open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1093.

Godina **1093.** (**MXCIII**) bila je uobičajena godina koja počinje u subotu po Julijanskom kalendaru.
[mini|[Anselmo Kenterberijski|Anselmo (desno) je odvučen u katedralu i postavljen za nadbiskupa Canterburyja.]]

## Događaji 
## 1093. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference
1092.

[mini|Karta [Seldžučko carstvo|Seldžučkog carstva nakon smrti sultana Malik-Shaha I (r. 1072–1092)]]
**1092.** godina (**MXCII**) je bila prestupna godina počinje u četvrtak po Julijanskom kalendaru.
## Događaji 
### Po mjestu 
#### Vizantijsko Carstvo 
* Ljeto – Car Aleksije I (**Komnenos**) podmićuje jednog od službenika Kilija Arslana (sultana Sultanata Rum ) da povrati Sinope (glavni grad Paflagonije ) i susjedne primorske regije. Koristi vizantijsku flotu da porazi seldžučku mornaricu kod obale Ciusa u Bitiniji.

## 1092. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference
1090.

Godina **1090** (**MXC**) bila je redovna godina koja počinje u utorak   u julijanskom kalendaru.
## Događaji 
## 1090. u temama 
## Rođeni 
## Umrli
805.

Godina **805.** (**DCCCV**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. Oznaka 805. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
### Bizantijsko carstvo 
* Opsada Patrasa: Lokalna slavenska plemena sa Peloponeza opsjedaju grad Patras (moderna Grčka), uz pomoć arapske flote. Bizantijska pomoćna vojska pod Sklerosom, vojnim guvernerom (strategosom) iz Korinta, je poslana i ponovo zauzima grad. Zarobljeni Slaveni u Patrasu postaju robovi, a crkva je posvećena Svetom Andriji .

### Evropa 
* Glad u Karolinškom carstvu (805/806). U decembru je car naredio da se pšenica prodaje po niskim cijenama i da se svako trudi da prehrani svoj narod. Zabranjivao je svaki izvoz namirnica izvan carstva. Nameću se skupne molitve i dani posta.
* Bitka kod Canburga: Franci pod vodstvom Karla Mlađeg, sina cara Karla Velikog, pobjeđuju Slavene u blizini današnjeg grada Kadanja i osvajaju Bohemiju (današnja Češka).
* Krum, vladar (kan) bugarskog carstva, osvaja i uništava istočni dio Avarskog kaganata (približan datum).
* Prvi put  se pominje Magdeburg (Saksonija-Anhalt), koji je osnovao Karlo Veliki.

### Britanija 
* Kralj Egbert od Wessexa formalno uspostavlja kraljevsku vlast nad Devonom, nakon integracije tokom mnogo godina. Dumnonia je smanjena da pokrije samo Cornish u Cornwallu (približan datum).

### Azija 
* 25. februar – Car De Zong umire nakon 25-godišnje vladavine, u kojoj fanzhen kontrolišu vojni guverneri ili jiedushi, koji često ignorišu carske uredbe. Naslijedio ga je njegov sin Shun Zong, koji postaje vladar dinastije Tang.
* 31. august – Shun Zong izdaje edikt o prepuštanju prijestolja svom sinu Xian Zongu (Li Chun), zbog bolesti, uzimajući za sebe titulu "penzionisanog cara" (Taishang Huang). Xian je suočen s političkim sporovima u prefekturi Zi (Shaanxi).
* Sveštenik Saichō, patrijarh Tendai budizma, posjećuje Kinu i uvodi čaj u Japan po povratku (ili 804).

## 805. u temama 
### Ekonomija 
* Karlo Veliki uzalud pokušava centralizirati kovanje novca u palati .

### Religija 
* Palatinsku kapelu u Aachenu (moderna Njemačka) posvetio je papa Leo III

## Rođeni 
* García Íñiguez I, kralj Pamplone (približan datum)
* Ludovik Njemački, unuk Karla Velikog i prvi istočnofrancuski kralj. (Približni datum) (um. 876.)
* Liudolf, vojvoda od Saske (približan datum)
* Lupus Servatus, franački opat (približan datum)

## Umrli 
* 25. februar – De Zong, car iz dinastije Tang (r. 742.)
* 12. maj – Æthelhard, nadbiskup Canterburyja
* Anselm, vojvoda od Furlanije (približan datum)
* Cernach mac Fergusa, kralj Južne Brege (Irska)
* Urbicije, franački redovnik (približan datum)
* Hui-kuo, kineski budistički monah (r. 746.)
* Jia Dan, general dinastije Tang (r. 730.)
* Muhammed eš-Šejbani, muslimanski pravnik
* Wei Gao, general dinastije Tang (r. 745.)

## Reference
Domaljevac-Šamac

**Domaljevac-Šamac** jedna je od tri općine u Posavskom kantonu na sjeveru Bosne i Hercegovine.

Poslije potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, najveći dio općine Šamac ušao je u sastav Republike Srpske. U sastav Federacije Bosne i Hercegovine, ušla su naseljena mjesta: Bazik i Domaljevac, te dijelovi naseljenih mjesta: Šamac, Brvnik, Grebnice i Tišina. Od ovog područja formirana je općina Domaljevac-Šamac.

## Geografija 
Općina Domaljevac-Šamac nalazi se u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine.

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Domaljevac-Šamac 
### Nacionalni sastav stanovništva – naselje Domaljevac 
## Historija 
Današnja općina konstituirana je 1998. godine na dijelu teritorije prijeratne općine Bosanski Šamac.

### Rani period 
Prema lokalnim pregledima historije i sekundarnim izvorima, naselje Domaljevac prvi put se spominje 1548. godine. Područje današnjeg Domaljevca-Šamca pripadalo je širem prostoru Bosanske Posavine, koji je kroz osmanski period imao izrazito pogranični i riječki karakter, uz snažnu povezanost sa savskim prometnim pravcem i naseljima s druge strane Save.

### Od austrougarskog perioda do 1945. 
U vrijeme austrougarske uprave naselja Bosanske Posavine prolazila su kroz upravne, demografske i privredne promjene karakteristične za sjever Bosne i Hercegovine. Prema preglednim lokalnim izvorima, do 1910. godine postojali su Gornji i Donji Domaljevac. Prema rezultatima popisa stanovništva 2013., općina Domaljevac-Šamac imala je 4.771 stanovnika.

## Uprava 
Sjedište općine Domaljevac-Šamac je u naseljenom mjestu Domaljevac.

## Galerija 

Datoteka:Municipality Domaljevac-Šamac Surroundings.png|Općina Domaljevac-Šamac
Datoteka:Stadion Jelas Domaljevac.jpg|Stadion Jelas Domaljevac
Datoteka:Crkva svete Ane Domaljevac.jpg|Crkva svete Ane

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Domaljevac-Šamac

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Posavskom kantonu
Kategorija:Šamac
*
Ravno

**Ravno** je naseljeno mjesto i sjedište istoimene općine na krajnjem jugu Hercegovine. Pripada Hercegovačko-neretvanskom kantonu. Prije posljednjeg rata čitav kraj pripadao je općini Trebinje. Po službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, naseljeno mjesto Ravno imalo je 198 stanovnika.

## Historija 
U srednjem vijeku naselje Ravno pripadalo je župi Popovo. Sredinom septembra 1438. godine spominje se Vukac Milotinović iz Ravnog u Popovu (Vochaç Milotinouich de villa Rauani de Popouo). On se obavezao na trogodišnju službu kod dubrovačkog vlastelina Nikole Aloviza Gučetića. Početkom decembra 1447. godine u Ravnom je izvršena pljačka. Među svjedocima je spomenut Radoslav Ivanović župan Vukašina Grgurovića, pa bi isti pokazatelj ukazivao na Nikoliće kao seniore na području naselja Ravno.

## Moderna historija 
Ravno je poznato po tome što je krajem 1991. bilo prvo naselje u Bosni i Hercegovini koje je napadnuto od strane JNA čime neslužbeno započinje rat u Bosni i Hercegovini.

## Geografija 
Većim dijelom izlazi do same obale Jadrana, sa naseljenim mjestom Ivanicom.

## Klima 
Sredozemna klima sa blagim zimama, toplim ljetima i velikim brojem sunčanih dana omogućava ovom području uzgoj vinove loze, ranih povrtlarskih kultura i duhana, što simbolizuje kompletnu Hercegovinu.

## Kultura 
[mini|desno|250px|Crkva Vavedenja Bogorodice u [Zavala (Ravno)|Zavali]]
### Nacionalni spomenici 
## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva - općina Ravno 
### Nacionalni sastav stanovništva - naseljeno mjesto Ravno 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Ravno 

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Hercegovačko-neretvanskom kantonu
*
Kategorija:Trebinje
Miranda (mjesec)

**Miranda**  je prirodni satelit planete Uran, najmanji i najbliži planeti od svih njenih većih satelita.

Otkrio ju je Gerard Kuiper 2. februara 1948 u Fort Davisu, koristeći 2,080 mm (82-inčni) "Otto Struve Teleskop" Opservatorije McDonald  . Dobila je ime po kćerki Prospera u Šekspirovom komadu *The Tempest*. Također je nazvana **Uran V**.

Dosada, jedine slike Mirande izbliza su one koje je načinio *Voyager 2*, koji je prošao pored Urana u januaru 1986, i tom prilikom izvršio i osmatranje njegovih satelita. Prilikom prolijetanja južna hemisfera mjeseca je bila okrenuta prema Suncu, tako da je samo ona i bila predmet istraživanja. Sretna okolnost je to da je Miranda prošla jako blizu Voyagera pokazujući da se radi o geološki najaktivnijem tijelu u Uranovom sistemu.

## Fizikalne karakteristike 
[mini|lijevo|180px|Pogled izbliza na Verona Rupes, veliki kosi rasjed na Mirandi; sa svojih 20 km visine je najviša litica u [Solarni sistem|solarnom sistemu ]]
Miranda je građena od vodenog leda i silikatnih stijena, male gustoće (procjene ukazuju da vodeni led čini oko 60% zapremine satelita ). Površina joj je ispresijecana sa velikim kanjonima i do 20 km dubokim, te živopisnim regijama izrovljenog tla što ukazuje na živu geološku aktivnost ovog mjeseca u prošlosti. Na Mirandi se nalazi i najveći klif u Sunčevom sistemu, Verona Rupes, visine od preko 5 km.

Velike brazde, zvane korone (*coronae*), mogle bi biti rezultatom uzlaznih struja zagrijanog leda. Smatra se da je ova aktivnost pokretana privlačnom silom Urana. Druga teorija, sada smatrana ko manje vjerovatna, predlaže da se Miranda, u jednom trenutku u prošlosti, sudarila sa velikim objektom. Dijelovi tih tijela su se onda presložili u različite pozicije formirajuči sadašnji čudan uzorak tla.

Mirandina orbitalna inklinacija (4.34&deg;) je neuobičajeno velika za tijelo koje je tako blizu matičnoj planeti. Moguće je da je u jednoj tački imao orbitalnu rezonancu 3:1 sa Umbrielom. Nadmetanje između njihovih sila privlačenja moglo je uzrokovati zagrijavanje unutar mjeseca i to bi mogao biti uzrok geoloških aktivnosti.
Naučnici razlikuju sljedeće geološke oblike na Mirandi:
*Kratere
*Korone (veliki jajoliki oblici)
*Regije (geološke regije)
*Rupes (latinska riječ za liticu ili klisuru)
*Sulcus (lat. riječ za paralelnu brazdu ili jarak)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Kuiper, Gerard P., "The fifth satellite of Uranus", PASP **61** (1949) 129
* http://www.solarviews.com/eng/miranda.htm
* http://www.nineplanets.org/miranda.html

Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Uran
999.

Godina **999** (**CMXCIX**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju  u julijanskom kalendaru. Oznaka 999. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
* Silesia je inkorporirana u teritoriju pod vlašću Boleslausa I od Poljske.

## 999. u temama 
## Rođeni 
* Bao Zheng, Kineski magistrat i gradonačelnki Kaifenga (umro 1062.)

## Umrli 
* 7 februar - Boleslaus II, Vojvoda od Bohemije
* 18 februar - Papa Grgur V (rođen oko 972.)
* Maredudd ab Owain, Kralj Gwynedda

## Reference 
## Vanjski linkovi
998.

Godina **998.** (**CMXCVIII**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. Oznaka 998. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
* Otto III ponovo preuzeo grad Rim i ponovo postavio za papu svog rođaka, Papu Grgura V, nakon što je iskasapio i oslijepio njegovog rivala, Antipapu Ivana XVI.

## 998. u temama 
## Rođeni 
* George I od Gruzije

## Umrli 
* Abu'l-Wafa, iranski matematičar
* Damian Dalassenos, Bizantijski Vojvoda od Antiocha

## Reference 
## Vanjski linkovi
997.

Godina **997.** (**CMXCVII**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. Oznaka 997. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.
## Događaji 
## 997. u temama 
* Prvi dokumenti koji spominju grad Gdanjsk.
* Samuilo Bugarski krunisan za cara od Pape Grgura V.
* U Španiji, de facto muslimanski vladar Al-Andalus, al-Mansur, uz potporu kršćanskih portugalskih vitezova, pljačka jedno od najsvetijih mjesta kršćanskih hodočašća, Santiago de Compostelu. Na putu su pljačka gradove Zamoru i Leon.

## Rođeni 
* Alan III, Vojvoda od Bretanje
* Rhys ap Tewdwr, Princ od Deheubartha

## Umrli 
* Imperator Taizong od Songa
* Géza od Mađarske

## Reference 
## Vanjski linkovi
996.

Godina **996.** (**CMXCVI**) bila je prijestupna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. Oznaka 996. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
* 21. maj - Šesnaestogodišnji Otto III krunisan za cara Svetog rimskog carstva od strane Pape Grgura V, njegovog rođaka.
* Sagrađena džamija Niujie (najstarija džamija u Pekingu).
* U kontinuiranim pokušajima da proširi svoju zemlju ka sjeveru de facto vladar al-Andalusa, al-Mansur zauzeo grad Astorga.

## 996. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
* mart ili april – Papa Ivan XV
* 24. oktobar - Hugo Capet, francuski kralj (rođen oko 938.)
* 20 novembar – Richard I od Normandije
* Abu Mansoor Nizar al-Aziz Billah, peti Kalif dinastije Fatimida u Egiptu
* Li Fang, kineski naučnik i enciklopedista (rođen 925)

## Reference 
## Vanjski linkovi
995.

Godina **995.** (**CMXCV**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. Oznaka 995. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
* 5 maj - Fatimidski general, Mangûtekîn, prekinuo opsadu Halepa, povukavši se pred napredovanjem Bizantinaca u Damask.
* Constantine III postao kralj Škotske.
* Olaf Tryggvason krunisan za norveškog kralja i sagradio prvu crkvu u zemlji.

## 995. u temama 
## Rođeni 
* Guido d'Arezzo, italijanski muzičar (umro 1050. godine)
* Abolfazl Beyhaghi, perzijski historičar i pisac (umro 1077. godine)
* Olaf II od Norveške (umro 1030. godine)

## Umrli 
* Erik Segersäll, Kralj Švedske od 970. godine (rođen oko 945. godine)
* Henry II, Vojvoda Bavarske (rođen 951)
* Haakon Sigurdsson erl (i de facto vladar) Norveške
* A l-Mansur ibn Buluggin, drugi vladar Sjevernoafričke Zirid dinastije

## Reference 
## Vanjski linkovi
994.

Godina **994.** (**CMXCIV**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. Oznaka 994. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
* 15 septembar - Bitka na Orontu odigrala se između Bizantije sa jedne i Fatimida sa druge strane. Bitka je dio Arapsko-bizantijskih ratova, a završena je pobjedom Fatimida.
* Danski vikinški pljačkaši, pod (vjerovatno) kraljem Sweynom Forkbeardom, pljačkaju grad Stade (Donja Saksonija). Grof Lothair Udo I je zarobljen i ubijen tokom bitke s gusarima .
* Kralj Oton III, tada 14-godišnjak, prima regalije za upravljanje Kraljevinom Njemačkom. Otto imenuje Heriberta iz Kelna za kancelara Italije .
* Danska vikinška flota, pod vodstvom Olafa Tryggvasona, uplovljava na ušće Temze i opsjeda London. Kralj Æthelred II (Nesretni) plaća Olafu 16.000 funti srebra .
* Olaf Tryggvason, ranije kršten, potvrđen je kao kršćanin na ceremoniji u Andoveru. Nakon što je primio poklone od Æthelreda II, Olaf odlazi u Norvešku.

## 994. u temama 
### Astronomija 
* Povećanje koncentracije ugljika-14, zabilježeno u prstenovima drveća, sugeriše da je jaka solarna oluja mogla pogoditi Zemlju 993. ili 994. godine.

## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Krupa na Uni

**Krupa na Uni** je općina u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Nastala je poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma od dijela općine Bosanska Krupa koji je ušao u sastav Republike Srpske. Administrativne funkcije se obavljaju u naseljenom mjestu Donji Dubovik, gdje je i sjedište općine.

## Geografija 
Prema geomorfološkim oblicima je brdovita općina u kojoj se stanovništvo pretežno ekstenzivno bavi poljoprivredom i stočarstvom. Veća su sela Donji Dubovik, Osredak, Donji Petrovići, Bušević i Hašani. Kroz Krupu na Uni prolazi cesta koja povezuje Bosansku Krupu i Sanski Most. Drugi važan prometni pravac je od Novog Grada do Bosanske Krupe.

## Privreda 
Jedini proizvodni pogon je pogon Banjalučke industrije konfekcije u naselju Osredak. Izvor zarade stanovništvo pronalazi u prodaji poljoprivrednih proizvoda, prije svega stoke i mlijeka.

## Obrazovanje 
U cijeloj općini postoji samo jedna osnovna škola "OŠ Branko Ćopić". Kako sva naselja u općini ne gravitiraju centru općine u Donjem Duboviku, velik dio djece prisiljen je više razrede osnovne škole pohađati u obližnjem Novom Gradu.

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Krupa na Uni 
## Također pogledajte 
* Administrativna podjela Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*
Zehnija Bulić

**Zehnija Bulić**, bošnjački književnik, rođen je 8. novembra 1970. godine u Paljevu kod Tutina. Profesor je književnosti i jezika u Novom Pazaru. Sekretar književnog časopisa "SENT". Jedan je od prvoboraca za afirmisanje bosanskog jezika u Sandžaku.

Do sada je objavio sljedeće knjige:

*Dah vremena (poezija)
*Splavari ponornice (poezija)
*Intimna groteska (roman)
*Topola ni o pola (poezija za djecu i pjesnike)

Piše i književnu kritiku. Sarađuje u brojnim publikacijama.
## Vanjski linkovi 
*Zehnija Bulić
* Političke aktivnosti 
* www.bkz.org.rs

Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Tutin
Kategorija:Bošnjački književnici
Kategorija:Srbijanski pisci
Donji Žabar

**Donji Žabar** je naseljeno mjesto i sjedište istoimene općine koja se nalazi u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine. Općina je nastala nakon Dejtonskog sporazuma od dijela općine Orašje. Tokom rata u Bosni i Hercegovini općina Donji Žabar je nosila naziv *Srpsko Orašje*, ali je nakon odluke Ustavnog suda Bosne i Hercegovine taj naziv poništen. Površina općine iznosi 46,80&nbsp;km2, a prema popisu iz 1991. imala je 1.407 stanovnika. Općina se sastoji iz četiri mjesne zajednice.

## Geografija 
mini|desno|270px|Geografski položaj općine Donji Žabar
Prirodna bogatstva općine su poljoprivredno zemljište i lovišta. Općina ima potencijal za razvoj ribolovnog turizma.
### Geografski položaj 
## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva - općina Donji Žabar 
### Nacionalni sastav stanovništva - naselje Donji Žabar
## Historija 
Područje Donjeg Žabara historijski je pripadalo širem posavskom prostoru, a kao zasebna jedinica lokalne samouprave oblikovalo se tek u poslijeratnom periodu.

### Rani razvoj 
Prema službenom općinskom historijatu, širi posavski prostor u kojem se nalazi Donji Žabar u prošlosti je bio močvaran, slabo naseljen i prekriven šumama. U izvorima se navodi da je do 1548. godine na tom području evidentirano naselje Žabar kao zajedničko ime za prostor današnjeg Gornjeg i Donjeg Žabara.

### Savremeni period 
Kao samostalna općina Donji Žabar razvio se u malenu posavsku jedinicu lokalne samouprave s nekoliko naseljenih mjesta. Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2013. godine, općina Donji Žabar imala je 3.669 stanovnika. U savremenom razdoblju lokalni razvoj i dalje se prvenstveno oslanja na poljoprivredu i male privredne djelatnosti karakteristične za Posavinu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Donji Žabar

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*
Kategorija:Orašje
Petrovac

**Petrovac** je općina u zapadnom dijelu Bosne i Hercegovine u Bosanskoj krajini, a administrativno pripada Republici Srpskoj. Osnovana je 1998. godine nakon  Dejtonskog sporazuma. Područje općine obuhvata naselja: Drinić, Bunara, Podsrnetica, Bukovača, Bravski Vaganac i Klenovac.

Središte općine je naseljeno mjesto Drinić.

## Geografija 
Općina Petrovac obuhvata krajnji, istočni dio Petrovačkog polja i dijelovi planina  Klekovače i Srnetice. Nalazi se uz magistralni put Sarajevo – Bihać, na udaljenosti od 8&nbsp;km.

Površina općine je 136,48&nbsp;km² odnosno 16% od predratne općine Bosanski Petrovac koja je tada iznosila 853&nbsp;km².
Prašumski rezervat "Lom" osnovan je 1956. godine. Nalazi se u masivu planine Klekovače, na grebenu Lom-planine. Zauzima površinu od 297,8 hektara. Ima izdvojeno jezgro - strogi rezervat divljine, veličine 55,8 hektara (kategorija Ia po IUCN - klasifikaciji). Vegetaciju lomske prašume uglavnom čini (75%) tipična šuma ovih dinarskih planina, zajednica bukve-jele-smrče (Piceo-Abieti-Fagetum illyricum). Još od starih vremena na glasu je dobra pitka voda koja izbija sa izvora zvanog Medenac na 659 m nadmorske visine u dnu manjeg prirodnog usjeka. Ovaj izvor i još par manjih izvora su kaptirani, tako da Drinić u toku cijele godine ima vode. Sva voda sa područja Drinića ima hidrografsku vezu sa rijekom Sanicom što znači da pripada slivnom području rijeke Sane. Voda ponora Drinića teče kroz krečnjačko podzemlje Srnetice, zatim ispod susjednog Bravskog polja i Grmeča i izbija na rijeku Sanicu.

Jama u Driniću je na 860 m. nadmorske visine, na zapadnim padinama Srnetice. Ulaz ima oblik trapeza. Vertikalno se spušta u krečnjačku unutrašnjost. Na zidovima vertikalnog kanala pri samom dnu je nakit u obliku saliva.

## Historija 
U srednjem vijeku ovo područje bilo je u sastavu hrvatske i ugarske države. Prvi put 1322. godine tadašnji ban Stjepan II Kotromanić priključuje ga u sastav bosanske države. Godine 1463. i ovo područje ulazi u sastav Osmanlijske države da bi 1878. ušlo u Austro-Ugarsku monarhiju, i konačno 1918. u Jugoslaviju.

U Drugom svjetskom ratu stanovništvo bilo je oprijedeljeno za partizanski pokret. U vrijeme Bihaćke Republike radila je u Driniću partizanska štamparija, u Jasikovcu bila je partizanska bolnica.

## Privreda 
Privredna djelatnost je svedena na šumsko privredno društvo Šume RS, podružnica Drinić i nekoliko manjih pilana. Turizam je privredna grana koja u Driniću tek počinje sa razvojem. Potencijali su veoma veliki a pored izgrađenog Lovačkog doma i infrastrukture koja prati ovakve objekte u planu je izgradnja motela sa većim smještajnim kapacitetima. U području Kozila se održava i kulturno turistička manifestatcija pod nazivom *Štraparijada* gdje se takmiče konjske zaprege u povlačenju trupca.

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Petrovac 
## Također pogledajte 
* Spisak naseljenih mjesta u općini Petrovac
* Lokalni izbori u Bosni i Hercegovini 2016 (Petrovac)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Petrovac

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*
Istočni Mostar

**Istočni Mostar** je općina u Bosni i Hercegovini koju čini mjesto Zijemlje, koje je do početka rata u Bosni i Hercegovini pripadalo Mostarskoj općini.

## Politika 
Općinom rukovodi Načelnik općine koji se bira na lokalnim općinskim izborima svake četiri godine, na kojima se bira i Općinsko vijeće, koje se sastoji od 11 vijećnika, koji se biraju po partijskim listama. Članovi Općinskog vijeća se biraju direktno, te na osnovu dobijenih glasova, proporcionalno udjelu partije, zastupaju biranu partiju u općinskom vijeću. Ovlasti Načelnika općine i Općinskog vijeća regulisani su zakonima i statutom općine.

### Načelnik općine 
Na Općinskim izborima održanim 2. oktobra 2016. godine za načelnika općine Istočni Mostar izabran je Božo Sjeran, član Srpske demokratske stranke sa 88 glasova (60,69%).

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva - općina Istočni Mostar 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Reportaža o Istočnom Mostaru

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*
Srce

mini|desno|200px|Srce
**Srce** je specijalni mišić. Predstavlja sistem sastavljen od dvije serijski povezane pumpe, jedna pumpa krv kroz pluća dok druga pumpa krv u sva druga tkiva. Pumpa krv samo u jednom smjeru.

Srce (miokard) je izvana obavijeno tankom fibroznom membranom, srčanom kesom (perikard) dok je iznutra obloženo slojem endotelnih ćelija koje čine unutrašnjost (endokard).

U funkcijskom smislu, ima lijevu i desnu komoru (ventrikul), a svakoj komori je pridodata po jedna pojačivačka pumpa, lijeva i desna pretkomora (atrij). Atrijumi se kontrahuju prije ventrikula.

Provodni sistem srca čine sinoatrijalni SA čvor, internodalni putevi atrioventrikularni AV čvor i Hisov snop.

Prosječno ljudsko srce teško je 200-425 grama i za vrijeme jednog ljudskog života napravi približno 3,5 milijarde otkucaja ili 100.000 otkucaja dnevno. U jednom danu kroz ljudsko srce protječe 7570 litara krvi.

Kardiovaskularne bolesti su najčešći uzrok smrti u svijetu od 2008. godine, čineći 30% smrtnih slučajeva. Od toga više od tri četvrtine su posljedica koronarne arterijske bolesti i moždanog udara. Kardiovaskularne bolesti često nemaju simptome ili mogu uzrokovati bol u grudima ili kratak dah. Dijagnoza srčanih bolesti se često postavlja uzimanjem anamneze, slušanjem srčanih tonova stetoskopom, EKG-om, ehokardiogramom i ultrazvukom. Specijalisti koji se fokusiraju na bolesti srca nazivaju se kardiolozima, iako mnoge specijalizacije medicine mogu biti uključene u liječenje.

Srce potječe iz splanhnopleuralnog mezenhima u području neuralne ploče, gdje se formira kardiogena regija. Na tom mjestu nastaju dvije endokardne cijevi koje se spajaju u primitivnu srčanu cijev, poznatu kao tubularno srce. Između treće i četvrte sedmice srčana cijev se produžava i počinje savijati, formirajući oblik slova S unutar perikarda. Time se srčane komore i veliki krvni sudovi dovode u pravilan međusobni položaj karakterističan za razvijeno srce. Daljnji razvoj uključuje formiranje pregrada (septuma) i zalistaka, kao i remodeliranje srčanih komora. Do kraja pete sedmice septumi su u potpunosti formirani, a do devete sedmice razvoj srčanih zalistaka je završen.

Prije pete sedmice u fetalnom srcu postoji otvor poznat kao foramen ovale. On omogućava da krv u fetalnom srcu prelazi direktno iz desne u lijevu pretkomoru, čime se zaobilaze pluća koja još nisu funkcionalna. Nekoliko sekundi nakon rođenja, režanj tkiva poznat kao septum primum, koji je prethodno imao ulogu zaliska, zatvara foramen ovale i uspostavlja tipičan obrazac srčane cirkulacije. Na mjestu nekadašnjeg otvora ostaje udubljenje na površini desne pretkomore, poznato kao fossa ovalis.

## Također pogledajte 
*Srčana komora
*Srčana pretkomora

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nauka 50: Srce (RTS Obrazovno-naućni program - Zvanični kanal)
* Heart 
* Heart Anatomy 
* Function of the heart 
* Heart valves 
* Coronary Heart Disease 
* Heart failure
* History of heart research

Kategorija:Srce
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Organi
Hercegovci

[mini|200px|*Hercegovka napaja [konje*, slika Jaroslava Čermáka (1878)]]
**Hercegovci** je regionalna odrednica za stanovnike Hercegovine, historijske i geografske regije u južnom dijelu Bosne i Hercegovine. Budući da se pojam *Hercegovci* odnosi na regionalnu pripadnost, isključena je svaka daljnja vjerska ili nacionalna kategorizacija. Hercegovina je historijska regija u Bosni i Hercegovini koja se prije nazivala Humska zemlja, Zahumlje ili Hum. Kao historijski i geografski pojam prvi put pod tim imenom pojavljuje se 1454. u pismu bosanskog sandžak-bega Isa-bega Ishakovića.

Već od 1474. Bosanci i Hercegovci počinju izbijati na vidjelo kao visoki vojnički i civilni dostojanstvenici. Tako je u periodu 1544–1612. na velikoj vezirskoj stolici sjedilo devet što Bosanaca što Hercegovaca, a osim toga bilo je pet zamjenika velikih vezira, više vezira i veći broj begler-begova i begova.

Nakon što je Austro-Ugarska okupirala Bosnu i Hercegovinu 1878, ubrzo je zavela i obavezan vojni rok, koji je važio i za bosanske i za hercegovačke regrute. U početku su ga služili u samoj Bosni i Hercegovini da bi 1889. bilo odlučeno da se bosanskohercegovačke trupe premjeste u Monarhiju.

Kako navodi Vjekoslav Klaić, pisac historije Bosne, Hercegovci su žestoke, prkosne ćudi, za razliku od Bosanaca, koji su većinom mirne, flegmatičke ćudi. Kad je riječ o njihovom jeziku, neosporivo je da je on oduvijek nazivan bosanskim, a u zapisniku sjednice Gradskog vijeća sazvane u Mostaru 12. januara 1895. to je samo formalno potvrđeno.

*Hercegovci* se u ovom slučaju pojavljuju kao zbirna imenica u množini i muškom rodu kao oznaka za grupu ljudi iz Hercegovine (ili samo muškog roda ili i muškog i ženskog roda). Istovjetni pojam u jednini glasi Hercegovac, a označava muškarca iz Hercegovine, dok je jednina ženskog roda Hercegovka, i označava ženu iz Hercegovine. Zbirna imenica za dvije ili više pripadnica ženskog roda iz Hercegovine je Hercegovke.

## Također pogledajte 
* Stara Hercegovina
* Hercegovina

## Reference 
Kategorija:Etničke grupe u Bosni i Hercegovini
Kategorija:"Ostali" u Bosni i Hercegovini
Osmaci

**Osmaci** su naseljeno mjesto i sjedište istoimene općine u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Općina je formirana od dijelova općine Kalesija koji su pripali Republici Srpskoj nakon Dejtonskog sporazuma.

## Geografija 
Općina Osmaci se nalazi na sjevero-istočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Graniči s općinama Šekovići, Zvornik i Kalesija . Površina općine iznosi 78,1&nbsp;km2.

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Osmaci 
### Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Osmaci 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Osmaci

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
Kategorija:Kalesija
*
Šekovići

**Šekovići** su naseljeno mjesto i sjedište istoimene općine u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Prema popisu stanovništva iz 2013. na području općine Šekovići živjelo je 6.761 stanovnika. Administrativno je dio Republike Srpske.

## Geografija 
Općina Šekovići graniči sa općinama Kladanj, Kalesija, Vlasenica, Zvornik i Osmaci.

## Kultura 
### Nacionalni spomenici 
mini|desno|250px|Manastir Lovnica

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Šekovići 
### Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Šekovići 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Šekovići

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*
Nekropola stećaka Radimlja

**Nekropola stećaka Radimlja** nalazi se u Vidovu polju, 3&nbsp;km zapadno od Stoca, na putu Čapljina - Stolac, Bosna i Hercegovina.

Po brojnosti primjeraka, raznovrsnosti i zastupljenosti svih osnovnih oblika, relativno visokoj umjetničkoj kvaliteti izrade, bogatstvu plastičnih dekoracija, reljefnih predstava i natpisa koji spominju poznate historijske ličnosti, kao i svom neobičnom smještaju i dostupnosti, nekropola Radimlja spada u najvrijednije spomenike srednjovjekovnog perioda u BiH. Nekropola u Radimlji uvrštava se u red najukrašenijih nekropola u BiH. Po svojim likovnim odlikama nekropola na Radimlji spada među nekoliko najvrijednijih i najznačajnijih nekropola stećaka uopće.
## Nacionalni spomenik 
Na V sjednici održanoj 5. do 11 novembra 2002. godine komisija za očuvanje nacionalnih spomenika je donijela odluku o proglašenju Historijskog područja - nekropola stećaka Radimlja kod Stoca, za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Odluka je objavljena u "Službenom glasniku BiH" broj 40/02. Nakon ne sprovođenja dispozitiva odluke Komisije i nastavljanja degradiranja prostora oko i na samoj nekropoli, spomenik je uvršten i na Listu ugroženih spomenika.

Na osnovu uvida u stanje navedenog dobara utvrđeno je da je nacionalni spomenik ugrožen nezakonitom i bespravnom gradnjom u sklopu spomenika ili u njegovoj neposrednoj blizini. Godine 1999. nezakonito su na društvenom zemljištu uz nekropolu i na potencijalnom arheološkom nalazištu sagrađeni poslovni objekti, u skladu sa regulacionim planom, koji je Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika stavila van snage. Potom je središnji prostor nekropole, koji je trenutno neograđen, počeo da se koristi kao prostor za parkiranje vozila posjetilaca i vlasnika poslovnih objekata. Nadalje, prostor neposredno uz nekropolu pretvoren je u odlagalište otpada, pa je cjelina izložena rizicima koje izazivaju kamioni koji preko njenog zaštitnog pojasa prevoze otpad, hemijska i vizuelna zagađenja.

### Natpisi na stećcima 
Natpisi se pojavljuju na pet spomenika, ispod kojih su sahranjeni neki od članove porodice vlaških katunara Hrabrena Miloradovića.
''

'**

**'

'**

**'

Na natpisima su i imena dvojice klesara: Miogost i Bolašin Bogačić.

## Svjetska baština 
Radimlja se nalazi na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi su 20 nekropola u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj.

## Galerija 

Datoteka:Bosniangraves bosniska gravar februari 2007 stecak stecci3.jpg|Motiv sa stećka
Datoteka:BiH, Radimlja necropolis 7.jpg|Stećak

## Također pogledajte 
* Stećci (svjetska baština UNESCO-a)
* Spisak Svjetske baštine u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:Stećci u Stocu
Kategorija:Stolac
Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Kategorija:Stećci svjetska baština u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Stećci sa natpisom
Manastir Žitomislić

mini|desno|250px|Manastir Žitomislić
**Manastir Žitomislić** je jedan od kulturno najznačajnijih srpskih pravoslavnih manastira Hercegovine iz 16. vijeka, a posvećen je Blagovještenju Presvete Bogorodice. Nalazi se u kotlini na putu iz Mostara za južnu bosanskohercegovačku granicu, na krajnjoj zapadnoj liniji stare oblasti Dubrave. U staroj humskoj oblasti predstavlja najzapadniji održani srpski pravoslavni manastir. Najveći ktitori manastira su bili iz porodice Miloradović i Hrabren.

## Izgradnja 
Kadija nevesinjski je 1566. godine izdao dozvolu za gradnju crkve u Žitomislićima. Rad na podizanju crkve i razvijanju manastirskih objekata oko nje trajao je preko 40 godina a već 1606. godine pominju se prvi monasi manastira. Žitomislić predstavlja galeriju sakralne umjetnosti sa ornamentima u srebru i zlatu. Godine 1767. postavljen je prvi iguman Manastira Sarajlija Teofil a u prvoj polovini 19. vijeka iguman Simeon Miljković uredio je manastir. 1853. uveo je vodu na "ćerizu", prekrio crkvu i posadio novi vinograd. 1858. godine u manastiru je otvorena "Duhovna škola", a 1859. podignuta je velika zgrada sa 14 ćelija i dvije magaze. Manastir Žitomislić očuvan sve do 1992. godine imao je biblioteku sa više desetina starih rukopisnih knjiga iz 16. i 17. vijeka koje su tu došle poklonom ili su prepisivane te mali arhiv turskih dokumenata. Značajna kaligrafska djela čuvana u manastiru su Ćeladkovo evanđelje, Mineji, Panegirik, Oktoh, Molitvenik, Bogorodičina čudesa.

Manastir je uništen do temelja 1992. od strane jedinica HOS-a U toku 2003. i 2005. godine obnovljena je crkva i stari konak i osvešteni od strane Patrijarha srpskog Pavla u maju 2005. godine.

Prirodno - graditeljska cjelina Manastira Žitomislići, proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine 

## Galerija 

Manastir Žitomislić.JPG|Manastir Žitomislić 2011. godine
Manastir Žitomislić2.JPG|Zvonik
Manastir Žitomislić3.JPG|Ulaz u crkvu
Manastir Žitomislić4.JPG|Ikona svetih novomučenika Žitomislićkih
Manastir Žitomislić5.JPG|Dio manastirske porte

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Mostaru
Kategorija:Manastiri u Mostaru
Oštra Luka

**Oštra Luka** je naseljeno mjesto i središte istoimene općine u zapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Ranije je nosila naziv *Srpski Sanski Most*, ali u skladu s odlukama Ustavnog suda Bosne i Hercegovine od 22. septembra i 27. februara 2004. godine naziv je proglašen neustavnim, te je zamjenjen nazivom Oštra Luka.

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Oštra Luka 
### Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Oštra Luka 
## Obrazovanje 
* OŠ „Desanka Maksimović“ Oštra Luka
* OŠ „Josif Pančić“ Donja Kozica
* OŠ „Petar Skundrić“ Budimlić Japra

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Općina Oštra Luka na maplandia.com

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*
Kategorija:Sanski Most
979.

Godina **979.** (**CMLXXIX**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. Oznaka 979. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
## 979. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Arhitekt

mini|desno|250p|Arhitekta

**Arhitekta** (*arhitekt, arhitektica, arhitektkinja*) je osoba koja vrši planiranje, projektovanje i nadgledanje izgradnje objekata. Uloga arhitekte je da donosi i usmjerava odluke koje se tiču aspekata građevinske estetike, kulture i sociologije. U generalnom značenju arhitekta je dizajner sheme ili plana.
Riječ arhitekta dolazi od latinske riječi: *architectus* i grčke riječi *arkhitekton* (vrhovni graditelj), *arhi* (vrhovni) + *tekton* (graditelj, drvorezac).

Arhitekti se smatraju profesionalnim radnicima usporedivim sa doktorima, inžinjerima i advokatima koji moraju da frekventno donose građevinsko dizajnerske i planske odluke koje utiču na sigurnost i zdravstveno stanje društva. Arhitekti su dužni da imaju specijalizirano znanje i dokumentovano radno iskustvo da bi dobili registraciju, sličnu registracijama drugih profesionalnih radnika. Zahtjevi za dobijanje takve dozvole su različiti u raznim mjestima.
Iako je arhitekta zvanje koje se specifično odnosi na registrovanog profesionalnog radnika, riječ se često koristi u širem značenju kao definicija nekoga ko unosi red u izgrađenu ili neizgrađenu okolinu kroz racionalne ili neracionalne konstrukcije koristeći se dizajnom. Naprimjer, postoje brodarski arhitekti, software arhitekti itd. Diplomirani studenti škola arhitekture, čiji zadaci nisu isključivo zadaci crtača, također se često nazivaju arhitektima.

Najprestižnija nagrada koju arhitekt može dobiti jest Pritzkerova, koja se smatra ekvivalentom Nobelove nagrade za arhitekturu.

## Također pogledajte 
* Spisak arhitekata

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Arhitektura
Josef Mengele

** Josef Mengele** bio je njemački ljekar, član NSDAP, pripadnik SA, SS, Waffen-SS-a i od 30. maja 1943. godine logorski ljekar u koncentracionom logoru Auschwitz-Birkenau. Zbog svojih medicinskih eksperimenata na logorašima, kao i ubistava logoraša, bio je tražen od strane njemačke vlade i izraelske tajne službe Mossad. Spasio se bjegom u Južnu Ameriku, gdje je i umro 1979. godine u Brazilu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1911.
Kategorija:Umrli 1979.
Kategorija:Nacizam
Kategorija:Članovi SS
Kategorija:Njemački ljekari
Kategorija:Članovi NSDAP-a
Kategorija:Članovi SA
Kategorija:Članovi Waffen-SS
Juraj Neidhardt

**Juraj Neidhardt** (15. oktobra 1901 – 13. jula 1979) bio je arhitekt, teoretičar i pedagog, sintetičar tradicionalnih elemenata i savremenih dostignuća građevinarstva i arhitekture Bosne i Hercegovine. Neidhardt je došao 1930-tih u Bosnu iz Le Corbusierovog ateljea, a na poziv arhitekta Dušana Grabrijana.

Bio je član Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine. Juraj Neidhardt je svojim tekstovima objašnjavao svoju ideju o nastanku bosanskog pola svjetske savremene arhitekture a projektantskim idejama i ilustracijama je dopunjavao svoje tvrdnje. Neidhardt je iz Grabrijanovih postavki izvlačio prekovremenske vrijednosti arhitekture. Njegovo daljnje djelovanje bilo je sublimirano u brojnim natječajnim i drugim radovima – sintezi univerzalnog i regionalnog, uvijek čisto stojeći na pozicijama moderne arhitekture.

Tokom 1938. godine bio je zaposlen u preduzeću "Jugočelik", u čiji sastav su ušli i: rudnici željezne rude i Željezara u Varešu. Tada je započeo projektiranje i izgradnju radničkih naselja u rudarskom bazenu Srednje Bosne (Zenica, Vareš, Ilijaš, Breza, Kakanj i Ljubinja). Oblikovao je radničke kuće, od čije dispozicije, opreme i okoliša je očekivao da utemelji kulturu stanovanja jedne cijele generacije prema poznatom sloganu *da ljudi grade kuće – a kuće grade ljude*. Tokom studiranja u Beču na Akademiji likovnih umjetnosti (1920 - 1924) ili za vrijeme rada u bečkom ateljeu čuvenog arhitekta Petera Behrensa Neidhardt je izradio vrlo inovativan projekt za aerodrom.

## Pisana djela 
* *Arhitektura Bosne i put u savremeno* (u saradnji sa Dušanom Grabrijanom)

## Projekti 
* Sklop Nadbiskupskog sjemeništa na Šalati u Zagrebu, 1926.–1929. godine
* Paviljon i ljetna pozornica na Ilidži 1938. godine.
* Radničko naselje Vareš Majdan izgrađeno je nakon Drugog svjetskog rata prema urbanističkom projektu Juraja Neidhardta iz perioda 1939/40. Proglašeno je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.
* Stambene zgrade u Ali-pašinoj 11-17, Sarajevo, iz 1958. godine
* Dom izvidača u Sarajevu,
* Filozofski fakultet Sarajevo iz 1959
* Prirodno-matematički fakultet Sarajevo iz 1965. godine
* Skupština Bosne i Hercegovine (današnji Parlament BiH)- Sarajevo 1980.
* Nekoliko urbanističkih planova (Novi Sad, Sušak, Zagreb, Vareš Majdan).
* Urbanističko rješenje jezgre Marijin dvor u Sarajevu

## Literatura 
* Jelica Karlić – Kapetanović - Juraj Najdhardt – život i djelo. Sarajevo: Veselin Masleša, 1990.
* Maja Pličanić, Elša Turkušić, - Radničko naselje Moderne sa "kućom za neoženjene radnike" u Varešu – prilog istraživanju polivalentne arhitekture Juraja Neidhardta. Sarajevo. 2012

## Reference 
Kategorija:Jugoslavenski arhitekti
Kategorija:Bosanskohercegovački arhitekti
Kategorija:Članovi ANUBiH
Kategorija:Članovi HAZU
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Rođeni 1901.
Kategorija:Umrli 1979.
Hrvoje Hegedušić

**Hrvoje Hegedušić**, hrvatski kantautor zabavne muzike iz Zagreba i jedan od najznačajnijih predstavnika zagrebačke škole šansone.

## Festivali 
## Uspjesi 
Višestruki je dobitnik diskografske nagrade Porin, kao i mnogih drugih muzičkih nagrada. Bio je umjetnički direktor Chansonfesta i direktor Zagrebačkog festivala. Penzionisan je 1995. godine, ali još uvijek je aktivan i radi kao ton majstor i voditelj poslova u Digitalnom studiju "Lisinski".

## Diskografija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.nacional.hr/clanak/57294/hrvoje-hegedusic-zacetnik-sansone-i-tvorac-hitova-hrvatske-estrade 
* https://web.archive.org/web/20101101105200/http://www.croatianpopmusic.com/Hrvoje%20Hegedusic.htm
* https://web.archive.org/web/20131029205220/http://www.hds.hr/pretrazivanje/clan_hr.htm?CODE=91
* http://www.discogs.com/artist/Hrvoje+Hegedu%C5%A1i%C4%87

Kategorija:Hrvatski muzičari
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Rođeni 1935.
Kategorija:Hrvatski kantautori
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Jugoslavenski kantautori
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Hrvatski pjevači
Kategorija:Jugoslavenski pjevači
Kategorija:Hrvatski kompozitori
Kategorija:Jugoslavenski kompozitori
Kategorija:Hrvatski producenti
Kategorija:Jugoslavenski producenti
Drago Diklić

**Drago Diklić**, hrvatski jazz-muzičar, kantautor zabavne muzike i jedan od najznačajnijih predstavnika zagrebačke škole šansone. Rođen 1937. u Sinju, a 1941. s roditeljima dolazi u Zagreb gdje je pohađao IV. mušku gimnaziju i usporedno bio đak muzičke škole (violina, pozauna). Nakon sviranja po zagrebačkim plesnim mjestima, 1958. odlazi u inostranstvo (Njemačka, Francuska, Maroko, Švedska), što označava početak profesionalnog bavljenja muzikom. Nakon povratka u Zagreb, osniva orkestar "Profesionalci" te 1962. počinje sa komponovanjem vlastitih kompozicija.
1971. preuzima Zagrebački festival zabavne muzike.
Osnivač i vlasnik jedne od najstarijih diskografskih kuća i muzičke produkcije ALTA - Zagreb.
Od 1996. godine aktivan je bridžist, te predsjednik Zagrebačkog bridge saveza i dopredsjednik Hrvatskog bridge saveza.

## Festivali 
*Jazz festival - Bled" 1962. 1963. 1964;
*Zagrebački festival" - dugi niz godina;
*Opatijski festival" - dugi niz godina;
*Beogradsko proleće"

## Filmovi 
*"Blagajnica hoće ići na more"

## Diskografija 
*With My Bands & My Friends Vol.1
*With My Bands & My Friends Vol.2
*Još samo večeras
*Opet si plakala
*Teško mi je zaboravit t(s)ebe
*Samo za zaljubljene
*Zagreb je najljepši grad
*Sve moje godine

Kategorija:Rođeni 1937.
Kategorija:Hrvatski muzičari
Kategorija:Biografije, Sinj
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Živi ljudi
Sindrom stečene imunodeficijencije

**Sindrom stečene imunodeficijencije** ili **SIDA**/AIDS, je infektivna virusna bolest imunog sistema čovjeka. U bosanskom jeziku, termin **sida** dolazi iz francuskog jezika (Syndrome d'immunodéficience acquise). U prijevodu bi značilo "sindrom stečenog deficita imunog sistema,"" što je identično prijevodu sa engleskog jezika: Acquired Immunodeficiency Syndrome - AIDS.

**Uzročnik**: HIV (Human Immunodeficiency Virus), retrovirus koji napada specifične ćelije odbrane organizma, ćelije iz grupe leukocita, tj. limfocitske podgrupe. Na **Th** ćelijama postoji specifičan faktor pomoći kojeg se one prepoznaju, ali koji nažalost promotivno djeluje na HIV. Riječ je o CD4 (CD - cluster of differentiation) površinskom markeru.

**Slika bolesti**: Sida nema direktne manifestacije na organizam kako to neke bolesti inače imaju, nego se njene posljedice očituju u tzv. oportunističkim bolestima/infekcijama. HIV virus znatno oslabi imuni sistem čovjeka, a to iskorištavaju kako mikroorganizmi koji redovno žive na i u čovjeku, tako i organizmi koji dolaze spolja. Čovjek na kraju umire od raznih infekcija sistema za disanje, tumora itd. jer za ovu bolest do danas nije pronađena adekvatna vakcina ili lijek.

HIV se najčešće prenosi seksualnim aktom, miješanjem nekih od tjelesnih tečnosti oboljelog sa tečnostima zdravog čovjeka (krv, limfa...) ili drugim dijelovima organizma u kojima je koncentracija ovog virusa velika.

## Također pogledajte 
* Asocijacija Margina

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20130315135146/http://www.dmoz.org/Health/Conditions_and_Diseases/Immune_Disorders/Immune_Deficiency/AIDS
* http://www.unaids.org/en/
* http://aidsinfo.nih.gov/ 

Kategorija:Medicina
Kategorija:Medicinske katastrofe
Kategorija:Pandemije
Ljubljanica

**Hrvatska**:

* Ljubljanica (Martinska Ves), naselje u općini Martinska Ves, Sisačko-moslavačka županija
* Ljubljanica (Zagreb), kvart u gradu Zagrebu, poznat i kao *Remiza*
* Osnovna škola "Ljubljanica", osnovna škola u kvartu Ljubljanica (Zagreb), grad Zagreb

**Slovenija**:

* Ljubljanica (rijeka), rijeka u središnjem dijelu zemlje, desna pritoka Save, duga 41&nbsp;km
Dušan Grabrijan

**Dušan  Grabrijan** *(1899-1952)* je slovenski i bosanski arhitekta, arhitektonski teoretičar i profesor.1930. godine povučen šarmom Sarajeva, Grabrijan se doselio u Sarajevo te je narednih 20 godina proveo proučavajući i dokumentujući graditeljske i arhitektonske osnove Sarajeva i Bosne i Hercegovine uopće. Tokom 30-tih godina Grabrijan je bio profesor na Srednjoj tehničkoj školi (STŠ) u Sarajevu a izdao je i niz naučnih i istraživačkih djela.
Grabrijan je prvi koji je, proučavajući orijentalnu kuću adaptiranu prema zahtjevima bosanskog podneblja, otkrio niz načela koja su proklamirali pioniri moderne arhitekture kao osnovne postavke savremene arhitekture primijenjene u stambenoj jedinici. Neke od tih postavki bile su polivalentni prostor, uklanjanje ili raščišćavanje prostora od prekomjernog namještaja, ugradba plakara, nadalje prostorno preklapanje, preklapanje eksterijera i interijera, mnogo svjetla, pravo na vidik, naselje u zelenilu i priroda kao element kompozicije te kuća koja se vani javlja kao kubistička plastika.

## Djela 
*Razvojni put naše savremene kuće
*Arhitektura Bosne i put u savremeno (u saradnji sa Jurajom Neidhardom)

## Reference 
Grabrijan, Dušan
Kapilari

mini|desno|300px|Šema kapilarnog sistema
**Kapilari** su najmanji krvni sudovi u tijelu sa svojih 5-10 &mu;m. Oni povezuju arteriole i venule i imaju najbližu interakciju s organskim tkivima. Kapilari imaju zidove sastavljene od samo jednog sloja ćelija, tzv. endotela. Ovaj sloj je tako tanak da molekule kao npr. kisik, voda i lipidi difuzijom mogu proći kroz njega i ući u tkiva.

Ukupna dužina kapilara kod prosječne odrasle osobe je otprilike 40,000 km (25,000 milja).

## Također pogledajte 
* Hagen-Poiseuilleova jednačina

Kategorija:Kardiovaskularni sistem