Bubrežno tjelašce

**Bubrežno tjelašce** –  ranije zvano i **Malphigijevo tjelašce** – je komponenta filtriranja krvi, u bubrežnom nefronu. Sastoji se od glomerula – klupka kapilara koje se sastoji od endotelnih ćelija i glomerulske kapsule poznate kao Bowmanova čahura.

## Struktura
Bubrežno tjelašce sastoji se od dvije strukture, glomerula i Bowmanove čahure. Glomerul je malo klupko kapilara koje sadrži dva tipa ćelija. Endotelne ćelije imaju velike fenestre i nisu prekrivene dijafragmom. Mezangijske ćelije su modificirane ćelije glatkih mišića, smještene između kapilara. Svojom kontraktilnom aktivnošću, reguliraju protok krvi i luče vanćelijskii matriks, prostaglandine i citokine. Mezangijske ćelije također imaju fagocitnu aktivnost, uklanjajući proteine i druge molekule zarobljene u glomerulskoj baznoj membrani ili filtracijskoj barijeri. Bowmanova čahura ima vanjski parijetalni sloj sastavljen od jednostavnog skvamoznog epitela. Visceralni sloj, sastavljen od modificiranog jednostavnog skvamoznog epitela, obložen je podocitima. Podociti imaju ogranke stopala, pedicele, koji se obavijaju oko glomerulskih kapilara. Ovi pediceli se međusobno dodiruju s pedicelima susjednih podocita, sa  kojima čine filtracijske otvore. U bubrežnom tjelašcu postoje dva pola, vaskularni  i cjevasti pol. Vaskularni pol je mjesto glomerula. Na vaskularnom polu aferentne i eferentne arteriole ulaze i izlaze iz glomerula u Bowmanovoj čahuri. Cjevasti pol nalazi se na drugom kraju, nasuprot vaskularnom. Na cjevastom polu nastaje proksimalna izuvijana tubula.

## Funkcija 
Bubrežno tjelašce djeluje na filtriranje krvi. Tečnost iz krvi u glomerulu sakuplja se u Bowmanovoj čahuri kako bi se formirao "glomerulskii filtrat", koji se zatim dalje obrađuje duž nefrona da bi se formirao urin. To čini preko filtracijske barijere. Filtrirajuću barijeru bubrežnog tjelašceta čine: fenestrirani endotel glomerulskih kapilara, srasla bazna lamina endotelnih ćelija i podocita i filtracijski otvori/prorezi podocita. Ova barijera omogućava prolazak vode, iona i malih molekula iz krvotoka u Bowmanov prostor (prostor između visceralnog i parijetalnog sloja). U Bowmanov prostor sprečen je prolazak velikih i/ili negativno nabijenih proteina, čime se ovi proteini zadržavaju u cirkulaciji. Bazna lamina se sastoji od tri sloja: *lamina rara externa*, *lamina densa* i *lamina rara interna*. Lamina rara externa je uz podocitne ogranke. Lamina densa je središnji sloj koji se sastoji od kolagena tipa IV i laminina. Ovaj sloj djeluje kao selektivni makromolekulski filter, sprečavajući prolazak velikih molekula proteina u Bowmanov prostor. *Lamina rara interna* je susjedna endotelnim ćelijama. Ovaj sloj sadrži heparan-sulfat, negativno nabijeni glikozaminoglikan, koji doprinosi elektrostatskoj barijeri glomerulskog filtra.

## Eponim
Bubrežno tjelašce poznato je i kao *Malpighijevo tjelašce *, nazvano po Mrchellu Malphigiju (1628–1694), italijanskom ljekaru i biologu. Ovo se ime više ne koristi široko, vjerovatno da bi se izbegla zabuna sa Malpigijevo tijelo u slezeni.

## Dodatne slike

 Gray1130.svg|Glavne komponente bubrežnog tjelašceta: Glomerul je crven, a  Bowmanova čahura ružičasta 
 Glomerular Physiology.png|Prikaz  funkcije bubrežnog tjelašca

## Reference
## Vanjski l inkovi
Kategorija:Mokraćni sistem
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Nefrologija
Kategorija:Anatomija bubrega