Geološka vremenska skala

thumb|300px|Sat koji predstavlja neke od glavnih jedinica geološkog vremena i definitivnih događaja u Zemljinoj historiji.Hadeanski eon predstavlja  vrijeme prije fosilnih otkrića života na Zemlji. Smatra se da je njegova  gornja granica na prije oko 1,000.000.000 milijardi godina. Ostale podjele odražavaju evoluciju života; arhean i proterozoik su eoni, paleozoik, mezozoik i kenozoik su ere u eonu fanerozoik. Kvartarni period od tri miliona godina, vrijeme prepoznatljivo po ljudima,  premalen je da bi bio  vidljiv na ovoj skali. **Geološka vremenska skala** (**GTS**) je sistem hronološkog datiranja koji  određuje odnose geoloških slojeva (stratigrafija) sa vremenom i koristi u geologiji, paleontologiji i drugim naukama o Zemlji, da opiše vremena i odnose događaja koji su se dogodili u historiji Zemlje. Tabela raspona geoloških vremena, koja je ovdje predstavljena, slaže se sa nomenklaturom, datiranju i standardnim bojama kodova, koje je  utvrdila Međunarodna komisija za stratigrafiju.

Dokazi prema   radiometrijskom datiranju ukazuju da je Zemlja stara oko  4,54  milijarde godina.

Geologija ili  *duboko vrijeme*  Zemljine prošlosti je podijeljena u različite jedinice, prema događajima koji su se desili u svakom periodu. Različiti rasponi vremena na GTS obično su obilježeni promjenama u sastavu slojeva koji im odgovaraju i ukazuju na velike geološke ili paleontološke događaje, kao što je masovno izumiranje. Naprimjer, granica između perioda krede i paleogena definirana je kreda-paleogen izumiranjem, koje je označilo propast ne-ptičjih dinosaura i mnogih drugih grupa životinja. Stariji vremenski razmaci, koji su datirani pouzdanim fosilnim zapisom (prije eona proterozoik), definirani su njihovom apsolutnom starošću.

__TOC__

## Terminologija
Najveća definirana jedinici vremena je supereon, sastavljen od eona. Eoni su podijeljeni u ere, koji su zatim podijeljene u periode, epohe i doba. Termini "eonotem", "eratem", "sistem", "serija" i "faza" koriste  se za slojeve stijena koje odgovaraju tim periodima geološkog puta u historiji Zemlje.

;Jedinice geohronologije i stratigrafije

Geologija kvalificira ove jedinice kao "rane", "srednje" i "kasne" kada se odnose na vrijeme, a "niže", "srednje" i "gornje" - kada se odnose na odgovarajuće stijene. Naprimjer, serija donje jure u hronostratigrafiji odgovara epohi rane jure u geohronologiji. 
Geološke jedinice iz istog vremena, ali iz različitih dijelova svijeta često izgledaju drugačije i sadrže različite fosile, pa su u istom periodu historijski data različita imena u različitim zemljama. Naprimjer, u Sjevernoj Americi donji kambrij zove se serija *Waucoban* koja je podijeljena u zone, na osnovu sukcesije trilobita. U Istočnoj Aziji i Sibiru, ista jedinica je podijeljena u faze aleksij, atdabanij i botomij. Ključni aspekt rada Međunarodne komisije za stratigrafiju je pomirenje ovih konfliktnih terminologija i definiranje  univerzalnih horizonata koji se mogu koristiti širom svijeta.
Termin antropocen koristi se neformalno u  popularnoj kulturi, a sve veći broj naučnika i u opisu  epohe u kojoj živimo. Termin su uveli Paul Crutzen i Eugene Stoermer 2000. da opišu sadašnje vrijeme, u kojem ljudi imaju ogroman uticaj na životnu sredinu. To je evoluiralo u opisivanje  kao "epohe", počevši od nekog vremena u prošlosti i u cjelini da definira antropogenu emisiju ugljika i proizvodnji i potrošnji plastičnih proizvoda koji su ostali u tlu.

Protivnici ovog pojma tvrde da ga ne treba koristiti, jer je vrlo teško, ako ne i gotovo nemoguće, da se definira određeno vrijeme kada su ljudi počeli uticati na slojeve stijena koje definiraju početak jedne takve epohe. Drugi misle da ljudi nisu ni počeli da otklanjaju svoj najveći uticaj na Zemlji i stoga antropocen još nije ni počeo. U svakom slučaju, ICS još nije službeno odobrio termin, bar do kraja 2016.

## Formiranje geološke vremenske skale
Prvi ozbiljni pokušaji da se formuliras geološka skala vremena,  koja bi se mogla primijeniti bilo gdje na Zemlji potiče iz kraja 18. stoljeća. Najuticajniji  rani pokušaji (zagovarao i  Abraham Werner, između ostalih) dijele stijene Zemljine kore u četiri vrste: primarne, sekundarne, tercijarne i kvartarne. Svaka vrsta stijena, prema  teoriji, formira se u određenom periodu u historiji Zemlje. Bilo je tako moguće govoriti o "tercijarnom periodu", kao i "tercijarnim stijenama".  Zaista, termin  "tercijarne" (sadaju u paleogen i neogen) ostao je u upotrebi kao ime geoloških perioda u 20. stoljeću, a "kvartar" ostaje u formalnoj upotrebi  kao naziv tekućeg perioda. 
Identifikaciju slojeva premsa  fosilima koje sadrže,  pionirski su počelo William Smith, Georges Cuvier, Jean d'Omalius d ' Halloy i Alexandre Brogniart,  u početku 19. stoljeća, omogućivši geolozima da preciznije podijeliti historiju Zemlje. To im je omogućio da se povežu slojeve preko nacionalnim (ili čak i kontinentalnim) granicama. Ako dva sloja (ipak udaljeni u prostoru ili drugačiji u sastavu) sadrže iste fosile, šanse su dobre da se utvrde u isto vrijeme. Detaljne studije slojeva i fosila Evrope između 1820. i 1850.  proizvele su niz geoloških perioda koji se  i danas koristi.

### Imenovanje geoloških  perioda, era i epoha
Proces je bio obilježen dominaciom  britanskih geologa i imena perioda. "Kambrij", (klasični naziv za Vels),  "ordovicij" i "silur", nazvani su  po drevnim velškim plemenima, jer su periodi definirani pomoću stratigrafske sekvence iz Velsa. "Devon"  je imenovan po engleskoj  županiji Devon, a ime "karbona" ili krede je jednostavno adaptacija "mjerae uglja", pojam starog britanskog geologa za isti skup slojeva. "Perm" je dobio ime po Permu, Rusija, jer ga je pomoću slojeva u toj regiji definirao škotski geolog Roderick Murchison. Međutim, neke periode definirali su geolozi iz drugih zemalja. "Trijas"  je 1834. imenovao njemački geolog Friedrich Von Alberti iz tri različita sloja (latinski  što znači trijada). U ležištima   krede, zatim crnih škriljaca, zvanim trijas,  koji se nalaze u cijeloj Njemačkoj i Sjeverozapadnoj  Europi. Juru je imenovao francuski geolog  Alexandre Brogniart za široke morske krečnjake  u  planinama Jura.  "Kredu" (od latinskog *creta* = kreda) kao poseban period je prvi put definirao belgijski geolog Jean d'Omalius d'Halloy 1822., proučavajući  slojeve u pariskom bazenu. i imenovana za široka ležišta  krede (kalcij-karbonat deponovan od ljuštura morskih beskičmenjaka).
Britanski geolozi su također odgovorni za grupiranje perioda u ere i podjelu perioda  tercijara i kvartara u epohe. John Phillips je  1841. objavio prvu globalnu geološku vremensku skalu na osnovu vrste fosila koji su nađeni u svakoj eri. Phillipsova skala pomogla je standardiziranje upotrebe termina kao što jsu *paleozoik* ("stari život") koji je proširen da pokrije veći period nego što je bio prethodni i ''mezozoik' ' ("srednji život"), koji je izumio.

### Vremenska skala
## Također pogledajte
*Život na Zemlji
* Starost Zemlje
* Kosmički kalendar
* Evolucijska historija života
* Geološka historija Zemlje
* Historija Zemlje
* Prehistorijski život

## Reference
## Dopunska literatura
*
*
*
*
*Ialenti, Vincent. "Embracing 'Deep Time' Thinking." NPR Cosmos & Culture.
*Ialenti, Vincent. "Pondering 'Deep Time' Could Inspire New Ways To View Climate Change." NPR Cosmos & Culture.
*
*
*Montenari, Michael (2016). "*Stratigraphy and Timescales"*, 1st ed., 512 pages, Amsterdam: Academic Press (Elsevier). 

## Vanjski linkovi
* NASA: Geologic Time
* GSA: Geologic Time Scale
* British Geological Survey: Geological Timechart 
* GeoWhen Database
* International Commission on Stratigraphy Time Scale
* Chronos.org
* National Museum of Natural History – Geologic Time
* SeeGrid: Geological Time Systems  Information model for the geologic time scale
* Exploring Time  from Planck Time to the lifespan of the universe
* Episodes,  Gradstein, Felix M. et al. (2004) *A new Geologic Time Scale, with special reference to Precambrian and Neogene*, Episodes, Vol. 27, no. 2 June 2004 (pdf)
* Lane,  Alfred C, and Marble, John Putman 1937. Report of the Committee on the measurement of geologic time
* Lessons for Children on Geologic Time
* Deep Time – A History of the Earth : Interactive Infographic


Kategorija:Geohronologija
Kategorija:Hronologije geologije