prirodne satelite 
Efemeridna usluga za prirodne satelite je online usluga Centra malih planeta. Usluga pruža "efemeride, orbitalne elemente i rezidualne blokove za vanjske nepravilne satelite divovskih planeta".[== Reference ==

Kategorija:Sunčev sistem(https://bs.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Sun%C4%8Dev_sistem)
Asteroidi Amor

Sunčevog sistema.

]]
Asteroidi Amor su grupa asteroida blizu Zemlje koji su dobili ime po arhetipskom objektu 1221 Amor. Orbitalni perihel ovih objekata je blizak, ali veći od orbitalnog afela Zemlje (tj. objekti ne prelaze Zemljinu orbitu), pri čemu većina Amora prelazi orbitu Marsa. Amor 433 Eros bio je prvi asteroid koji je doletio u orbitu i na koji je sletjela robotska svemirska sonda (NEAR Shoemaker).

## Definicija 
 kojeg je posjetila letjelica *NEAR Shoemaker* 2000.]]

Orbitalne karakteristike koje definiraju da je asteroid u Amor grupi su:

* Orbitalni period je duži od jedne godine; tj. velika poluosa orbite (a) je veća od 1,0 AJ (a > 1,0 AJ);
* Orbita ne prelazi orbitu Zemlje; tj. orbitalni perihel (q) je veći od Zemljinog orbitalnog afela (q > 1,017 AJ);
* Objekt je objekt blizu Zemlje (NEO); tj. q < 1,3 AJ.

## Populacije 
Od novembra 2023. postoji 12.020 poznatih Amor asteroida. Od tih objekata, 1275 je numerisano, a 80 imenovano.

### Vanjski asteroidi koji okrznu Zemljinu orbitu 
Vanjski asteroid koji okrzne Zemljinu orbitu je asteroid koji se inače nalazi izvan Zemljine orbite, ali koji se može približiti Suncu bliže od Zemljinog afela (1,0167 AJ), ali ne bliže od Zemljinog perihela (0,9833 AJ); tj. perihel asteroida je između Zemljinog perihela i afela. Vanjski asteroidi koji okrznu Zemljinu orbitu podijeljeni su između asteroida Amor i Apolo. Koristeći gornju definiciju asteroida Amor, asteroidi koji se nikada ne približavaju Suncu bliže od Zemlje (u bilo kojoj tački svoje orbite) su Amori, dok su oni koji se približavaju Apolo.

### Potencijalno opasni asteroidi 
Da bi se smatrao potencijalno opasnim asteroidom (POA), orbita objekta mora, u nekom trenutku, biti unutar 0,05 AJ od Zemljine orbite, a sam objekat mora biti dovoljno velik/masivan da izazove značajnu regionalnu štetu ako udari u Zemlju. Većina POA su ili Aten asteroidi ili Apolo asteroidi (i stoga imaju orbite koje prelaze orbitu Zemlje), a od novembra 2023. 70 Amora je klasifikovano kao POA, imenovani objekti 2061 Anza, 3122 Firenca, 3908 Nyx i 3671 Dioniz.

## Spisak 
### Istaknuti Asteroidi Amor 
### Imenovani Asteroidi Amor 
Ovo je nestatična lista imenovanih Asteroida Amor:

## Reference 
Kategorija:Sunčev sistem
*
Laura Tavares

**Laura "Laurie" Tavares** rođena 12. decembra 1965. u Newarku, New York, je nekadašnja američka biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Laura Tavares je nastupila na samo jednim Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 1994. Najbolji rezultat u pojedinačnoj utrci ostvarila je u utrci na 15&nbsp;km kada je osvojila 32-o mjesto sa četiri promašaja i zaostatkom od 4:57.7&nbsp;min iza pobjednice Kanađanke Myriam Bédard. U štafetnim utrkama najbolji joj je rezultat na istim igrama bilo osmo mjesto u štafeti s Beth Coats, Joan Guetschow i Joan Smith.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Tavares je nastupila samo jednom i to u ekipnoj utrci u ekipnoj utrci s Gillian Sharp, Joan Smith i Beth Coats gdje je osvojila peto mjesto.

### Svjetski kup 
U Svjetskom kupu je prvi put nastupila 13. marta 1993. u sezoni SK 1992/93. u švedskom Östersundu, kada je u utrci na 7,5&nbsp;km s zaostatkom od 2:20.0&nbsp;min i dva promašaja osvojila 33-o mjesto iza pobjednice Anfise Rezcove. Najbolji plasman u pojedinačnim disciplinama bilo joj je 18-o mjesto u sezoni SK 1993/94. 20. januara 1994. u italijanskom Antholzu, kada je u utrci na 15&nbsp;km s dva promašaja i zaostatkom od 4:53.8&nbsp;min bila sporija od pobjednice Anne Briand. U istoj sezoni 20. marta 1994. u kanadskom Canmoreu, u štafetnoj utrci s Joan Smith, Beth Coats i Ntala Skinner osvojila je drugo mjesto, što joj je ujedno i najbolji rezultat.

## Kraj karijere 
## Privatni život 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Biografije, Newark (New York)
Kategorija:Američki biatlonci
Kategorija:Američki olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Bal Bečke opere

thumb|200px|desno|Bečka državna opera 
**Bal Bečke opere** (njemački: Wiener Opernball) je godišnji događaj austrijskog visokog društva koji se održava u zgradi Bečke državne opere u četvrtak koji prethodi pepelnici (vjerski praznik). Zajedno sa Novogodišnjim koncertom Bečke filharmonije, bal je jedan od vrhunaca bečke karnevalske sezone.

## Historija 
Tradicija bala seže u 1814. u vrijeme kada su evropski vladari i aristokratije tražile zabavu nakon Napoleonovih ratova. Prvi bal održan je u Dvorskoj operi (Hofoper kod Kärntnertora), a organizirali su ga umjetnici koji su se tamo pojavili, nakon svečanosti povodom početka Bečkog kongresa (1814–1815). U brojnim bečkim palatama održavani su razni balovi 1820-ih i 1830-ih. Međutim, umjetnici su željeli intimnije okruženje za svoje svečanosti i ubrzo su pronašli idealno rješenje u "redouté" prostorijama u Hofburgu. Sljedeći balovi bili su *redoute*, francuski naziv za maskenbal ili kostimirane zabave, gdje su dame nosile maske do ponoći. Prvi bal u zgradi nove Bečke državne opere održan je 1877. kao soirée za lokalnu višu klasu. Nakon krvavog i neslavnog ishoda revolucionarne 1848. morao je proći određeni vremenski period prije nego što je "joie de vivre" (bos. radost življenja) dostigao onaj intenzitet koji je ponovo omogućio balove u "bečkom stilu". Godine 1862. Theatre an der Wien je dobio carsku dozvolu da ponovo organizira balove, koji su napravljeni po uzoru na spektakularne balove Pariske opere. Od 1878. do 1899. ovakvi *redout* balovi održavali su se dva do tri puta godišnje.
Međutim, kada je 1869. osoblje Hofopere konačno moglo da koristi luksuznu novu zgradu Bečke državne opere, car Franjo Josip I odbio je dati dozvolu da se organiziraju balovi u njegovom pozorištu. Kao rezultat toga, prvi bal pod nazivom "Bal u Hofoperi" održan je u jednako novoj i luksuznoj zgradi "Gesellschaft der Musikfreunde", a ne u Dvorskoj operi.

Godine 1877. car je konačno dao odobrenje za održavanje bala u zgradi Bečke državne opere. Iako na ovoj proslavi u noći 11. decembra zvanično nije bilo dozvoljeno plesanje, Wiener Fremdenblatt je sljedećeg dana izvijestio:  
thumb|200px|desno|Bal Bečke opere održan 27. februara 2014.
Prvo održavanje bala nakon Prvog svjetskog rata i pada Austro-Ugarske dogodilo se 21. januara 1921., a prihod je išao u penzioni fond dva državna pozorišta. Prvi bal koji je nazvan "Operni bal" održan je 1935. pod počasnim pokroviteljstvom saveznog kancelara, ali je suspendovan tokom Drugog svjetskog rata. 
Ponovo je organiziran nakon rata i od tada se održava svake godine, s izuzetkom 1991., kada je otkazan zbog rata u Perzijskom zalivu, te 2021. i 2022. zbog pandemije COVID-19. Od 2008. Desirée Treichl-Stürgkh je predsjedavajuća (nadzorna organizatorica) Bečke opere. Ovaj događaj predstavlja vrhunac karnevalske sezone u Beču kojem prisustvuju šefovi država i vlada, političke i industrijske elite, te članova visokog društva i njihovih gostiju.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Vienna Opera Ball 2024.*

Kategorija:Balet u Austriji
Kategorija:Kultura u Beču
Kategorija:Austrijski ples
Spisak regija Bosne i Hercegovine po indeksu ljudskog razvoja

[thumb|Karta [Regije Bosne i Hercegovine|regija Bosne i Hercegovine prema HDI-u iz 2023.

|316x316px]]
Ispod je spisak regija Bosne i Hercegovine prema posljednjem indeksu ljudskog razvoja.

## Spisak kroz historiju 
## Galerija 

Datoteka:Regions of Bosnia and Herzegovina by HDI (2021).png|Regije Bosne i Hercegovine prema HDI-u iz 2021.
Datoteka:Regions of Bosnia and Herzegovina by HDI (2022).png|Regije Bosne i Hercegovine prema HDI-u iz 2022.

## Također pogledajte 
* Indeks ljudskog razvoja
* Spisak država po indeksu ljudskog razvoja
* Regije Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Spisak država po indeksu ljudskog razvoja
Kategorija:Privreda Bosne i Hercegovine
Bolnica

mini|Međunarodna oznaka za bolnicu|160x160piksel
**Bolnica** je zdravstvena ustanova koja pruža liječenje pacijentima specijaliziranim zdravstvenonaučnim i pomoćnim zdravstvenim osobljem i medicinskom opremom. Najpoznatiji tip bolnice je opšta bolnica, koja obično ima odjel hitne pomoći za liječenje hitnih zdravstvenih problema u rasponu od požara i žrtava nesreće do iznenadne bolesti.[mini|227x227px|Spoljašnjost tipične bolnice, sa ulazom i parking prostorom za ambulantna kola. Na ovoj slici je [Bellvitge University Hospital u Španiji.|lijevo]]

Okružna bolnica je obično glavna zdravstvena ustanova u svom regionu, sa mnogo kreveta za intenzivnu njegu i dodatnim krevetima za pacijente kojima je potrebna dugotrajna njega. Specijalizovane bolnice uključuju traumatološke centre, bolnice za rehabilitaciju, dječije bolnice, bolnice za starije (gerijatrijska bolnica) i bolnice za rješavanje specifičnih medicinskih potreba kao što su psihijatrijski tretman i određene kategorije bolesti. Specijalizirane bolnice mogu pomoći u smanjenju troškova zdravstvene zaštite u poređenju sa općim bolnicama.

Bolnice su klasifikovane kao opšte, specijalne ili državne u zavisnosti od izvora prihoda.

U Bosni i Hercegovini, bolnice se dijele na kliničke ustanove (tercijerni nivo zdravstvene zaštite), opšte i kantonalne bolnice (sekundarni nivo zdravstvene zaštite), specijalne bolnice i banje.

Bolnica za nastavu kombinuje pomoć ljudima sa predavanjem studentima zdravstvenih nauka i pomoćne zdravstvene zaštite studentima. Zdravstvena naučna ustanova manja od bolnice općenito se naziva klinika. Bolnice imaju niz odjela (npr. hirurgija i hitna njega) i specijalističke jedinice kao što je kardiologija. Neke bolnice imaju ambulantne odjele, a neke jedinice za hronično liječenje. Uobičajene jedinice za podršku uključuju apoteku, patologiju i radiologiju.
## Reference 
Kategorija:Medicina
Kategorija:Zdravstvo
Udaljena mala planeta

**Udaljena mala planeta**, ili **udaljeni objekat**, je svaka mala planeta koja se nalazi izvan Jupitera u vanjskom Sunčevom sistemu, a koja se obično ne smatra "asteroidom". Krovni termin koristi Centar za male planete (MPC),  koji je odgovoran za identifikaciju, označavanje i izračunavanje orbite ovih objekata. Od jula 2020. MPC održava 3929 udaljenih objekata u svojoj bazi podataka. Ovaj prag, koji je odmah iza orbite Jupitera (5,2 AJ), osigurava da se velika većina "pravih asteroida" - kao što su Objekti blizu Zemlje, objekata koji sijeku marsovu orbitu, glavnog pojasa i Jupiterovih trojanaca - isključi iz udaljenih malih planeta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Data base query form, Centar za male planete
* Orbital Plot – locations and orbits of distant objects, Centar za male planete

Kategorija:Sunčev sistem
*
Kalendarska godina

Uopšteno govoreći, **kalendarska godina** počinje na Novu godinu datog kalendarskog sistema, a završava se dan prije naredne Nove godine, te se tako sastoji od čitavog broja dana. Godina se također može mjeriti tako da počinje na bilo koji drugi imenovani dan u kalendaru, a završava se na dan prije ovog imenovanog dana u narednoj godini. Ovo se može nazvati "godišnjim vremenom", ali ne i "kalendarskom godinom". Da bi se kalendarska godina uskladila sa astronomskim ciklusom (koji ima djelimičan broj dana), određene godine sadrže dodatne dane ("prestupni dani" ili "interkalarni dani"). Gregorijanska godina, koja je u upotrebi u većem dijelu svijeta, počinje 1. januara i završava se 31. decembra. U običnoj godini ima dužinu od 365 dana, sa 8760 sati, 525.600 minuta ili 31.536.000 sekundi; ali 366 dana u prestupnoj godini, sa 8784 sata, 527.040 minuta, ili 31.622.400 sekundi. Sa 97 prijestupnih godina svakih 400 godina, godina ima prosječnu dužinu od 365,2425 dana. Drugi kalendari zasnovani na formuli mogu imati dužine koje su udaljenije od solarnog ciklusa: na primjer, julijanski kalendar ima prosječnu dužinu od 365,25 dana, a hebrejski kalendar ima prosječnu dužinu od 365,2468 dana. Lunarni hidžretski kalendar je lunarni kalendar koji se sastoji od 12 mjeseci u godini od 354 ili 355 dana. Astronomova srednja tropska godina, koja je prosječna za ekvinocije i solsticije, trenutno iznosi 365,24219 dana, nešto kraće od prosječne dužine godine u većini kalendara.

## Kvartal  
Kalendarska godina se može podijeliti na četiri kvartala, često skraćeno Q1, Q2, Q3 i Q4. Pošto imaju po tri mjeseca, nazivaju se i trimestrima. U gregorijanskom kalendaru:

* Prvo tromjesečje, Q1: januar – mart (90 dana ili 91 dan u prijestupnoj godini)
* Drugi kvartal, Q2: april – juni (91 dan)
* Treći kvartal, Q3: juli – septembar (92 dana)
* Četvrti kvartal, Q4: oktobar – decembar (92 dana)
U nekim domenima, sedmice su preferirane u odnosu na mjesece za zakazivanje i izvještavanje, tako da koriste kvartale od tačno 13 sedmica svaki, često slijedeći ISO konvencije o datumima u sedmici. Jedna od pet do šest godina ima 53. sedmicu koja se obično dodaje posljednjem kvartalu. Tada je 98 dana umjesto 91 dana, što komplikuje poređenje.

U kineskom kalendaru kvartali se tradicionalno povezuju sa 4 godišnja doba:

* Proljeće: 1. do 3. mjesec
* Ljeto: 4. do 6. mjesec
* Jesen: 7. do 9. mjesec
* Zima: 10. do 12. mjesec

## Također pogledajte 
* Godina
* Zvjezdana godina
* Sezonska godina

## Reference
Pierre Agostini

**Pierre Agostini** (rođen 23. jula 1941.) je francuski eksperimentalni fizičar i profesor emeritus na Državnom univerzitetu Ohio, poznat po svom pionirskom radu u laserskoj fizici jakog polja i atosekundnoj nauci. Posebno je poznat po zapažanju ionizacije iznad praga i pronalasku rekonstrukcije atosekundnih otkucaja tehnikom interferencije dvofotonskih prijelaza (RABBITT) za karakterizaciju svjetlosnih impulsa atosekunde. Zajednički mu je dodijeljena Nobelova nagrada za fiziku 2023.

Pierre Agostini rođen je u Tunisu, u francuskom protektoratu Tunisa, 1941. *Diplomirao* je na nacionalnoj vojnoj školi Prytanée 1959. godine u La Flècheu u Francuskoj.

Godine 2023. dobio je Nobelovu nagradu za fiziku za "eksperimentalne metode koje generiraju atosekundne impulse svjetlosti za proučavanje dinamike elektrona u materiji" zajedno sa Anne L'Huillier i Ferencom Krauszom.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1941.
Kategorija:Optički fizičari
Kategorija:Eksperimentalni fizičari
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Kategorija:Živi ljudi
Asteroidi Atira

Sunčevog sistema

]]
**Asteroidi Atira** ili **asteroidi Apohele**, poznati i kao unutrašnji Zemljini objekti (IEO), su asteroidi čije su orbite u potpunosti ograničene unutar Zemljine orbite;  Ovo je djelomično predloženo zbog sličnosti s riječima aphelion (apoapsis) i helios. Drugi autori su usvojili oznaku "Unutrašnji objekti Zemlje" (IEO).

### Otkriće i posmatranje 
Njihova lokacija unutar Zemljine orbite čini Atire vrlo teškim za posmatranje, jer su iz Zemljine perspektive blizu Sunca i stoga su 'utopljeni' Sunčevom svjetlošću. Dodatnih 127 objekata ima afeliju manju od Zemljinog afela (Q = 1,017 AJ). Brojne poznate Atirale mogu biti fragmenti ili bivši mjeseci većih Atira jer pokazuju neobično visok nivo orbitalne korelacije.

## Orbite 
Atire ne presjecaju Zemljinu orbitu i ne predstavljaju prijetnju neposrednom udaru, ali njihove orbite mogu biti poremećene prema vani približavanjem Merkuru ili Veneri i u budućnosti mogu postati asteroidi koji presjecaju Zemljinu orbitu. Dinamika mnogih asteroida Atira podsjeća na onu induciranu mehanizmom Kozai-Lidov,[b] što doprinosi poboljšanoj dugoročnoj stabilnosti orbite, budući da nema libracije perihela.

## Istraživanje 
Studija iz 2017. objavljena u časopisu Advances in Space Research predložila je slanje jeftine svemirske sonde za proučavanje asteroida Atira, navodeći poteškoće u posmatranju grupe sa Zemlje kao razlog za misiju. Studija je predložila da bi misija bila pokretana električnim pogonom svemirske letjelice i da bi slijedila putanju dizajniranu da preleti što više asteroida Atira. Sonda bi također pokušala otkriti nove NEO-ove koji bi mogli predstavljati prijetnju Zemlji.  Zapažanja sugerišu da ꞌAylóꞌchaxnim često imaju svoje orbite promijenjene u asteroide Atira i obrnuto.

Sarah Greenstreet, Henry Ngo i Brett Gladman prvi put formalno teoretiziraju da postoje 2012, Ima afel od samo 0,656 AJ, što ga čini asteroidom s najmanjim poznatim afelom.

### Vulkanoidi 
Još nije otkriven nijedan asteroid koji kruži u potpunosti unutar orbite Merkura (q = 0,307 AJ). Takvi hipotetički asteroidi bi se vjerovatno nazvali vulkanoidima, iako se taj izraz često odnosi na asteroide koji su preciznije ostali u intra-merkurovskom području tokom starosti Sunčevog sistema.

## Spisak 
U sljedećoj tabeli navedeni su poznati i potencijalne Atire od novembra 2023. 594913 ꞌAylóꞌchaxnim, zbog svoje jedinstvene klasifikacije, označen je ružičastom bojom. Unutrašnje planete Merkur i Venera uključene su radi poređenja kao sivi redovi.

:**(A)** Sve procjene promjera su zasnovane na pretpostavljenom albedu od 0,14 (osim 163693 Atira, za koju je veličina direktno izmjerena)
:**(B)** Binarni asteroid

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak malih planeta Aten, Centar za male planete 

Kategorija:Sunčev sistem
*
Seks bomba (album)

**Seks bomba** jest drugi album  sarajevske pop, rok pjevačice Alme Ekmečić, koju je na LP ploči i kaseti objavila beogradska izdavačka kuća Jugodisk 1982. Pjesme na ovom albumu predstavljaju zanimljivu mješavinu muzičkih stilova, za razliku od njenog prethodnog albuma "Skreni lijevo" gdje je pjevala uglavnom šlagere.
Muziku i tekstove za većinu pjesama napisao je Đorđe Novković, dok je aranžmane uradio Enco Lesić, koji je ujedno bio i producent.

Album otvara naslovna pjesma "Seks bomba" koju je u stilu novog vala komponirao Lesić na tekst Bore Đorđevića. Alma Ekmečić je ovom pjesmom ostvarila dobar uspjeh kod tadašnje jugoslavenske slušalačke publike i mogla se često čuti na radio i televizijskim stanicama. Već s prvom pjesmom uočljivo je da je njeno pjevanje pratila dobro uigrana ekipa muzičara pri čemu je posebno zanimljivivo muziciranje na sintisajzeru i električnoj gitari uz čvrstu i preciznu pratnju na bas-gitari i bubnjevima. "Niko nije znao tako da me mami" komponirana je i odsvirana u istom stilu na tekst Katarine Naglov Šoškić. Za njima slijedi pop-rok laganija pjesma "Zabranjena zona" u kojoj se Ekmečić oprobala kao tekstopisac.  
A-stranu zatvara plesna pop-rok pjesma "Ne ranjavaj, dokrajči me". 
B-stranu otvara "Kako prebroditi ovu noć" na tekst Miše Marića odsvirana u stilu novog vala sa zanimljivim uvodom na električnim gitarama po uzoru na engleskog gitaristu Roberta Frippa (iz King Crimsona) u pjesmi "Fashion Davida Bowiea. Novina u pjevanju Alme Ekmečić je njen izlet u pank-rok muziku po uzoru na njemačku pjevačicu ove vrste muzike Ninu Hagen. Refren je otpjevan u stilu pop-rok muzike. "Nikada, nikom ne pričaj o nama" je tipična plesna pop pjesma za kojom slijedi lagana pop-rok balada "Neke davne strasti". Album zatvara još jedna pop plesna pjesma "Voli me".

Ovo je najambicioznije muzičko izdanje u kojem se Alma Ekmečić potvrdila pjevanjem u različitim muzičkim stilovima time potvrdivši istaknuto mjesto među ženskim pripadnicama sarajevske škole pop roka iz 1970-ih i početka 1980-ih. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Dragan S. Stefanović.

## Spisak pjesama 
## Reference 
Kategorija:Singlovi iz 1982.
Kategorija:Singlovi Alme Ekmečić
Kategorija:Albumi u izdanju Jugodiska
Valentina Cerbe-Nesina

**Valentina Adamivna Cerbe-Nesina**, () rođena 8. januara 1969. u Žitomiru u Ukrajinskoj SSR, SSSR (danas Ukrajina), je nekadašnja ukrajinska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Valentina Cerbe-Nesina je nastupila na dvijema olimpijskim igrama: Na Zimskim olimpijskim igrama 1994. i na ZOI 1998. Osvojila je jednu bronzanu medalju na Zimskim olimpijskim igrama 1994. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 1.2&nbsp;s bila sporija od pobjednice Kanađanke Myriam Bédard, a 1.1&nbsp;s iza drugoplasirane Bjeloruskinje Svjetlane Paramigine. Najbolji plasman u ekipnim disciplinama bila su joj dva peta mjesta: Na Zimskim olimpijskim igrama 1994. u štafeti s Marinom Skolota, Olenom Petrovom i Olenom Ogurcovom; te na Zimskim olimpijskim igrama 1998. u štafeti s Olenom Petrovom, Tetjanom Vodopjanovom i Olenom Ogurcovom.

### Svjetska prvenstva 
Cerbe-Nesina je nastupila na četiri Svjetska prvenstva od SP 1995. do SP 1998. Ukupno je osvojila dvije bronzane medalje i to u ekipnim utrkama: Na SP 1996. u štafetnoj utrci s Tetjanom Vodopjanovom, Olenom Petrovom i Olenom Ogurcovom; te na SP 1997. u ekipnoj utrci s Tetjanom Vodopjanovom, Olenom Petrovom i Olenom Ogurcovom. U pojedinačnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo peto mjesto na SP 1995 u italijanskom Antholzu u utrci na 15&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 1:37.0&nbsp;min bila sporija od pobjednice Corinne Niogret, koja je završila utrku takođe s jednim promašajem.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Cerbe-Nesina u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1993/94. u njemačkom Ruhpoldingu kada je 13. januara 1994. u utrci na 15&nbsp;km s dva promaša i zaostatkom od 5:07.5&nbsp;min bila sporija od pobjednice Emmanuelle Claret, koja je završila utrku takođe s jednim promašajem. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama joj je treće mjesto u sezoni SK 1994/95. u austrijskom Bad Gasteinu, s dva promašaja i zaostatkom od 1:07.8&nbsp;min iza pobjednice Petre Behle. U ekipnim utrkama pobijedila je u sezoni SK 1996/97. u japanskom Naganu u štafeti s Ninom Lemeš, Olenom Petrovom i Tetjanom Vodopjanovom.

## Nagrade 
Dobitnica je ukrajinskog Ordena kneginje Olge III reda.

## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
*

Kategorija:Rođeni 1969.
Kategorija:Biografije, Žitomir
Kategorija:Ukrajinski biatlonci
Kategorija:Ukrajinski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Ukrajina)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Nosioci Ordena kneginje Olge III reda
Putnici (Dino Merlin)

**"Putnici"** pjesma je bosanskohercegovačkog pjevača Edina Dervišhalidovića, poznatijeg po estradnom imenu Dino Merlin. Snimljena je u Studiju Radiotelevizije Bosne i Hercegovine, a objavila ju je na CD-u slovenska izdavačka kuća Menart 1999. Uvrštena je na njegov studijski album "Sredinom" objavljen naredne godine. Na CD-u, pjesma "Putnici" snimljena je u instrumentalnoj verziji i na bosanskom jeziku.

Tekst i muziku uradio je Dino Merlin, koji je zajedno sa Srđanom Kurpjelom bio producent.
S ovom pjesmom predstavljao je Bosnu i Hercegovinu na Eurosong 1999. takmičenju u Jerusalemu. Tom prilikom je pjevao zajedno sa francuskom pjevačicom Béatrice Poulot osvojivši sedmo mjesto. 

Fotografiju za omot uradili su Zijah Gafić, Tomislav Marić i Fuad Fočo, a dizajn Fabrika Sarajevo.

## Muzički primjeri 
* "Putnici"
* "Putnici", s nastupa na Eurosongu 1999.

## Reference 
Kategorija:Pjesme Dine Merlina
Kategorija:Singlovi iz 1999.
Kathi Schwaab

**Kathi Schwaab**, rođena 26. novembra 1972. u Oberhofu, tada Istočna Njemačka, je nekadašnja njemačka biatlonka, koja je isprva nastupala za biatlonski savez Istočne Njemačke, a nakon ujedinjenja, za Njemački biatlonski savez.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Kathi Schwaab nije nastupila na Zimskim olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Schwaab je nastupila na tri Svjetska prvenstva od SP 1993. do SP 1997. i osvojila je jednu srebrnu medalju na SP 1995. u ekipnoj utrci s Simone Greiner-Petter-Memm, Uschi Disl i Petrom Schaaf sa zaostatkom od 49.7&nbsp;s iza pobjedničke norveške ekipe u sastavu: Elin Kristiansen, Annette Sikveland, Gunn Margit Andreassen i Ann-Elen Skjelbreid. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama bilo joj je 34-o mjesto na SP 1997 u utrci na 15&nbsp;km, kada je sa šest promašaja i zaostatkom od 7:20.7&nbsp;min bila sporija od pobjednice Magdalene Forsberg.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Kathi Schwaab u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1989/90, kada je u 25. januara 1990. u Ruhpoldingu osvojila 53-o mjesto s 11 promašaja i zaostatkom od 16:46.2&nbsp;min bila sporija od pobjednice Jelene Golovine. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama bilo joj je treće mjesto u sezoni SK 1996/97 u Oberhofu 4. januara 1997, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 57.0&nbsp;s bila sporija od pobjednice Magdalene Forsberg. U istoj sezoni u Ruhpoldingu u ekipnoj utrci s Katrin Apel, Petrom Schaaf, Uschi Disl osvojila je drugo mjesto, što joj je i najbolji rezultat u ekipnim utrkama.

## Njemačka prvenstva 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1972.
Kategorija:Biografije, Oberhof
Kategorija:Njemački biatlonci
Kategorija:Istočnonjemački biatlonci
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Crkva svetog Franje Asiškog u Sarajevu

mini|Crkva Svetog Franje Askiškog
**Crkva Svetog Franje Asiškog** je katolička bogomolja u sklopu Visoke teološke škole Vrhbosanske nadbiskupije. Smještena je u sarajevskoj općini Novi Grad u naselju Dobrinja i pripada župi Dobrinja. Škola je počela raditi 1890.  Izgradnja ovog vjerskog objekta, koja pripada franjevačkom redu, započela je u jesen 2010. prema projektu akademika Ivana Štrausa. Radovi su trajali pet godina, a svečano otvorenje crkve bilo je 3. oktobra 2015. 

## Reference 
Kategorija:Rimokatoličke crkve u Sarajevu
Kategorija:2010. u arhitekturi
Kategorija:Vrhbosanska nadbiskupija
Barbie

**Barbie** je modna lutka koju je kreirala američka poslovna žena Ruth Handler, a proizvodi američka kompanija za igračke i zabavu Mattel i predstavljena 9. marta 1959. godine. Igračka je figura istoimenog brenda koji uključuje niz modnih lutaka i dodataka. Barbie je važan dio tržišta igračaka modnih lutaka više od šest decenija. Mattel je prodao preko milijardu Barbie lutaka, što je čini najvećom i najprofitabilnijom linijom kompanije. Brend se proširio na multimedijalnu franšizu od 1984. godine, uključujući video igrice, kompjuterski animirane filmove, televizijske/web serije i filmove.

Barbie i njen muški kolega, Ken, opisani su kao dvije najpopularnije lutke na svijetu. Mattel generiše veliki dio prihoda Barbie putem povezane robe - pribora, odjeće, prijatelja i rođaka Barbie. Pišući za *Journal of Popular Culture* 1977., Don Richard Cox je primijetio da Barbie ima značajan utjecaj na društvene vrijednosti prenoseći karakteristike nezavisnosti žena, a sa svojim mnoštvom dodataka, idealizirani luksuzni stil života koji se može dijeliti s imućnim prijateljima.
[mini| Kreatorica Barbie [Ruth Handler s asortimanom Barbie i Mattel proizvoda (1961.)]]
 9. marta 1959. godine.]]

## Reference 
Kategorija:Igračke
Natalija Snitina

**Natalija Anatoljevna Snitina**, () rođena 13. februara 1971. Zlatoustu, u Čeljabinskoj oblasti, RSFSR, SSSR (danas Rusija), nekadašnja je ruska biatlonka
i olimpijska pobjednica u štafetnoj utrci.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Snitina je osvojila zlatnu medalju na prvom nastupu na ZOI 1994. u Lillehammeru sa Nadeždom Talanovom, Anfisom Rezcovom i Luizom Noskovom osvojila je zlatnu medalju u štafetnoj utrci.
Bez promašaja i prednošću od 3:57.0&nbsp;min bili su brži od njemačke štafete u sastavu: Uschi Disl, Antje Harvey, Simone Greiner-Petter-Memm i Petra Schaaf. Najbolji rezultat u pojedinačnoj utrci bilo joj je 22-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km kada je sa četiri promašaja i zaostatkom od 3:52.11&nbsp;min iza pobjednice Kanađanke Myriam Bédard.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Snitina je nastupila samo jednom i to na SP 1994. u kanadskom Canmoreu, u štafetnoj utrci s Luizom Noskovom, Jelenom Bjelovom i Nadeždom Talanovom, ali nisu završili utrku.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kup u biatlonu Snitina je imala 9. decembra 1993. godine u austrijskom Bad Gasteinu u sezoni 1993/94., kada je osvojila 26-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km s pet promašaja i zaostatkom od 6:14.1&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Nathalie Santer, koja je završila utrku s jednim promašajem. Najbolji plasman u pojedinačnim disciplinama bilo joj je drugo mjesto 16. decembra na Pokljuki, sa zaostatkom od 35.1&nbsp;s sa dva promašaja, kao i pobjednica Anne Briand. U istoj sezoni 16. januara 1994. u njemačkom Ruhpoldingu u štafetnoj utrci s Olgom Simušinom, Anfisom Rezcovom i Luizom Noskovom, osvojila je treće mjesto s zaostatkom od 16.4&nbsp;s u odnosu na pobjedničku francusku štafetu u sastavu: Corinne Niogret, Véronique Claudel, Delphyne Heymann i Anne Briand.

## Prestanak karijere 
## Privatni život 
Bila je u braku s sovjetskim biatloncem Valerijem Medvedcevom.

## Nagrade 
* Zaslužni majstor sporta Rusije (1994)
* Orden prijateljstva među narodima

## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zlatoust
Kategorija:Ruski biatlonci
Kategorija:Ruski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Rusija)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Zaslužni majstori sporta Rusije
Industrijski robot

mini|Zglobni industrijski robot koji radi u ljevaonici
**Industrijski robot** je Robotski sistem koji se koristi za proizvodnju. Industrijski roboti su automatizirani, programabilni i sposobni za kretanje po tri ili više osa.

Tipične primjene robota uključuju zavarivanje, farbanje, montažu, demontažu, biranje i postavljanje za štampane ploče, pakovanje i etiketiranje, paletiranje, inspekciju proizvoda i testiranje; sve je postignuto sa velikom izdržljivošću, brzinom i preciznošću. Oni mogu pomoći u rukovanju materijalom.

U 2022. godini, procjenjuje se da je 3.903.633 industrijskih robota bilo u radu širom svijeta prema Međunarodnoj federaciji robotike (IFR).

## Vrste i karakteristike 
[mini| Set šestosnih robota koji se koriste za [zavarivanje]]
mini|Automatizacija tvornice s industrijskim robotima za paletiranje prehrambenih proizvoda poput hljeba i tosta u pekari u Njemačkoj
Postoji šest vrsta industrijskih robota.

### Zglobni roboti 
Zglobni roboti Izgledaju kao ljudska ruka, zbog čega se nazivaju i robotska ruka ili ruka manipulatora. Njihove artikulacije s nekoliko stepeni slobode omogućavaju zglobnim rukama širok raspon pokreta.

### Kartezijanski koordinatni roboti 
Kartezijanski roboti, SCARA roboti se prepoznaju po dva paralelna zgloba koji omogućavaju kretanje u XY ravni. Rotirajuće osovine su postavljene okomito na efektoru. SCARA roboti se koriste za poslove koji zahtijevaju precizne bočne pokrete. Idealne su za montažne aplikacije.

### Delta roboti 
Delta roboti se također nazivaju roboti sa paralelnom vezom. Sastoje se od paralelnih karika povezanih na zajedničku bazu. Delta roboti su posebno korisni za zadatke direktne kontrole i velike manevarske operacije (kao što su zadaci brzog biranja i postavljanja). Delta roboti koriste prednosti sistema povezivanja sa četiri šipke ili paralelograma.
mini|Offline programiranje
[mini| Tipičan dobro korišćen privezak za učenje sa opcionim [Miš (hardver)|mišem]]

## Reference 
Kategorija:Sigurnost i zdravlje na radu
Kategorija:Američki izumi
Tako prazan

**"Tako prazan"** pjesma je bosanskohercegovačkog pjevača Adija Lukovca i njegovog elektro ambijent etno sastava Ornamenti. Pjesma je uvrštena na njihovom zadnjem albumu "Fluid" objavljenom 2001. Kao gost pjevač u pjesmi "Tako prazan" pojavio se Edin Dervišhalidović, poznatiji po estradnom imenu Dino Merlin. Snimljena je u Studijima izdavačke kuće Magaza i PSW (Post War Sound), koju su kasnije zajedno i objavili na CD-u 2001.

Tekst i muziku uradio je Adi Lukovac, koji je ujedno bio i producent. Aranžmane za sve pjesme uradio je zajedno sa svojim sastavom Ornamenti. 

## Muzički primjeri 
* "Tako prazan"

## Reference 
Kategorija:Pjesme Dine Merlina
Kategorija:Pjesme Adija Lukovca
Kategorija:Singlovi iz 1999.
Fizički objekt

desno|mini|Mjehur izdahnutog plina u vodi
U uobičajenoj upotrebi i klasičnoj mehanici, **fizički objekt** ili **fizičko tijelo** (ili jednostavno **objekt** ili **tijelo**) je skup materije unutar definirane susjedne granice u trodimenzionalnom prostoru.&#x5B;*citiranje potrebno*&#x5D; Granična površina mora biti definirana i identificirana svojstvima materijala, iako se može promijeniti tokom vremena. Granica je obično vidljiva ili opipljiva površina objekta. Materija u objektu je ograničena (u većoj ili manjoj mjeri) da se kreće kao jedan objekt. Granica se može pomicati u prostoru u odnosu na druge objekte za koje nije vezana (preko translacije i rotacije). Granica objekta se također može deformirati i mijenjati tokom vremena na druge načine.

Također u uobičajenoj upotrebi, objekat nije ograničen da se sastoji od iste kolekcije materije. Atomi ili dijelovi objekta mogu se mijenjati tokom vremena. Objekat se obično definiše najjednostavnijim prikazom granice u skladu sa zapažanjima. Međutim, zakoni fizike primjenjuju se direktno na objekte koji se sastoje od iste kolekcije materije.

U fizici, objekt je prepoznatljiva kolekcija materije, koja može biti ograničena prepoznatljivom granicom i može se kretati kao jedinica translacijom ili rotacijom, u 3-dimenzionalnom prostoru.

Svaki objekt ima jedinstveni identitet, nezavisan od drugih svojstava. Dva objekta mogu biti identična, u svim svojstvima osim pozicije, ali i dalje ostaju prepoznatljiva. U većini slučajeva granice dva objekta se ne moraju ni u jednom trenutku preklapati. Svojstvo identiteta omogućava prebrojavanje objekata.

Primjeri modela fizičkih tijela uključuju, ali nisu ograničeni na česticu, nekoliko manjih tijela u interakciji (čestica ili na neki drugi način) i kontinuirane medije.

Uobičajena koncepcija fizičkih objekata uključuje da oni imaju proširenje u fizičkom svijetu, iako postoje teorije kvantne fizike i kosmologije koje osporavaju  ovo. U modernoj fizici, "proširenje" se razumije u terminima prostor-vremena: grubo govoreći, to znači da u datom trenutku vremena tijelo ima neku lokaciju u prostoru (iako to ne mora nužno predstavljati apstrakciju tačke u prostoru i vremenu). Pretpostavlja se da fizičko tijelo u cjelini ima takva kvantitativna svojstva kao što su masa, impuls, električni naboj, druge očuvane veličine i moguće druge veličine.

Predmet poznatog sastava i opisan u adekvatnoj fizičkoj teoriji je primjer fizičkog sistema.

## Kvantna mehanika 
U kvantnoj mehanici objekt je čestica ili zbirka čestica. Dok se ne izmjeri, čestica nema fizički položaj. Čestica je definisana distribucijom vjerovatnoće pronalaženja čestice na određenoj poziciji. Postoji ograničenje za tačnost kojom se položaj i brzina mogu izmjeriti . Čestica ili zbirka čestica opisuje se kvantnim stanjem.

Ove ideje variraju od uobičajenog shvatanja šta je objekt.

## Reference 
Kategorija:Koncepti u metafizici
Kategorija:Koncepti u fizici
Kategorija:Mehanika
Kategorija:Ontologija
Sad ili nikad

**Sad ili nikad** jest treći album  sarajevske pop, rok pjevačice Alme Ekmečić, koji je na LP ploči i kaseti objavila beogradska izdavačka kuća Jugodisk 1985. Snimljen je u studiju Ema. Kao i na prethodnom albumu, Ekmečić je okupila dobru ekipu iskusnih beogradskih muzičara i tekstopisaca.  
Muziku je komponirao Aleksandar Radulović "Futa" osim pjesme "Praštam ti" koja je djelo Majka Milivojevića na tekstove Marine Tucaković. Aranžmane je uradio klavijaturist i kompozitor Slobodan Marković.
Na ovom albumu su plesne pop i pop-rok pjesme u malo modernijem aranžmanu tipičnom za 1980-e pogodnom za emitovanja na radiju i televiziji. 
I ovim muzičkim izdanjem Alma Ekmečić je svojim pjevanjem potvrdila istaknuto mjesto među ženskim pripadnicama sarajevske škole pop roka iz 1970-ih i početka 1980-ih. Ovo je još jedan dobar primjer saradnje muzičara i pjevača sa sarajevske i beogradsle pop rok scene. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Ivan Balić, dok je producent bio Slobodan Petrović. 

## Spisak pjesama 
## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1985.
Kategorija:Albumi Alme Ekmečić
Kategorija:Albumi u izdanju Jugodiska
Peregrine Mission One

**Peregrine Mission One**, ili '''*Peregrine* Lunar Lander let 01'*, je lunarni lender koji je izgradila Astrobotic Technology, odabran kao dio NASA-inih komercijalnih lunarnih usluga tereta (CLPS). Lansiran je 8. januara 2024. u 2:18 ujutro EST  od strane United Launch Alliance (ULA) na lansirnom vozilu Vulcan Centaur na svom prvom letu. Lender nosi višestruki teret, sa ukupnim kapacitetom mase tereta od 90&nbsp;kg. To će biti prvi lunarni lender napravljen u SAD od lunarnog modula s posadom iz programa Apollo; međutim, došlo je do kvara ubrzo nakon odvajanja od rakete i pokušaj sletanja na Mjesec je morao biti napušten.

## Historija 
U julu 2017. godine, Astrobotic je objavio da je postignut dogovor sa United Launch Alliance (ULA) za lansiranje njihovog lendera *Peregrine* na lansirnom vozilu Vulcan Centaur lansirne rakete. Ova prva misija lunarnog lendera, nazvana Mission One, prvobitno je planirano da bude lansirana u julu 2021.
mini|Lansiranje lunarnog broda *Peregrine* na prvom letu Vulcan Centaur
Nakon lansiranja, *Peregrine'' je započeo 46-dnevnu putanju prema Mjesecu, tokom koje će izvršiti manevre kako bi ušao u orbitu oko Mjeseca i polako se približio površini Mjeseca. Sletanje je planirano za 23. februar 2024.

## Reference 
Kategorija:Peregrine (svemirska letjelica)
Majke mi

**Majke mi** je četvrti album  sarajevske pop, rok pjevačice Alme Ekmečić, koji je na LP ploči i kaseti objavila sarajevska izdavačka kuća Diskoton 1987. 
Sadrži osam pjesama snimljenih u studiju Muzičke produkcije Radiotelevizije Sarajevo i predstavljaju Almin povratak plesnoj pop-muzici i šlageru uz dvije balade. Uglavnom su to plesne pop i pop-rok pjesme u malo modernijem aranžmanu tipičnom za 1980-e pogodnom za emitovanja na radiju i televiziji. Naslovna pjesma je ujedno i najveći hit na ovom muzičkom izdanju. Kao i na prethodnom albumu, Ekmečić je okupila dobru ekipu iskusnih muzičara i kompozitora, ali ovaj put iz Sarajeva. Među kompozitorima tu su: Slobodan "Bodo" Kovačević ("Kesteni", "Ne idi sad"), Ranko Boban ("Otkači se od mene") i Dražen Ričl. Posebna zanimljivost je pjesma "Još ga sanjam" koju je komponirao Ričl, a tekst napisao Kovačević. Jedan od tekstopisaca je i Marina Tucaković ("Ona ili ja", Ne idi sad"), koja je napisala skoro sve tekstove na njenom prethodnom albumu. Aranžmane za većinu pjesama uradio je bivši klavijaturist Indexa Ranko Rihtman. 

I ovim muzičkim izdanjem Alma Ekmečić je svojim pjevanjem potvrdila istaknuto mjesto među ženskim pripadnicama sarajevske škole pop roka iz 1970-ih i 1980-ih. Dizajn za omot uradio je Ranko Vasić, fotografiju Branko Popović, dok je producent bio Milan Stupar. 

## Spisak pjesama 
## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1987.
Kategorija:Albumi Alme Ekmečić
Kategorija:Albumi u izdanju Diskotona
Sjetit ćeš se mene

***Sjetit ćeš se mene*** treći je studijski album sarajevskog pop, rok i narodnog pjevača Fadila Toskića koju je 1990. objavila na LP ploči i kaseti izdavačka kuća Diskoton. Sadrži osam pjesama i predstavlja veliki zaokret Toskića ka narodnoj muzici, dok je njegove pjevačke izvedbe pratio Futa i Zlaja Band. 
Istovremeno, uradio je aranžmane za sve pjesme i komponirao četiri: "Hej, Jasmina!", "Sve će ti uzeti oni", "Sjetit ćeš se mene" i "Mirišeš na divlje jagode". Osim njega, tu su i Ranko Boban koji je autor njegovih najpopularnijih pjesama "Puče grom u srcu mom" i "Ružo moja", a istovremeno je komponirao "Zauvijek se kući spremam". Tu je i Željko Subotić koji je komponirao "Crno vino plave oči". Od tekstopisaca najviše se istakao Slobodan Đurasović ("Hej, Jasmina!", "Sve će ti uzeti oni", "Sjetit ćeš se mene", "Mirišeš na divlje jagode"), a tu su i Mišo Zlović ("Crno vino plave oči"), te Goran Kovačević ("Zauvijek se kući spremam").

Fadil Toskić se pokazao veoma uspješnim komponirajući i pjevajući novokomponovanu narodnu muziku. U tome mu je pomogao već navedeni Futa i Zlaja Band kvalitetnom sviračkom pratnjom. Snimivši antologijski album "Sjetit ćeš se mene" ostvario je dobar komercijalni uspjeh, a pjesme s ovog albuma često su se u to vrijeme mogle čuti na radiju i televiziji.

Ovim muzičkim izdanjem Fadil Toskić je nastavio s dobrim pjevačkim interpretacijama, ostvarujući dobar uspjeh kod publike i muzičkih kritičara uz popularnost na raznovrsnoj sarajevskoj muzičkoj sceni, ali i u okvirima bivše Jugoslavije. Dizajn za omot uradio je "Trio" iz Sarajeva, a fotografiju Vladislav Lazarević, dok su producenti bili Vetko Šalaka i Aleksandar Radulović "Futa".

## Spisak pjesama 
## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1990.
Kategorija:Albumi Fadila Toskića
Kategorija:Albumi u izdanju Diskotona
Chichén Itzá

**Chichén Itzá** ( jukatan Maya : ''Chi'ch'èen Ìitsha*, što znači "Na zdencu čarobnjaka vode" ; često se piše *Chichen Itza'' na engleskom i tradicionalnim Yucatec Maya) je bio veliki predkolumbijski grad koji su izgradili ljudi Maja iz perioda Terminal Classic. Arheološko nalazište se nalazi u općini Tinúm, država Yucatán, Meksiko.

Smješten na pola puta između gradova Merida i Cancún, to je najsjevernije arheološko nalazište Maja na poluotoku Yucatán. Ujedno je i jedan sa najviše spomenika na velikoj površini od preko 300 hektara.
mini|Razrađene kamene fasade u kompleksu "Monjas" u Chichen Itzi 1902.

## Reference 
Kategorija:Maje
Kategorija:Meksičke civilizacije
Kategorija:Svjetska baština u Meksiku
Kategorija:Arheološki lokaliteti u Meksiku