Antropogenija

**Antropogenija** (grč. *anthropos* = čovjek + γéνeσiς – *jénnissi* = rođenje, nastajanje; *génesis* = razvoj, razviće) je **nauka** o  antropogenezi, tj. o **procesu**  filogeneze ljudske vrste i njenih neposrednih fosilnih predaka, odnosno evolucijskom  usponu  roda *Homo*.  Primarno se odnosi na genezu bioloških – isključivo ljudskih – svojstava. Sam proces sveukupnog sociobiološkog očovječabvanja poznat je pod nazivom hominizacija.

Antropogenija  nije samo sinonim za proces evolucije ljudske vrste putem prirodne selekcije, koja je samo dio procêsâ uključenih u ljudsko porijeklo i njegov tok do futurističkih vremena . Pored  bioloških, i mnogi drugi faktori  (osim evolucije)  uključeni su  u taj proces, u širokom rasponu od klimatskih, geografskih, ekoloških do socijalnih i kulturnih.

Termin antropogenija (eng. *anthropogeny* ) prvi puta je upotrebljen 1839, u Hooper-ovoj ediciji *Medical Dictionary*. , a definirana je kao  "studija generiranja čovjeka". Termin je popularizirao Ernst Heinrich Haeckel (1834–1919), njemački  naturalist i zoolog, u svojoj grandioznoj knjizi in  *Prirodna historija kreacije“ (*Natürliche Schöpfungsgeschicht*).(njemački: *Natürliche Schöpfungsgeschicht*) (1868)  i  *The Evolution of Man*.;njemački: *Anthropogenie* (1874).  
Haeckel  je bio i jedan od prvih biologa  koji je pisao o evoluciji. Termin   *anthropogenija*  je referirao u studiji komparativne embriologije  kao historiju evolucije čovjeka ( "the history of the evolution of man").  Tokom vremena izvorni  termin je mijenjao ime , ali se uvijek odnosio na proučavanje čovjekovog porijekla.

Prema nekim navodima,  riječ  *anthropogeny''  u engleskoj literaturi  posljednji put je pomenuta 1933. ( William K. Gregory)., kada je u akademsku leksiku uveden u  Center for Academic Research and Training in Anthropogeny (CARTA),  University of California, San Diego.  Međutim, u južnoslavenskim jezicima (u istom značenju)  je ostala u taragovima svo to razdoblje, najprije u rječnicima i leksikonima stranih riječi, a zatim i u udžbeničkoj literaturi (naprimjer).

Prema Gregory-ju (1933), antropolozi su bili zainteresirani za mjerenje i kvantificiranje osobenosti ljudskog bića, dok je  "antropogeneziste" zanimala "velika parada" , tj.  "sklapanje pokidane priče  koju priroda sprovodi u vidu putem starosnih dobi".

Ima nekih preklapanja antropologije i antropogenije, jer su obje zainteresirane za proučavanje ljudi. Antropologija, međutim,  ima interaktivne korijene u prirodnim, humanističkim i društvenim naukama.  Ona je  je obično podijeljena  na niz specifičnih  oblasti, a također i antropogenija. Gotovo istovjetno je pod utjecajem prirodnih, humanističkih i društvenih znanosti. Međutim, s obzirom da je to studija o nastanku ljudi, također je pod utjecajem različitih oblasti bioantropologije, u rasponu od anatomije i biomehanike do neurologije, genetike, ekologije i ostalih srodnih nauka.

## Također pogledajte 
*Antropogeneza
*Filogeneza
*Filogenija
*Bioantropologija
*Kulturalna antropologija
*Sociologija
* Evolucija

## Reference
## Vanjski linkovi 
*http://www.thefreedictionary.com/anthropogeny
*http://carta.anthropogeny.org/content/about-moca/ Matrix of Comparative Anthropogeny (MOCA)], associated with the Center for Academic Research and Training in Anthropogeny(CARTA)

Kategorija:Antropologija