Navođenje autora (botanika)

**Navođenje autora**, češći oblik **citiranje autora** – u  botaničkoj nomenklaturi – odnosi na navođenje osobe ili grupe ljudi koji su valjano objavili botaničko ime, tj. koji su prvi objavili ime, ispunjavajući formalne zahtjeve navedene u Međunarodnom kodeksu nomenklature algi, gljiva i biljaka (ICN). U slučajevima kada vrsta više nije u svom izvornom generičkom položaju (tj. nova kombinacija roda i specifični epitet), daju se i autor(i) izvornog položaja roda i oni iz nove kombinacije (prvi u zagradama).
U botanici je uobičajeno (iako nije obavezno) skraćivati imena autora prema priznatom popisu standardnih skraćenica.

Postoje razlike između botaničkog kodeksa i uobičajene prakse u zoologiji. U zoologiji, godina objavljivanja slijedi nakon imena autora i autorstvo nove kombinacije se obično izostavlja. Inače, u specijalističkoj praksi, malobrojna su variranja između preporuka botaničkih i zooloških kodeksa.

## Pregled 
U biološkim radovima, posebno onima koji se bave taksonomijom i nomenklaturom, ali i u ekološkim istraživanjima, odavno je običaj da se izostavljaju puni navodi na mjestu na kojem je objavljeno naučo ime, ali se citira autor I skraćeno ime, bar prvi put kad se neki takson spominje. Ime autora često nije dovoljna informacija, ali može pomoći u rješavanju nekih poteškoća. Problemi uključuju:
* Ime taksona koji se spominje je dvosmisleno, kao u slučaju homonima, kao što je *Ficus* L., rod smokve, vs. * Ficus * Röding, 1798, rod mehkušaca.
* Objavljivanje imena može biti u malo poznatom časopisu ili knjizi. Ime autora ponekad može pomoći da se ovo riješi.
* Ime možda nije valjano objavljeno, ali navodno ime autora može biti od koristi za pronalaženje publikacije ili rukopisa u kojem je navedeno.

Pravila i preporuke za autorske navode u botanici obuhvaćeni su člancima 46–50 „Međunarodnog kodeksa nomenklature“ („ICN“).  Kako je navedeno u članku 46. Botaničkog kodeksa, u botanici je normalno navesti samo ime(na) autora taksona kako je navedeno u objavljenom djelu, iako se to može razlikovati od navedenog autorstva same publikacije.

## Osnovno citiranje 
Najjednostavniji oblik citiranja autora iz botanike primjenjuje se kada se ime navodi u izvornom rangu i izvornom položaju roda (za binomna imena i ispod), gdje je izvorni autor (ili autori) jedino ime/imena, bez zagrada uključivanja.
Latinski izraz "et" ili simbol "&" može se koristiti kada dva autora zajedno objave neko ime. Te se standardne kratice mogu naći na Međunarodnom indeksu imena biljaka.
;Primjer
* *Rubus* L.
kratica "L." odnosi se na poznatog botaničara Carla Linnaeusa koji je ovaj rod opisao u klasičnom djelu ‘’Species Plantarum* 1753.
* *Rubus ursinus* Cham. & Schldl.
kratica "Cham." odnosi se na botaničara Adelberta von Chamissoa i na "Schldl." botaničara Diedericha Franza Leonharda von Schlechtendala; ovi autori su zajedno opisali ovu vrstu (i uvrstili je u rod * Rubus *) 1827. godine.
## Upotreba oznake  "ex"
Kad je „ex“ komponenta citiranja autora, označava činjenicu da inicijalni opis nije udovoljio pravilima za važeće ime, ali da je isti naziv kasnije valjano objavio drugi autor ili autori (ili isti autor u kasnijoj publikaciji). Međutim, ako slijedeći autor jasno kaže da je opis nastao zbog ranijeg autora (i da je raniji autor prihvatio ime), tada se ne koristi "ex", a raniji autor je naveden sam. Naprimjer:
* *Andropogon aromaticus* Sieber ex Schult.
ukazuje da je Josef Schultes valjano objavio ovo ime (1824. godine u ovom slučaju), ali njegov je opis zasnovan na ranijem opisu Franza Siebera. (Trba imati na umu da u botanici autor ranijeg imena prethodi kasnijem, važećem; u zoologiji je ovaj slijed (tamo gdje postoji) obrnut).

## Primjeri
Slijedeći oblici citiranja su podjednako tačni:
* *Rubus ursinus* Cham. & Schldl.
* *Rubus ursinus* Cham. et Schldl.
* *Rubus ursinus* von Chamisso & von Schlechtendal
* *Rubus ursinus* von Chamisso et von Schlechtendal
Kao što je gore navedeno, ili izvorni ili revizijski autor može uključivati više riječi, prema slijedećim primjerima iz istog roda:
* *Helianthemum* sect. *Atlanthemum* (Raynaud) G.López, Ortega Oliv. & Romero García
* *Helianthemum apenninum* Mill. subsp. *rothmaleri* (Villar ex Rothm.) M.Mayor & Fern.Benito
* *Helianthemum conquense* (Borja & Rivas Goday ex G.López) Mateo & V.J.Arán Resó
## Upotreba pomoćnog izraza "in" 
Pomoćni izraz "in" ponekad se koristi da označi da je autorstvo objavljenog djela različito od samog naziva, naprimjer:
* *Verrucaria aethiobola* Wahlenb. in Acharius, Methodus, Suppl.: 17. 1803

Član 46.2. Napomena 1. Botaničkog kodeksa ukazuje da je u takvim slučajevima dio koji započinje "in" zapravo bibliografski citat i ne bi se trebao upotrebljavati bez uvrštavanja mjesta objavljivanja, tako da je preferirani oblik imena + autora, ovaj primjer bi bio "Verrucaria aethiobola" "Wahlenb., a ne "Verrucaria aethiobola" Wahlenb. in Acharius. (To je suprotno situaciji u zoologiji, gdje je bilo koji oblik dozvoljen, a uz to se obično dodaje datum.) 
## Autorstvo podređenih rangova 
Prema botaničkom kodeksu, potrebno je navoditi autora samo za najniži rang dotičnog taksona, tj. za primjere podvrste navedene gore (* Helianthemum apenninum * subsp. *rothmaleri *) nije potrebno ( ili čak preporučeno) navesti autora vrste ("Mill.") kao i onu podvrste, iako se to nalazi u nekim izvorima. Jedini izuzetak od ovog pravila je tamo gdje se navodi nominirani varijetet ili podvrsta vrste koja automatski nasljeđuje isto autorstvo njenog roditeljskog taksona,Član 26.1  :
* *Rosa gallica* L. var. *gallica*,  ne *Rosa gallica* var. *gallica* L.

## Promjena autorstva 
Kao što je opisano u članu 47. Botaničkog kodeksa, ponekad se dijagnostički znakovi ili cirkumskripcija taksona mogu dovoljno izmijeniti ("eendirati") da naziv nije dovoljan za izvorni taksonomski koncept. Atribucija izvornog autorstva nije izmijenjena u tim slučajevima, ali * taksonomski* položaj  može se dodati originalnom autorstvu koristeći kraticu "emend". (za * emendirati *), prema primjerima datim u Kodeksu:
* *Phyllanthus* L. emend. Müll. Arg
* *Globularia cordifolia* L. excl. var. (emend. Lam.).
(U  ovom drugom primjeru, "excl. var.", abbr. za *exclusis varietatibus*, označava da ovaj taksonomski koncept isključuje varijetete koje su drugi istraživači naknadno uključili).

## Ostale oznake 
Ostale oznake na koje može doći i dodavanje naučnom autorstvu imena uključuju one iz opsega  nomenklaturalnog ili taksonomskog statusa (npr. nom. illeg."  =nelegitimno ime), „sensu Smith“, itd.), prethodnog taksonomskog statusa za prenesene taksone između hibridnog i nehibridnog statusa ("pro sp.)" i "(pro hybr.)", vidi član 50. Botaničkog kodeksa) i još mnogo toga. Tehnički, oni nisu dio citata autora, ali predstavljaju dopunski tekst: ponekad su uključeni u polja „autorstva“ u manje dobro izgrađenim Bazama taksonomskuih podataka. Neki konkretni primeri dati u Preporukama 50A-F Botaničkog kodeksa uključuju:
* *Carex bebbii* Olney, nomen nudum (alternatively: nom. nud.),
za takson ime objavljeno bez prihvatljivog opisa ili dijagnoze.
* *Lindera* Thunb., Nov. Gen. Pl.: 64. 1783, non Adans. 1763
za homonim – što u ovom slučaju ukazuje da Carl Peter Thunbergova "Lindera" nije isti takson kao onaj koji je prethodno označio Michel Adanson, a dopisivanje dvaju imena je slučajno.
* *Bartlingia* Brongn. in Ann. Sci. Nat. (Paris) 10: 373. 1827, non Rchb. 1824 nec F.Muell. 1882,
kao gore, ali primijećena su dva prethodna (i vrlo vjerojatno nepovezana) homonima, prvi je dao Ludwig Reichenbach, a drugi Ferdinand von Mueller.
* *Betula alba* L. 1753, nom. rej.
za takson čije je ime odbijeno (obično u korist kasnije upotrebe) i stavljeno na listu odbijenih imena koja čine dodatak Botaničkom kodeksu (alternativni naziv odbačenog imena navodi se kao dodatak "nom. cons."),  ili
* *Ficus exasperata* auct. non Vahl
* *Spathiphyllum solomonense* Nicolson in Am. J. Bot. 54: 496. 1967, "*solomonensis''"
što ukazuje da je epitet koji je prvobitno objavljen napisan „solomonensis“, ali je pravopis ovdje u izmijenjenom obliku, vjerojatno zbog poštivanja Kodeksa ili nekog drugog legitimnog razloga.
## Također pogledajte
*Botaničko ime
* Međunarodni kodeks nomenklature gajenih biljaka
* Biološka klasifikacija
* Binomna nomenklatura

## Reference 
## Vanjski linkovi
*the IPNI Author Query page.

Kategorija:Botanička nomenklatura