open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orphanet

**Orphanet** je evropska web stranica koja pruža informacije o rijetkim bolestima, kao i o odgovarajućim dijagnozama, lijekovima siročadima, kliničkim ispitivanjima i stručnim mrežama. 

Vebsajtom upravlja konzorcijum akademskih ustanova iz 40 zemalja, predvođen Insermom. Sadrži sadržaj i za liječnike i za pacijente. Njegova administrativna kancelarija je u Parizu, a službeni medicinski časopis je *Orphanet Journal of Rare Diseases* koji u njihovo ime izdaje BioMed Central. Od oktobra 2020. godine, stranica pruža informacije o preko 6100 rijetkih bolesti i 5400 gena. Na stranici nema oglašavanja i ne bi trebalo biti problema da joj se pristupi sa starijih uređaja, jer nema animiranih iskačućih prozora koji bi mogli usporiti pregled stranice.

## Reference 
Kategorija:CS1 maint: url-status
Kategorija:Biološke baze podataka
Kategorija:Pages with unreviewed translations
Veganstvo

mini|217x217piksel|Simbol koji se koristi za označavanje veganskih proizvoda.
mini|253x253piksel|Primjer namjernica koje se koriste u veganskoj kuhinji.
**Veganstvo** se definiše kao filozofija i životni stil koji je okarakterisan gotovo potpunim izbjegavanjem korištenja prehrambenih i ostalih proizvoda životinjskog porijekla, uključujući meso, mlijeko, med, krzno, kožu. Osobe koje praktikuju ovakav način života nazivaju se **veganima**, a u svojoj svakodnevnici nastoje da koriste što više zamjena i alternativa za pomenute proizvode kako bi pospješili kvalitet života ljudi, životinja i globalne okoline.

Pored toga što ne konzumiraju mesne i mliječne proizvode, vegani ne podržavaju bilo kakvu ekspolataciju životinja, uključujući testiranje preparata na životinjama. Također, vegani izbjegavaju kupovanje i korištenje odjeće, obuće i kozmetike koje sadrže životinjske produkte, poput kože i krzna. Iako dijele neke karakteristike, veganstvo i vegetarijanstvo se razlikuju u konzumaciji mliječnih proizvoda koji se koriste u mnogim podvrstama vegetarijanstva, te u konzumaciji i kupovini proizvoda testiranih na životinjama.

Veganska ishrana se primarno bazira na voću, povrću, mahunarkama, žitaricama i mnogobrojnim alternativama za mesne i mliječne prerađevine, kao što su biljna mlijeka, sirevi i namazi. Iako neuravnotežena veganska ishrana može uzrokovati mnoge komplikacije u vidu avitaminoze, manjka kalcija, željeza, joda i ostalih krucijalnih elemenata, uz dobro organizovan i osmišljen jelovnik, moguće je zadovoljiti sve potrebe organizma.

## Izvori 
Kategorija:Veganska kuhinja
Kategorija:Veganstvo
Kategorija:Životni stil
Gvanozin-difosfat

**Gvanozin difosfat**, skraćeno **GDP**, je nukleozidni difosfat. To je ester pirofosforne kiseline sa nukleozidom gvanozinom. GDP sastoji se od pirofosfatne grupe, pentoznog šećera riboze i nukleobaze guanina.
GDP je proizvod defosforilacijom  GTP pomoću GTPaze, npr. G-proteina koji su uključeni u transdukciju signala.

GDP se pretvara u GTP uz pomoć piruvat-kinaze i fosfoenolpiruvata.

## Također pogledajte
*DNK
*Gvanozin-trifosfat
*Nukleozid
*Nukleotid
*Oligonukleotid
*RNK

## Reference
Kategorija:Nukleotidi
Kategorija:Fosfatni estri
Kategorija:Purini
Kategorija:Pirofosfati
Dokumentacija

**Dokumentacija** je svaki prenosivi materijal koji se koristi za opisivanje, objašnjenje ili upute u vezi sa nekim atributima objekta, sistema ili postupka, kao što su njegovi dijelovi, montaža, instalacija, održavanje i upotreba.  Dokumentacija se može dostaviti na papiru, na mreži ili na digitalnim ili analognim medijima, kao što su audio trake ili CD-ovi. Primjeri su korisnički vodiči, bijele knjige, pomoć na mreži i brzi vodiči. Papirna ili štampana dokumentacija postala je manje uobičajena.  Dokumentacija se često distribuira putem web stranica, softverskih proizvoda i drugih onlajn aplikacija.

Dokumentaciju kao skup nastavnog materijala ne treba miješati sa naukom o dokumentaciji, proučavanjem snimanja i pronalaženja informacija.

Iako povezani ISO standardi nisu lako dostupni javnosti, vodič iz drugih izvora za ovu temu može poslužiti svrsi., , ,

Razvoj dokumentacije može uključivati izradu nacrta, formatiranje, podnošenje, pregled, odobravanje, distribuciju, ponovno objavljivanje i praćenje, itd., a sazivaju ga povezani SOP u regulatornoj industriji. To također može uključivati stvaranje sadržaja od nule. Dokumentacija treba da bude lahka za čitanje i razumijevanje. Ako je predugačak i preopterećen, može biti pogrešno shvaćen ili zanemaren. Trebalo bi koristiti jasne, sažete riječi, a rečenice ograničiti na najviše 15 riječi. Dokumentacija namijenjena široj publici treba izbjegavati rodno specifične termine i kulturološke predrasude. U nizu procedura, koraci treba da budu jasno numerisani., , 

## Reference 
Kategorija:Nauka o informacijama
Kategorija:Pages with unreviewed translations
Gornje Podunavlje

**Gornje podunavlje** je močvarni kompleks i zaštićeno područje uz lijevu obalu rijeke Dunav, od 1367. do 1433. km. njegovog toka, na krajnjem sjeverozapadnom dijelu Srbije. Čini prirodno jedinstvo s Ramsarskim lokalitetima Gemenc u Mađarskoj i Kopački rit u Hrvatskoj.
Područje je ostatak nekadašnjih prostranih plavnih predjela Podunavlja, a sada predstavlja složen mozaik vodenih i kopnenih ekosistema. Najveći dio pokriven je kompleksima ritskih plavnih šuma, rijetko očuvanih izvornih biotopia u Evropi.

Lokalitet je i jedinstven mozaik vodenih, močvarnih i kopnenih ekosistema i važan centar ekosistema, vrsta i genetske raznolikosti. Dio ovog bogatstva  ogleda se u prisustvu 55 vrsta riba, 11 vrsta vodozemaca, 9 vrsta gmizavaca, 230 vrsta ptica i 51 vrste sisara, kao i ogroman broj beskičmenjaka, i preko 60 vrsta dnevnih leptira. Ovo područje je stanište rijetkih biljnih vrsta kao što su zimski akonit *Eranthis hyemalis*, vodena ljubičica *Hottonia palustris* i kobilji rep *Hippuris vulgaris*, važno mjesto mrijesta i migratorni put riba, mjesto gniježđenja orla bjelorepana *Haliaeetus albicila*, crne rode *Ciconia nigra*, kao i stanište najveće populacije crvenog jelena *Cervus elaphus* u Srbiji.

Zbog svojih izuzetnih prirodnih vrednosti Gornje Podunavlje je 1989 god. proglašeno za međunarodno značajno stanište ptica (IBA), 2005 god. proglašeno je značajnim područjem za biljke (IPA). Sastavni je deo potencijalnog Rezervata Biosfere „Bačko Podunavlje“ od 2017 god. i dio budućeg pentalateralnog Rezervata Biosfere „Mura-Drava-Dunav“. Od 2007 god ima status i vlažnog područja Ramsarske konvencije.

Posebno bogate etničke i folklorne tradicije spajaju se na ovom području, koje je centar tradicionalnih festivala. Kao rezultat prilagođavanja velikoj rijeci i njenim ćudima nastali su karakteristični izvorni običaji, nošnje, jezik, riblovni alat, čamci i jela koji privlače goste i Gornje Podunavlje čine atraktivnom destinacijom za posetioce. Lov i privredni i sportski ribolov su dobro razvijeni, a u okviru lokaliteta se praktikuje kontrolirano šumarstvo. Efekti prethodnih radova na drenaži i navodnjavanju predstavljaju prijetnju, kao i eutrofikacija i invazivne strane vrste. 
## Reference 
Kategorija:Ramsarska područja u Srbiji
Kategorija:Zaštićena područja u Srbiji
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1989.
Kopački rit

**Kopački rit** je močvarni kompleks i zaštićeno područje (park prirode) na ušću rijeka Drave u Dunav, na krajnjem sjeveroistočnom dijelu Hrvatske. Čini prirodno jedinstvo s Ramsarskim lokalitetima Gemenc u Mađarskoj i Gornje Podunavlje u Srbiji.

Područje je ostatak nekadašnjih prostranih plavnih predjela Podunavlja, a sada predstavlja složen mozaik vodenih i kopnenih ekosistema. 
Lokalitet sadrži jezera, močvare, vlažne travnjake, korita trske, riječne šume, brojne kanale, mrtvice i ribnjake. Podložan je proljetnim poplavama, što stvara dinamične ekosisteme koji podržavaju veoma raznoliku floru i faunu.

 (*Casmerodius albus*)]]
 (*Chlidonias hybrida*)]] 
## Zaštićeno područje 
Preko 522 vaskularne biljke, 300 ptica, 55 sisara, 53 ribe, 12 vodozemaca i 12 vrsta gmizavaca nalaze se na lokalitetu. Od njih, nekoliko je međunarodno ugroženo, kao što su istočni carski orao, obična počarka, stepski soko i kožni šaran. Posebno su zanimljive one vrste ptica koje se gnijezde u velikim kolonijama: čaplje (*Ardea cinerea*, *Ardea purpurea*), obični galeb (*Larus ridibundus*), bjelobrada čigra (*Chlidonias hybrida*), veliki vranac (*Phalacrocorax carbo*) i druge.

Kopački rit je takođe važan izvor ishrane i rasadišta dunavskih ribljih fondova, jer je najznačajnije mrestilište u srednjem i gornjem Podunavlju. Lokacija je takođe važna za kontrolu poplava i prečišćavanje vode, jer se izvori podzemne vode u tom području koriste za vodu za piće.

Kopački rit ima preko 140 zabilježenih vrsta biljaka od kojih su neke vrlo rijetke i nalaze se samo na nekoliko mjesta u Hrvatskoj. Značajne vrste uključuju bijeli vodeni ljiljan (*Nymphaea alba*), perunika (*Iris variegata*), azola, crni šaš (*Carex nigra*), obična trska (*Phragmites australis*), sibirski cattail, graciozan cattail (*Typha laxmannii*) i rogoz koji cvjeta (*Butomus umbellatus*).

Odvodnjavanje, sječa, zagađenje sa okolnih polja, ribolov i lov su neke od glavnih prijetnji ovom zaštićenom području

## Reference 
Kategorija:Ramsarska područja u Hrvatskoj
Kategorija:Parkovi prirode u Hrvatskoj
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1976.
Hepatomegalija

**Hepatomegalija** je stanje povećane jetre.  To je nespecifičan medicinski znak sa mnogo uzroka, koji se općenito mogu podijeliti na infekcije, tumor jetre ili metabolički poremećaj. Često se hepatomegalija manifestuje kao trbušna masa. Ovisno o uzroku, ponekad se može pojaviti zajedno sa uticom.

## Znakovi i simptomi
Osoba može doživjeti mnoge simptome, uključujući gubitak težine, loš apetit i letargiju (žutica i modrice također mogu biti prisutni).
* Hidatidna cista
* Leptospiroza
* Aktinomikoza

### Neoplazijski
* Metastatski tumori
* Porfirija
* Zellwegerov sindrom
* Nedostatak karnitin-palmitoiltransferaze I
* Granulasti: Sarkoidoza

## Mehanizam
Mehanizam hepatomegalije sastoji se od vaskularnog edema, upala (zbog različitih uzroka koji su infektivnog porijekla) i taloženja (1) nejetrenih ćelija ili (2) povećanog sadržaja  ćelija (kao zbog gvožđa kod hemohromatoze ili hemosideroze i masti kod bolesti masne jetre).

## Dijagnoza
 sa jetrom, kao sagitalna ravan kroz srednjoklavikulnu liniju, sa nekim standardnim mjerenjima.]]
 u dobi od 0 do 7 godina.]]

Na ultrazvuku abdomena, jetra se može izmjeriti "maksimalnim dimenzijama" na sagitalnoj ravni  na nivou srednjoklavikulske linije, koja je normalno do 18&nbsp;cm kod odraslih.

### Razrada
Krvni test treba uraditi, što je najvažnije serija funkcije jetre, koji će dati dobar utisak o širokoj metaboličkoj slici pacijenta.
Kompletan test krvi može pomoći u razlikovanju unutrašnje bolesti jetre od vanjetrene opstrukcije žučnih kanala. Ultrazvučno snimanje jetre može pouzdano otkriti prošireni sistem žučnih kanala
također može otkriti karakteristike jetrene ciroze.

Kompjuterizirana tomografija (CT) može pomoći u dobijanju tačnih anatomskih informacija kod osoba sa hepatomegalijom u svrhu potpune dijagnoze.

## Liječenje
Liječenje hepatomegalije varira ovisno o uzroku povećanja jetre i stoga je precizna dijagnoza primarna briga. U slučaju autoimunske bolesti jetre, za liječenje mogu koristiti prednizon i azatioprin.

U slučaju limfoma, opcije liječenja uključuju korištenje jednog hemoterapijskog lijeka (ili više agenasa) i regijske radioterapije, a također operacija može biti opcija u specifičnim situacijama. Konjugatna vakcina  meningokokne grupe C koristi se također u nekim slučajevima.

Kod primarne žučne ciroze za uklanjanju žuči krvotoku pomaže ursodeoksiholna kiselina, što može povećati preživljavanje kod nekih oboljelih osoba.

## Također pogledajte
* Hepatosplenomegalija
* Testovi funkcije jetre

## Reference
## Diopunska literatura
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* Merck Manual: Hepatomegaly

Kategorija:Hepatologija
Kategorija:Simptomi i znakovi: Probavni sistem i abdomen
Hepatosplenomegalija

pacijenta sa hepatomegalijom]] 
**Hepatosplenomegalija** (obično skraćeno **HSM**) je istovremeno povećanje jetre (hepatomegalija) i slezene (splenomegalija ). Hepatosplenomegalija može nastati kao posljedica akutnog virusnog hepatitisa, infektivne mononukleoze i histoplazmozmoze ili može biti znak ozbiljne i po život opasne lizosomske bolesti skladištenja. Sistemska venska hipertenzija također može povećati rizik od razvoja hepatosplenomegalije, što se može vidjeti kod pacijenata sa desnostranom srčanom insuficijencijom.

## Uobičajeni uzroci
* Infekcija:
** Akutni virusni hepatitis
** Infektivna mononukleoza
** Sindrom hiperaktivne malarije
** Shistosomijaza ili filarijaza
** Septikemska kuga
** Histoplazmoza
* Hematološke bolesti:
** Mijeloproliferativna bolest
** Gaucherova bolest
** Hurlerov sindrom
* Hronična bolest jetre i portna hipertenzija:
** Hronični aktivni hepatitis
* Amiloidoza
* Akromegalija
* Sistemski eritematozni lupus
* Sarkoidoza
* Ljudska afrička tripanosomijaza
* Zloupotreba droga
* Gojaznost

## Rijetki poremećaji
* Nedostatak lipoproteinlipaze
* Multipli nedostatak sulfataze
* Osteopetroza
* Stillova bolest sa početkom u odraslih (AOSD)]
## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Simptomi i znakovi: Probavni sistem i abdomen
Kategorija:Znakovi bolesti
Kategorija:Bolesti jetre
Kategorija:Anatomija čovjeka
Perica Stojanović

**Perica Stojanović** (rođen 6. novembra 1954. u Sarajevu) jeste bosanskohercegovački muzičar koji je najveći dio svoje muzičke karijere proveo u Sarajevu. Najpoznatiji je kao bubnjar sarajevske rock grupe Vatreni poljubac sa kojom je počeo svirati 1977. godine. Prije toga, svoju muzičku karijeru započeo je 1968. godine u grupi *Ambasadori* sa kojom je ostao do 1972. godine, da bi nakon toga kratko nastupao u rock grupi *Jutro*, koja će kasnije biti preimenovana u *Bijelo dugme*. Od 1976. godine nastupao je sa *Indexima*, a naredne godine prelazi u *Vatreni poljubac* predvođen Milićem Vukašinovićem. Osim uspješne muzičke karijere, Perica Stojanović je zajedno sa Rakom Marićem (nekadašnjim menadžerom *Bijelog dugmeta*) i suvlasnik restorana "Estrada", koji je središte okupljanja sarajevskih sportista, muzičara i političara.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1954.
Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Indexi
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bubnjari
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Živi ljudi
Starogradsko polje

**Starogradsko polje** nalazi se na jadranskom otoku Hvaru, Hrvatska. Kao kulturni pejzaž proglašen je za prirodni rezervat. Kolonizirali su ga jonski Grci sa Parosa u 4. stoljeću pne. Prvobitna poljoprivredna djelatnost ove plodne ravnice, uglavnom usresređene na grožđe i masline, održava se od grčkih vremena do danas, a područje je ostalo praktički netaknuto. Pejzaž sadrži drevne kamene zidove i ukrase, ili mala kamena skloništa, i svjedoči o drevnom geometrijskom sistemu podjele zemlje koji su koristili stari Grci, vidljivom i nakon 24 vijeka.

Kolonisti su podijelili ravnicu na 75 zemljišnih parcela (zvanih *chora*), od kojih svaka ima otprilike 16 hektara, omeđenih suhozidom. Ovi zidovi su korišteni i za nadgledanje ravnice i lakše kretanje poljem. Narednih generacije su kontinuirano održavale granične zidove čime su poštovale jednom uspostavljeni raspored parcela. 

Na parcelama su građene male kolibe od suhog kamena zvane *trimovi*, gdje su se čuvali alati i ljudi su se mogli skloniti od lošeg vremena. Širom ravnice izgrađeni su i rezervoari za vodu sa kanalima, kako bi se zadržala kišnica, i lakše izdržala suha mediteranska klima. Mnoge od ovih drevnih građevina se i danas koriste u te svrhe.

Karakteristična tla u polju su crvenica te glinasta i pjeskovita zemlja nastala aluvijalnim nanosima. Uz sjeverni rub polja, nalazi se lokva Dračevica, jedini površinski izvor vode koji gotovo nikada ne presušuje.

## Zaštićeno područje 
Starogradsko polje je od 2008. god. na popisu UNESCO-ovih mjesta svjetske baštine Starogradska poljoprivredna ravnica i okolina primjer su veoma drevnog tradicionalnog ljudskog naselja, koje je danas ugroženo modernim ekonomskim razvojem, posebno depopulacijom sela i napuštanjem načina tradicionalne poljoprivredne proizvodnje.
## Reference 
Kategorija:Svjetska baština u Hrvatskoj
Kategorija:Hvar
Hajdučki i Rožanski kukovi

**Hajdučki i Rožanski kukovi** su stjenoviti vrhova, (kukovi), izrazito neprohodni, na planini Velebit, Hrvatska. Nalaze se na teritoriji Nacionalnog parka Sjeverni Velebita. Međusobno su odvojeni Lubenovačkim vratima. Područje je izrazito krševito i to zahvaljujući trošenju i pucanju stijena uvjetovanom kombinacijom tektonskih i atmosferskih procesa.

Među Hajdučkim kukovima su Jarekovački kuk visine 1328 metara, Pavića kuk visine 1392 metra, Begovački kuk visine 1407 metara, Duića kuk visine 1460 metara i Golubić visine 1658 metara. U predjelu Rožanskih kukova su: Varnjača i Pasarićev kuk visine 1630 metara, kuk Crikvena visine 1641 metar, kuk Gromovača visine 1675 metara, Vratarski kuk visine 1678 metara i Krajačev kuk visine 1690 metara. Ovo su novija imena vrhova jer su se izvorna zbog odumiranja lokalnog stanovništva u potpunosti zaboravila. Vrhovi su međusobno odvojeni dubokim ponikvama i provalijama. Rožanska skupina je malo veća i pristupačnija, sa izgrađenom Premužićevom stazom, a u srednjem dijelu i planinskom kolibom-skloništem.

U području Hajdučkih i Rožanskih kukova je Lukina jama otkrivena 1992. i dubine 1431 m. po čemu je najdublja jama na području jugoistočne Evrope. Ovo je i prirodno stanište mnogih divljih životinja kao što su medvjedi, vukovi ili zmije.

## Zaštićeno područje 
Strogim rezervatom prirode proglašeni su 22. januara 1969. godine.
  Radi se o području sa bukovom šumom (*Fagus sylvatica*) u kojem je priroda neizmijenjena ili neznatno izmijenjena uticajem čovjeka, a na području strogog rezervata striktno je zabranjena bilo kakva vrsta ekonomske djelatnosti ili bilo koje aktivnosti koja bi na bilo koji način poremetila prirodni razvoj i evoluciju navedenog područja.

Stavljeni su na popisu UNESCO-ovih mjesta svjetske baštine u Europi u okviru dobra pod nazivom Iskonske bukove šume Karpata i drugih regija Evrope.
## Reference 
Kategorija:Strogi rezervati u Hrvatskoj
Kategorija:Svjetska baština u Hrvatskoj
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1999.
Nacionalni park Sjeverni Velebit

**Nacionalni park Sjeverni Velebit** je jedan od dva nacionalna parka na planini Velebit, Hrvatska. Drugi je Nacionalni park Paklenica. Za nacionalni park proglašen je 9.06.1999. godine, po čemu je najmlađi od osam nacionalnih parkova u Hrvatskoj.

## Zaštićeno područje 
Nacionalni park „Sjeverni Velebit“ obuhvata i nekoliko posebno zaštićenih područja ili je zaštićen po drugim osnovama:
* strogi rezervat prirode Hajdučki i Rožanski kukovi, 
* botanički rezervat Visibaba – nalazište endemične biljke hrvatske sibireje, te 
* botanički rezervat Zavižan-Balinovac-Velika kosa, unutar kojega se nalazi i poznati 
* Velebitski botanički vrt, spomenikom parkovne arhitekture.
* dio ekološke mreže Natura 2000.
* član mreže Europskih destinacija izvrsnosti EDEN, (Europske destinacije izvrsnosti- European Destinations of ExcelleNce). Projekt EDEN se zasniva na nacionalnim izborima turističkih destinacija izvrsnosti za svaku zemlju očesnicu, čime se stavlja naglasak na vrijednosti, raznolikosti, ali i zajednička obilježja evropskih destinacija i promoviše umrežavanje nagrađenih destinacija. Projekt ima za cilj razvijati i promovisati turistički manje razvijene destinacije. Svake godine Evropska komisija odabire temu, a Nacionalni park „Sjeverni Velebit“ je 2009. godine u Bruxellesu primio priznanje kao nacionalni pobjednik na temu "Turizam i zaštićena područja".

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "Sjeverni Velebit", *Vrhovi Balkana*, Al Jazeera Balkans, 1. 10. 2020.

Kategorija:Nacionalni parkovi u Hrvatskoj
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1999.
Timidin-difosfat glukoza

**Timidin-difosfat glukoza** (često skraćeno **dTDP-glukoza** ili **TDP-glukoza**) je nukleotidno vezani šećer koji se sastoji od dezoksitimidin-difosfata povezanih do glukoza. To je polazni spoj za sintezu mnogih dezoksišećera.

## Biosinteza
DTDP-glukozu proizvodi enzim glukoza-1-fosfat timidililtransferaza i sintetizira se iz dTTP i glukoza-1-fosfata. Nusproizvod reakcije je pirofosfat.

## Upotreba unutar ćelije
DTDP-glukoza dalje formira niz spojeva u metabolizmu nukleotidnih šećera. Mnoge bakterije koriste dTDP-glukozu da formiraju egzotične šećere koji su ugrađeni u njihove lipopolisaharide ili u sekundarne metabolite kao što su antibiotici. Tokom sinteze mnogih od ovih egzotičnih šećera, dTDP-glukoza prolazi kroz kombinovanu reakciju oksidacije/redukcije, pomoću enzima dTDP-glukoza 4,6-dehidrataza, stvarajući dTDP-4-keto-6-deoksi-glukozu.

## Reference
Kategorija:Biohemija
Kategorija:Nukleotidi
Kategorija:Monosaharidi
Bijele i Samarske stijene

**Bijele i Samarske stijene** su jedinstven geomorfološki fenomen krša u okrilju šume na centralnom dijelu planine Velika Kapela, Hrvatska. Preovladavaju oštri i okomiti oblici, katkad po 50 i više metara u visinu. Stjenoviti su vrhovi međusobno odvojeni bezbrojnim rasjedima, žljebovima, pukotinama i provalijama. Zbog takvog reljefa Bijele i Samarske stijene izrazito su nepristupačno i teško prohodno područje. Najviši vrh Bijelih stijena je na visini od 1.335 metara, a do njega se može stići pomoću ferate, odnosno klinova i sajli. Najviši vrh Samarskih stijena nešto je niži i iznosi 1302 metra.

Postoji nekoliko upečatljivih mjesta:
* kameni Prsti su niz od pet prirodnih kamenih skulptura u vršnoj stijeni, uzdignutih poput ruke prema nebu.  
* dolac s "kapelicom", sa svih strana amfiteatralno zatvoren okomitim stijenama visokim 50 metara, u koji se ulazi kroz uzak prolaz ispod stijene zvane Slonova brada. Od ulaza u dolac s Kapelicom nastavlja se Vihoraški put, jedan od najtežih planinarskih putova u Hrvatskoj jer vodi kroz bespuće po izrazito divljem terenu. Put je dijelom osiguran čeličnom užadi i klinovima, a obilazak se preporučuje samo iskusnim planinarima.

Osim vrhova koji su goli i stjenoviti, ostalo područje u Bijelim i Samarskim stijenama, a i nedaleko izvan njega, prekrivaju nepregledne šume, koje su svojim tamnim tonovima slikovit kontrast bijelim krečnjačkim stijenama stijenama. Kako bi se jedinstveno planinsko područje što bolje trajno zaštitilo, Bijele i Samarske stijene proglašene su strogim rezervatom prirode. Na području strogih rezervata zabranjuje se bilo kakav oblik privredne djelatnosti ili bilo koje druge vrste aktivnosti koja može narušiti prirodni razvoj područja.
## Reference 
Kategorija:Strogi rezervati u Hrvatskoj
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1985.
Proizvoljna jedinica

generičkog tranzistora sa efektom polja. Omogućava umanjivanje zavisnosti struje od *pojedinačnog* uređaja (struja zavisi od njegove veličine i drugih faktora). Suprotno tome, naponska skala oslanja se na elektronska svojstva poluprovodnik a, pa su stoga dati volti.]]
U nauci i tehnologiji, **proizvoljna jedinica**, uobičajeno **arbitrarna jedinica** (skraćeno **arb. jedinica**, Skraćenice *vidi ispod*)
ili **procedurno definirana jedinica** (**p.d.u.**)
je relativna jedinica mjere koja pokazuje omjer količina supstance, intenzitet ili druge količine prema unaprijed određenoj referenci mjerenja. Referentno mjerenje obično definiraju lokalne laboratorije ili ovisi o individualnom mjernom aparatu. Stoga je nemoguće uporediti *1 arb. jedinicu* jednog  i *1000 arb. jedinica* drugog mjeritelja bez detaljnog prethodnog znanja o tome kako su određene "proizvoljne jedinice" definirane; stoga se jedinica ponekad naziva **nepoznata jedinica**. i **a.u.**
Među njima, *AU* i *a.u.* su uobičajene skraćenice za astronomske jedinice i atomske jedinice. Iz tog razloga, časopisi *Physical Review*, *Japanese Journal of Applied Physics* i sve veći broj drugih akademskih časopisa preporučuju da se ne koristi "a.u." (Jpn. J. Appl. Phys umjesto toga preporučuje "arb. jedinica").

U UCUM-u, proizvoljna jedinica je predstavljena kao "[arb'U]".

Dok proizvoljna jedinica nije formalno priznata jedinica, IUPAC i IFCC prepoznaju potrebu da se bave *nepoznatim jedinicama* i odlučili su 2008. koristiti izraz *definirana procedurna jedinica* u njihovoj bazi podataka. Odluka zabranjuje korištenje faktora ili nazivnika u vezi sa pdu (kao npr. *p.d.u./L*).

## Reference 
Kategorija:Mjerne jedinice
Volodimir Zelenski

**Volodimir Oleksandrovič Zelenski** (; rođen 25. januara 1978) ukrajinski je političar, bivši glumac i komičar koji je na funkciji predsjednika Ukrajine od 2019.

Zelenski je odrastao u Krivom Rogu, regionu ruskog govornog područja na jugoistoku Ukrajine. Prije svoje glumačke karijere, Zelenski je diplomirao pravo na Kijevskom nacionalnom ekonomskom univerzitetu. Zatim se bavio komedijom i osnovao produkcijsku kuću Kvartal 95, koja proizvodi filmove, crtane filmove i TV-emisije, uključujući *Slugu naroda*, u kojoj je Zelenski igrao ulogu predsjednika Ukrajine. Serija se emitovala od 2015. do 2019. godine i bila je izuzetno popularna. Političku stranku koja nosi isto ime kao televizijska emisija osnovali su u martu 2018. zaposleni u Kvartalu 95.

Zelenski je najavio svoju kandidaturu za ukrajinske predsjedničke izbore 2019. uvečer 31. decembra 2018, uz novogodišnje obraćanje predsjednika Petra Porošenka na TV kanalu 1+1. Politički autsajder, on je već postao jedan od favorita u anketama za izbore. Pobijedio je na izborima sa 73,2% glasova u drugom krugu, pobijedivši Porošenka. Identificirajući se kao populista, on se pozicionirao kao antiestablišment i antikorupcijska figura.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1978.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Krivi Rog
Kategorija:Ukrajinski predsjednici
Kategorija:Ukrajinski glumci
Kategorija:Ukrajinski političari
Kategorija:Ukrajinski producenti
Kategorija:Ukrajinski scenaristi
Kategorija:Jevreji
BCL2L15

**BCL2L15** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom  sa hromosoma 1.

## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 163 aminokiseline, a molekulska težina  17.725 Da.
 

1020304050
MKSSQTFEEQTECIVNTLLMDFLSPTLQVASRNLCCVDEVDSGEPCSFDV
AIIAGRLRMLGDQFNGELEASAKNVIAETIKGQTGAILQDTVESLSKTWC
AQDSSLAYERAFLAVSVKLLEYMAHIAPEVVGQVAIPMTGMINGNQAIRE
FIQGQGGWENLES

## Reference
Kategorija:Geni na hromosomu 1
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
Kardiogeni šok

**Kardiogeni šok** (*CS*) je posljedica neadekvatnog protoka krvi zbog disfunkcije komora, slučaj za hitnu medicinsku pomoć. Uzroci kardiogenog šoka su kardiomiopatski, aritmijski i mehanički. CS najčešće precipitira akutni infarkt miokarda.

## Znakovi i simptomi
Obilježavajući znaci i simptomi kardiogenog šoka su: 
* Anksioznost, nemir, promijenjeno mentalno stanje zbog smanjenog protoka krvi u mozgu i naknadne hipoksije.
* Nizak krvni pritisak zbog smanjenja srčanog minutnog volumena.
* Ubrzani, slab, kolebljivi puls zbog smanjene cirkulacije u kombinaciji s tahikardijom.
* Hladna, ljepljiva i išarana koža (*cutis marmorata*) zbog vazokonstrikcija i naknadne hipoperfuzije kože.
* Proširene jugularne vene zbog povećanog jugularnog venskog pritiska.
* Oligurija (malo izlučivanje urina) zbog neadekvatnog dotoka krvi u bubrege ako stanje potraje.
* Ubrzano i dublje disanje (hiperventilacija) zbog stimulacije simpatičkog nervnog sistema i acidoze.
* Umor zbog hiperventilacije i hipoksije.
* Odsutan puls u brzim i abnormalnim srčanim ritmovima.
* Pućni edem, koji uključuje rezervnu tečnost u plućima zbog nedovoljnog pumpanja srca.

## Uzroci 
Kardiogeni šok je uzrokovan neuspjehom srca da efikasno pumpa. Nastaje zbog oštećenja srčanog mišića, najčešće od srčanog udara ili kontuzija miokarda. Ostali uzroci uključuju abnormalne srčane ritmove, kardiomiopatiju, probleme sa zaliscima, opstrukciju komorskog odljeva (tj. sistolni prednji pokret (SAM) u hipertrofna kardiomiopatija) ili poemećaji među srčanih komora. Također može biti uzrokovano iznenadnom dekompresurizacijom (npr. u avionu), gdje se mjehurići zraka puštaju u krvotok (Henryjev zakon), što uzrokuje srčanu insuficijenciju.

## Dijagnoza
### Elektrokardiogram 
Elektrokardiogram pomaže u postavljanju tačne dijagnoze i usmjerava liječenje, može otkriti:
* Abnormalni srčani ritam, kao što je bradikardija (usporeni rad srca)
* Infarkt miokarda (IM sa ST elevacijom, STEMI, obično je opasniji od ne-STEMI; IM koji zahvataju komore obično su opasniji od onih koji pogađaju pretkomore; oni koji pogađaju lijevu stranu srca, posebno lijeve komore, obično su opasnije od onih na desnoj strani, osim ako ta strana nije ozbiljno ugrožena)
* Znakovi kardiomiopatije

### Ehokardiografija
Ehokardiografija može pokazati lošu  funkciju komora, znakove PED-a, rupturu međukomorske pregrade, opstruirani izlazni trakt ili kardiomiopatiju.

UOTW 7 - Ultrasound of the Week 2.webm|Ultrazvučni snimak  posljedica kardiogenog šoka zbog miokarditisa

## Epidemiologija i historija 
Stope mortaliteta smanjuju se u Sjedinjenim Državama. Ovo je vjerovatno zbog brze identifikacije i liječenja CS. Neke studije su sugerirale da je to moguće povezano s povećanom upotrebom strategija koronarne reperfuzije, poput srčanih stentova. Ipak, stope smrtnosti su i dalje visoke. Zatajenje više organa povezano je sa većim stopama smrtnosti.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Cardiogenic Shock by eMedicine

Kategorija:Bolesti srca
Kategorija:Hitni medicinski slučajevi
Kategorija:Intenzivna medicina
Crveno jezero

**Crveno jezero** je krška jama ispunjena vodom, tajanstveno i teško dostupno jezero u blizini Imotskog, Hrvatska. te bi to, prema nekim podacima, bilo najdublje jezero u Evropi. Jezero je nastalo urušavanjem svoda iznad jame. Postoji legenda o Gavanovim dvorima prema kojoj su u davnoj prošlosti iznad jezera postojali dvori koji su propali u zemlju te je na tom mjestu nastalo jezero. Ime mu dolazi od crvenih stijena na rubu jezera. Među mještanima postoji uvjerenje da nije moguće ubaciti kamen u jezero i da padne na dno.

Mjerenja podmornicom obavljena su 2013, kada je utvrđena dubina 255 metara. Napravljena su snimanja, pri čemu je presjek rađen svakih 10 metara. Snimanja će omogućiti izradu potpune 3D represija ove jame.

Francuski speleoronilac Frédéric Swierczynski 6. maja 2017. zaronio je u Crveno jezero i postao prvi čovjek u historiji koji je kročio na dno. Zaron je trajao četiri sata, a Francuz je dno dotakao na 245 metara.

Godine 2016. Crveno jezero bilo je i na meti ukrajinskih i francuskih skakača koji su se vinuli u zrak s litice i bacili se u duboko jezero, zavezani užetom.

Približno 1,5&nbsp;km jugoistočno smješteno je Modro jezero.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Grad Imotski

Kategorija:Jezera u Hrvatskoj
Kategorija:Imotski
Kategorija:Spomenici prirode u Hrvatskoj
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1964.
Aagenaesov sindrom

**Aagenaesov sindrom** je sindrom karakteriziran kongenitalnom hipoplazijom limfnih sudova, što uzrokuje limfedem nogu i rekurentnu holestazu u djetinjstvu i sporo napreduje do jetrene ciroze i gigantskoćeliskog hepatitisa sa fibrozom portnih traktova.

Genetički uzrok je nepoznat, ali  autosomno recesivno naslijeđeni gen nalazi se na hromosomu 15, regija q1,2. Uobičajena karakteristika ovog stanja je generalizirani limfedem od rođenja ili djetinjstva uzrokovan hipoplazijom  limfnosudovnog porijekla1. Poznato je oko stotinu ljudi sa ovom bolešću. Stanje je posebno često u južnoj Norveškoj, gdje je prijavljeno više od polovine slučajeva, ali se nalazi kod pacijenata u drugim dijelovima Evrope i Sjedinjenih Država. Imenovan je po Øysteinu Aagenæsu, norveškom  paedijatru. Naziva se i sindromom holestaznog limfedema (CLS).

Prvi slučaj holestaze obično se spontano popravlja tokom predškolskog i ranog školskog uzrasta i vraća se u različitim intervalima od dva do šest meseci. Neliječena holestaza praćena je žuticom, svrabom, malapsorpcijom masti i vitamini rastvorljivi u mastima. To može dovesti do abnormalnosti skeleta i veće sklonosti krvarenju.

Kod pacijenata u dobi od 10–20 godina serumske koncentracije bilirubina, žučnih kiselina i transaminaza (alanin-aminotransferaza, aspartat-aminotransferaza) dostigle su normalne ili gotovo optimalne vrijednosti.

Pacijenti bez uočene ciroze jetre u poređenju sa kontrolnom grupom imali su povišene nivoe ALP (alkalna-fosfataza) i GGT (gama-glutamil transferaze). Nije bilo značajne razlike u koncentraciji žučne kiseline u serumu između pacijenata i kontrolne grupe. Međutim, testirani pacijenti su imali niže vrijednosti ukupnog proteina, CRP, albumina i kreatinina. Štaviše, vrijednost za fibrinogen je bila veća kod pacijenata sa Aagenaesovim sindromom. Četvero od petoro djece rođene prije 1939. umrlo je od krvarenja u prvim sedmicama života. Vitamin K je uveden ove godine, nakon rođenja još četvero djece nakon 1939. Kada su ova djeca primila jednu dozu ovog vitamina, troje ih je umrlo u dobi od 5–9 mjeseci. Potvrđeni uzrok smrti kod jednog ili dvoje djece u ovoj grupi je krvarenje. Preostalih sedmoro djece, rođenih 1935. i 1942–1966, koji su bili dio studije objavljene 1968. godine, bilio su živi u to vrijeme.

## Također pogledajte
* Sindrom limfedem-disihijaza
* Lymphedema praecox

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Poremećaji imunološkog sistema
Kategorija:Urođeni poremećaji
Kategorija:Sindromi
PEA15

**Astrocitni fosfoprotein PEA-15** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **PEA15**  sa hromosoma 1.

## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 130 aminokiselina, a molekulska težina  15.040 Da.

## Interakcije 
Pokazalo se da je PEA15 u interakciji sa:
* Kaspazom 8, 
* FADD, 
* Fosfolipazom D1 i
* RPS6KA3.

## Reference
## Dopunska literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
Kategorija:Geni na hromosomu 1
Kategorija:Enzimi
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
SWIFT

**Udruženje za međunarodne, međubankarske finansijske telekomunikacije** ili **SWIFT** (), zakonski **S.W.I.F.T. SC**, jest belgijsko zadružno društvo koje pruža usluge vezane za izvršenje finansijskih transakcija i plaćanja između banaka širom svijeta. Glavna funkcija mu je da služi kao glavna mreža za razmjenu poruka preko koje se iniciraju međunarodna plaćanja. Udruženje također prodaje softver i usluge finansijskim institucijama, uglavnom za upotrebu na svom "SWIFTNet" sistemu i ISO 9362 poslovnim identifikacionim kodovima (BIC), poznatim kao "SWIFT kodovi".

SWIFT mreža za razmjenu poruka je komponenta globalnog sistema plaćanja. SWIFT djeluje kao nosilac "poruka koje sadrže instrukcije za plaćanje između finansijskih institucija uključenih u  transakciju." Međutim, organizacija ne upravlja računima u ime pojedinaca ili finansijskih institucija, te ne drži sredstva trećih strana. Također ne obavlja funkcije obračuna ili poravnanja. a u 2015, SWIFT je povezivao preko 11.000 finansijskih institucija u preko 200 država i teritorija, koje su u prosjeku razmjenjivale preko 32&nbsp;miliona poruka po danu (u poređenju sa prosjekom od 2,4&nbsp;miliona poruka dnevno u 1995).

Iako je u masovnoj upotrebi, SWIFT je kritikovan zbog svoje neefikasnosti. U 2018, londonski *Financial Times* je objavio da transferi često "prolaze kroz više banaka prije stizanja na svoje konačno odredište, što ih čini dugotrajnim i skupim, te nedostaje transparentnosti o tome koliko novca će dospjeti na drugi kraj". Predsjedavajući SWIFT-a je Yawar Shah iz Pakistana, a izvršni direktor je Javier Pérez-Tasso iz Španije. SWIFT je domaćin godišnje konferencije po nazivom Sibos, koja je posebno usmjerena na industriju finansijskih usluga.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 


Kategorija:Kompanije osnovane 1973.
Kategorija:Osnivanja u 1973.
Kategorija:Tržišni podaci
Kategorija:Finansijski metapodaci
Kategorija:Softver finansijskih tržišta

Kategorija:Mrežna arhitektura
ADGRL2

**Latrofilin 2** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **ADGRL2**  sa hromosoma 1.

## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 1.459 aminokiselina, a molekulska težina 163.349 Da.
 

1020304050
MVSSGCRMRSLWFIIVISFLPNTEGFSRAALPFGLVRRELSCEGYSIDLR
CPGSDVIMIESANYGRTDDKICDADPFQMENTDCYLPDAFKIMTQRCNNR
TQCIVVTGSDVFPDPCPGTYKYLEVQYECVPYIFVCPGTLKAIVDSPCIY
EAEQKAGAWCKDPLQAADKIYFMPWTPYRTDTLIEYASLEDFQNSRQTTT
YKLPNRVDGTGFVVYDGAVFFNKERTRNIVKFDLRTRIKSGEAIINYANY
HDTSPYRWGGKTDIDLAVDENGLWVIYATEQNNGMIVISQLNPYTLRFEA
TWETVYDKRAASNAFMICGVLYVVRSVYQDNESETGKNSIDYIYNTRLNR
GEYVDVPFPNQYQYIAAVDYNPRDNQLYVWNNNFILRYSLEFGPPDPAQV
PTTAVTITSSAELFKTIISTTSTTSQKGPMSTTVAGSQEGSKGTKPPPAV
STTKIPPITNIFPLPERFCEALDSKGIKWPQTQRGMMVERPCPKGTRGTA
SYLCMISTGTWNPKGPDLSNCTSHWVNQLAQKIRSGENAASLANELAKHT
KGPVFAGDVSSSVRLMEQLVDILDAQLQELKPSEKDSAGRSYNKLQKREK
TCRAYLKAIVDTVDNLLRPEALESWKHMNSSEQAHTATMLLDTLEEGAFV
LADNLLEPTRVSMPTENIVLEVAVLSTEGQIQDFKFPLGIKGAGSSIQLS
ANTVKQNSRNGLAKLVFIIYRSLGQFLSTENATIKLGADFIGRNSTIAVN
SHVISVSINKESSRVYLTDPVLFTLPHIDPDNYFNANCSFWNYSERTMMG
YWSTQGCKLVDTNKTRTTCACSHLTNFAILMAHREIAYKDGVHELLLTVI
TWVGIVISLVCLAICIFTFCFFRGLQSDRNTIHKNLCINLFIAEFIFLIG
IDKTKYAIACPIFAGLLHFFFLAAFAWMCLEGVQLYLMLVEVFESEYSRK
KYYYVAGYLFPATVVGVSAAIDYKSYGTEKACWLHVDNYFIWSFIGPVTF
IILLNIIFLVITLCKMVKHSNTLKPDSSRLENIKSWVLGAFALLCLLGLT
WSFGLLFINEETIVMAYLFTIFNAFQGVFIFIFHCALQKKVRKEYGKCFR
HSYCCGGLPTESPHSSVKASTTRTSARYSSGTQSRIRRMWNDTVRKQSES
SFISGDINSTSTLNQGMTGNYLLTNPLLRPHGTNNPYNTLLAETVVCNAP
SAPVFNSPGHSLNNARDTSAMDTLPLNGNFNNSYSLHKGDYNDSVQVVDC
GLSLNDTAFEKMIISELVHNNLRGSSKTHNLELTLPVKPVIGGSSSEDDA
IVADASSLMHSDNPGLELHHKELEAPLIPQRTHSLLYQPQKKVKSEGTDS
YVSQLTAEAEDHLQSPNRDSLYTSMPNLRDSPYPESSPDMEEDLSPSRRS
ENEDIYYKSMPNLGAGHQLQMCYQISRGNSDGYIIPINKEGCIPEGDVRE
GQMQLVTSL

## Funkcija
Ovaj gen kodira člana potporodice latrofilinskih receptora vezanih za G-protein (GPCR). Latrofilini mogu funkcionirati i u ćelijskoj adheziji i u prijenosu signala. U eksperimentima s neljudskim vrstama, endogeno proteolitsko cijepanje unutar cisteinom bogatog GPS domena (mjesto  proteolize G-protein spregnutog receptora) rezultiralo je u dvije podjedinice (velika vanćelijska N-terminal podjedinica  ćelijske  adhezije i podjedinica sa značajnom sličnošću sa porodica sekretin/kalcitonin GPCR-a) koji su nekovalentno vezani na ćelijskoj membrani. Iako je opisano nekoliko varijanti transkripta, utvrđena je biološka valjanost samo jedne.

## Također pogledajte
* Adhezijski G-proteini spregnuti receptori

## Reference 
## Dopunska literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
Kategorija:Geni na hromosomu 1
Kategorija:Latrofilini
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
TMIE

**Transmembranski protein unutršnjeg uha** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **TMIE** (znan i kao **DFNB6**) sa hromosoma 3.

## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 156 aminokiselina, a molekulska težina  17.241 Da.

:CVLGGAALGV-CLAGVAGQLV-EPSTAPPKPK-PPPLTKETVV-PEITNWVRLT-FWDMRLWHVV-PEITNWVRLT-GIFSLFVLSI-IITLCCVFNC-RVPRTRKEIE-ARYLQRKAAK-MYTDKLETVP-PLNELTEVPG-EDKKKKKKKK-DSVDTVAIKV-EEDEKNEAKK-KKGEK

## Funkcija
Ovaj gen kodira transmembranski protein unutrašnjeg uha. Studije na miševima sugeriraju da je ovaj gen neophodan za normalno postnatalno sazrijevanje senzornih ćelija dlake u pužnici, uključujući ispravan razvoj snopova stereocilija. Ovaj gen je jedan od više gena odgovornih za recesivnu nesindromsku gluvoću (DFNB), također poznatu kao autosomno recesivni nesindromski gubitak sluha (ARNSHL), najčešći oblik kongenitalno stečenog naslijeđenog oštećenja sluha (prema RefSeq, mart 2009.)

Široka ekspresija u nadbubrežnoj žlijezdi (RPKM 2.0), mozgu (RPKM 1.3) i 20 drugih tkiva.

## Reference
Kategorija:Geni na hromosomu 3
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
Šibenska katedrala

**Šibenska katedrala** (Katedrala svetog Jakova u Šibeniku) (1431.-1535.), na dalmatinskoj obali, svjedoči o značajnoj razmjeni na području monumentalne umjetnosti između sjeverne Italije, Dalmacije i Toskane u 15. i 16. stoljeću. Građevinska struktura je u potpunosti izgrađenu od kamena i korištenjem jedinstvene građevinske tehnike za svod i kupolu. Forma i dekorativni elementi, poput izvanrednog friza ukrašenog isklesanim likom muškaraca, žena i djece, ilustriraju uspješnu fuziju gotičke i renesansne umjetnosti.

Gradnja katedrale obuhvata tri različite stilsko-razvojne faze.
* Gradnja nove katedrale počela je 1431. god. postavljanjem temelja na sjeverozapadnom uglu pročelja stare katedrale. Projekat je izradio Francesco di Giacomo iz Venecije.
* U drugoj fazi rada na katedrali (1441. – 1455.) Juraj Dalmatinac izgradio je novo tropasidalno svetište koje još uključuje krstionicu ugrađenu u temeljima južne apside, te uz nju prislonjenu sakristiju s riznicom na katu. Istovremeno su dovršeni ranije započeti uzdužni zidovi crkve do visine vijenca visećih lukova, dok se u interijeru, zajedno s presvođenim kapelama bočnih brodova do iste visine podignute arkade glavnog broda. Ovu fazu izgradnje katedrale obilježava niz inventivnih, prvenstveno graditeljsko-konstruktivnih i dekorativnih rješenja primijenjenih u gradnji svetišta ("montažna tehnika" gradnje velikim kamenim blokovima, te vijenac individualiziranih glava prirodne veličine).
* Treća faza počela je 1475. god imenovanjem Nikole Ivanova iz Firence novim protomagistrom. Urađeno je presvođenje bočnih kapela svetišta, a zatim razdvajanje prethodno sagrađenih dijelove od novog gornjeg dijela.

Od 16. stoljeća na katedrali su kontinuirano rađeni brojni manji popravci, prvenstveno zbog propuštanja vode. U drugoj polovini 19. stoljeća uz pomoć austrijske vlade izvršena je temeljna i sveobuhvatna restauracija (1843. – 1860.). Nakon drugog svjetskog rata u cijelosti je obnovljena sakristija (1947. – 1949.), a izmjenom željeznih zatega (1961.) izvršena je statička sanacija katedrale.

## Svjetska baština 
Šibenska katedrala nalazi se na UNESCO-ovoj svjetske baštine. Konstruktivne karakteristike šibenske katedrale svetog Jakova čine je jedinstvenom i izvanrednom građevinom u kojoj su se uspješno spojili gotički i renesansni oblici. Građevina se ističe jedinstvenim i izvanrednim rješenjima tehničkih i konstruktivnih problema izgradnje svoda i kupole katedrale. 
## Reference 
Kategorija:Svjetska baština u Hrvatskoj
Kategorija:Šibenik
Kategorija:Vjerski objekti u Hrvatskoj
CRMP

**Porodica proteinskih medijatora odgovora na kolapsin** ili **porodica CRMP** sastoji se od pet unutarćelijskih fosfoproteina (CRMP-1, CRMP-2, CRMP-3, CRMP4, CRMP5) slične molekulske veličine (60–66 kDa) i visokog (50–70%) idertiteta aminokiselinske sekvence. CRMP se pretežno eksprimiraju u nervnom sistemu tokom razvoja i imaju važnu ulogu u formiranju aksona iz neurita i u vođenju konusa rasta i kolapsu, putem interakcije sa mikrotubulama. Pocijepani oblici CRMP-a povezani su također sa degeneracijom neurona nakon ozljede uzrokovane traumom.

Modulacija ekspresije CRMP-2 putem različitih farmaceutskih preparata je nova oblast istraživanja koja se širi. Otkrivanjem hemikalija koje mogu povećati ili smanjiti ekspresiju CRMP-2, možu se potencijalno smanjiti efektz neurodegenerativnih bolesti kao što su Alzheimerova i Parkinsonova bolest.

## Struktura
 CRMP-1]]
CRMP1-5 sadrže između 564 i 572 aminokiselina i utvrđeno je da su ovi proteini približno 95% konzervirani između miša i čovjeka. Proteinska sekvenca CRMP1-4 je međusobno približno 75% homologna, dok je CRMP5 samo 50-51% homologan sa svakim od ostalih CRMP-a. C-terminal sastoji se od 80 aminokiselina i mjesto je fosforilacije za različite kinaze.

## Mehanizam
CRMP-2 ima ulogu u neuronskom polarnosti. Ekstenzije ranih neurona zvanih lamelipodija formiraju rane neurite. Tokom ove faze, neuriti se ne mogu razlikovati između dendrita i aksona. Jedan od ovih neurita na kraju postaje akson i raste duže od dendritskih neurita. CRMP-2 pomaže u ubrzavanju ovog aksonskog rasta putem interakcije sa mikrotubulama.

## Klinički značaj
Ekspresija CRMP-a je promijenjena u neurodegenerativnim bolestima i ovi proteini vjerovatno imaju bitnu ulogu u patogenezi poremećaja u nervnom sistemu, uključujući Alzheimerovu, Parkinsonovu bolest, shizofreniju i mnoge druge. Jedan lijek koji je relativno efikasan u ciljanju CRMP-2 za smanjenje posljedica neurodegenerativne bolesti je lakozamid. Lakozamid se koristi u kombinaciji s drugim tipovima lijekova za kontrolu raznih vidova napada, posebno epilepsije. Jedan od načina na koji lakozamid to čini je moduliranje CRMP-2, izazivajući na taj način neuroprotektivne efekte i smanjujući epilepsijske efekte kod ljudi koji pate od epilepsija.

Fosforilizirani CRMP-2 na Thr-509, Ser-518 i Ser-522 povezan je sa degenerirajućim neuritisom kod Alzheimerove bolesti. Studije sugeriraju da su glikogenska sintaza-kinaza-3β (GSK-3β) i ciklin zavisna protein kinaza 5 (Cdk5) visoko eksprimirani u Alzheimerovoj bolesti i da su  za to odgovorne neke od protein kinaza za inaktiviranje CRMP-2. Ova inaktivacija CRMP-2 kod ljudi sa Alzheimerovom bolešću promoviše ekspresiju neurofibrilinskih čvorova i neurita plaka, koji su u skladu sa ljudima koji pate od ove bolesti.

## Reference
Kategorija:Neuronauka
Kategorija:Proteinske porodice
Indijska premijer liga

**Indijska premijer liga** (**IPL**) je profesionalna muška kriket liga, u kojoj se takmiči deset timova iz deset indijskih gradova. Ligu je osnovao Odbor za kontrolu kriketa u Indiji (BCCI) 2007. godine.

IPL je najgledanija kriket liga na svijetu i 2014. je bila šesta po prosječnoj posjećenosti među svim sportskim ligama. 2010. IPL je postao prvi sportski događaj u svijetu koji se prenosi uživo na YouTube-u. Vrijednost marke IPL-a u 2019. bila je 6,3 milijarde dolara. IPL sezona 2015. doprinijela 150 miliona dolara  prema BDP- u indijske privrede.

Bilo je četrnaest sezona IPL turnira. Trenutni nosioci IPL titule su Chennai Super Kings, koji su pobijedili u sezoni 2021.

## Reference 
Kategorija:Sport u Indiji
SRPRB

**Podjedinica signalnog prepoznavanja receptorske čestice** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **SRPRB** sa hromosoma 3.

## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je  271 aminokiselina, a molekulska težina  29.702 Da.
 

1020304050
MASADSRRVADGGGAGGTFQPYLDTLRQELQQTDPTLLSVVVAVLAVLLT
LVFWKLIRSRRSSQRAVLLVGLCDSGKTLLFVRLLTGLYRDTQTSITDSC
AVYRVNNNRGNSLTLIDLPGHESLRLQFLERFKSSARAIVFVVDSAAFQR
EVKDVAEFLYQVLIDSMGLKNTPSFLIACNKQDIAMAKSAKLIQQQLEKE
LNTLRVTRSAAPSTLDSSSTAPAQLGKKGKEFEFSQLPLKVEFLECSAKG
GRGDVGSADIQDLEKWLAKIA

## Funkcija
Protein kodiran ovim genom sličan je mišjem proteinu  koji je podjedinica receptora čestica za prepoznavanje signala (SR). Ova podjedinica je transmembranska GTPaza koja pripada natpotodici  GTPaza. Ona sidri alfa podjedinicu, GTPazu periferne membrane, za ER membranu (ER). SR je potreban za kotranslacijsko ciljanje i sekretornih i membranskih proteina na ER membranu.

## Reference
## Dopunska literatura
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Vanjski linkovi
Kategorija:Geni na hromosomu 3
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
Sinuklein

**Sinukleini** su porodica rastvorljivih proteina, zajedničkih kičmenjacima, prvenstveno eksprimiranih u nervnom tkivu i određenim tumorima.

Ime je izvedeno iz riječi "sinapsa" i "nukleus", jer su prvi put pronađeni u električnom jezgru u sinapsama.

## Članovi porodice 
Porodica sinukleina uključuje tri poznata proteina: α, ß i γ-sinuklein. Interesovanje za porodicu sinukleina počelo je kada je otkriveno da je alfa-sinuklein mutiran u nekoliko porodica sa autosomno dominantnom Parkinsonovom bolešću.

Svim sinukleinima je zajednički veoma konzerviani motiv alfa-heliksa  koji vezuje lipide sa sličnošću sa domenima koji se vezuju za lipide klase A2 izmenljivih apolipoproteina. Članovi porodice sinukleina se ne nalaze izvan kičmenjaka, iako imaju neku konzerviranu strukturnu sličnost sa biljnim proteinima 'kasnim embrionima': Mutacije u genu za alfa-sinuklein povezane su s ranom pojavom porodične Parkinsonove bolesti i protein agregira abnormalno u Parkinsonovoj bolesti, bolesti Lewyjevog tijela i drugim neurodegenerativne bolestima.  Ekspresija proteina gama-sinukleina u tumorima dojke je marker za progresiju tumora.

## Ljudski proteini koji sadrže sinukleinski domen 
SNCA; SNCB; SNCG

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Proteinski domeni
Kategorija:Proteiske porodice
Kategorija:Periferni membranski proteini
Kategorija:Neuropatologija