Tajland

**Tajland**, zvanično **Kraljevina Tajland**, historijski poznat kao **Sijam** (zvanični naziv do 1939), država je koja se nalazi u Jugoistočnoj Aziji, u samom srcu Indokineskog poluostrva. Sa populacijom od skoro 66 miliona stanovnika, prostire se na 513.115&nbsp;km2. Graniči sa Mijanmarom na sjeverozapadu, s Laosom na sjeveru i sjeveroistoku, s Kambodžom na jugoistoku i Malezijom na jugu. Na jugu izlazi na Tajlandski zaliv, dok njegove jugozapadne obale zapljuskuju vode Andamanskog mora. Pomorsku granicu dijeli i sa Vijetnamom na jugoistoku, te Indonezijom i Indijom preko Andamanskog mora na jugozapadu.

Klima na krajnjem jugu je ekvatorska, dok u ostalim dijelovima zemlje prevladava monsunska klima. Po državnom uređenju, Tajland je ustavna monarhija iako su se tokom posljednjih decenija na vlasti smjenjivale parlamentarna demokratija i vojna hunta, zbog mnogih vojnih udara od kojih se posljednji desio 2014. Glavni i najveći grad države je Bangkok.

Tajlandski narodi migrirali su iz jugozapadne Kine u kopnenu jugoistočnu Aziju između 6. i 11. stoljeća. Indijanizirana kraljevstva, poput Kraljevstva Mon, Kmerskog Carstva i malajskih monarhija vladale su regijom, nadmećući se s tajlandskim državama kao što su Kraljevine Ngoenyang, Sukhothai, Lan Na i Ayutthaya, koje su se također međusobno nadmetale. Prvi Evropski kontakt uspostavljen je 1511. sa portugalskom diplomatskom misijom u Ayutthaya, koja je krajem 15. stoljeća postala regionalna sila. Ayutthaya je dostigla svoj vrhunac tokom 18. vijeka, sve dok nije uništena u Burmansko-Sijamskom ratu. Kralj Taksin Veliki brzo je ponovo ujedinio fragmentiranu teritoriju i uspostavio kratkotrajno Kraljevstvo Thonburi (1767–1782), čiji je bio jedini kralj. Naslijedio ga je 1782. Phutthayotfa Chulalok (Rama I), prvi monarh sadašnje dinastije Chakri. Tokom ere zapadnog imperijalizma u Aziji, Sijam je ostao jedina država u regiji koja je izbjegla kolonizaciju stranih sila, iako je često bio prisiljen na teritorijalne, trgovinske i pravne ustupke u nejednakim ugovorima. Sijamski sistem vlasti centraliziran je i transformisan u modernu unitarnu apsolutnu monarhiju tokom vladavine Chulalongkorna (Rama V) 1868–1910. U Prvom svjetskom ratu Sijam je stao na stranu Saveznika, što je politička odluka donesena kako bi se izmijenili neravnopravni ugovori. Nakon beskrvne revolucije 1932, postao je ustavna monarhija i promijenio službeno ime u Tajland, čime je postao saveznik Japana u Drugom svjetskom ratu. Kasnih 1950-ih, vojni udar pod vodstvom Sarita Thanarata oživio je utjecajnu ulogu monarhije u politici. Tokom Hladnog rata, Tajland je postao glavni saveznik Sjedinjenih Država i igrao je antikomunističku ulogu u regionu kao član SEATO-a, koji je raspušten 1977.

Osim kratkih perioda parlamentarne demokratije sredinom 1970-ih i 1990-ih, Tajland se periodično smjenjivao između demokratije i vojne vladavine. Od 2000-tih, zemlja je u stalnom političkom sukobu između pristalica i protivnika dva puta izabranog premijera Tajlanda Thaksina Shinawatre, što je rezultiralo s dva puča (2006. i 2014), zajedno s uspostavljanjem njenog sadašnjeg ustava, nominalno demokratska vlada nakon općih izbora u Tajlandu 2019. i veliki prodemokratski protesti 2020-2021, koji su uključivali zahtjeve bez presedana za reformom monarhije. Od 2019. nominalno je parlamentarna ustavna monarhija; u praksi, međutim, strukturne prednosti u ustavu su osigurale stalni uticaj vojske u politici.

Tajland je srednja sila u globalnim poslovima i jedan od osnivača ASEAN-a. Ima drugu najveću ekonomiju u jugoistočnoj Aziji i 23. po veličini u svijetu po PPP, a zauzima 91. mjesto po nominalnom BDP-u po glavi stanovnika. Tajland je klasifikovan kao novoindustrijalizovana ekonomija, sa proizvodnjom, poljoprivredom i turizmom kao vodećim sektorima.

## Historija 
Prvi stanovnici su bili Moni, Indonežani i Kmeri. Bila je u polukolonijalnim vezama sa zemljama zapadne Evrope i SAD. Prvobitni naziv je bio Sijam a 1948. je promjenjen u Tajland. Tajland je poznat po velikom broju državnih udara. Zadnji je bio 2014.
none|mini|200px|Teritorijalni gubici Siama od 1867-1909

## Geografija 
, Satun]]

Sa ukupno 513.120&nbsp;km2, Tajland je 50. po veličini zemlja po ukupnoj površini. Sastoji se od nekoliko različitih geografskih regija, koje djelimično odgovaraju provincijskim grupama. Sjever zemlje je planinsko područje tajlandske visoravni, s najvišim vrhom Doi Inthanon u lancu Thanon Thong Chai na 2.565 metara nadmorske visine. Sjeveroistok, Isan, sastoji se od visoravni Khorat, omeđen na istoku rijekom Mekong. Središtem zemlje dominira pretežno ravna dolina rijeke Chao Phraya, koja se uljeva u Tajlandski zaliv. Južni Tajland se sastoji od uske prevlake Kra Isthmus koja se širi u Malajsko poluostrvo.

Chao Phraya i rijeka Mekong su nezamjenjivi vodeni tokovi ruralnog Tajlanda. Industrijska proizvodnja usjeva koristi i rijeke i njihove pritoke. Tajlandski zaliv pokriva 320.000&nbsp;km2 i napaja ga rijeke Chao Phraya, Mae Klong, Bang Pakong i Tapi. Doprinosi turističkom sektoru zahvaljujući svojim čistim plitkim vodama duž obala u južnom regionu i prevlake Kra. Istočna obala Tajlandskog zaliva ima glavnu dubokovodnu luku u kraljevstvu Sattahip i njenu najprometniju komercijalnu luku Laem Chabang. Phuket, Krabi, Ranong, Phang Nga i Trang, i njihova ostrva se protežu duž obala Andamanskog mora.

### Klima 
]]

Klima Tajlanda je pod utjecajem monsunskih vjetrova koji imaju sezonski karakter (jugozapadni i sjeveroistočni monsun).  Veći dio zemlje je Köppenovoj klasifikaciji kao klima tropske savane . Većina juga, kao i istočni vrh, ima tropsku monsunsku klimu. Dijelovi juga također imaju klimu tropskih prašuma.

Godina na Tajlandu je podijeljena u tri godišnja doba.  Prvo je kišna ili jugozapadna sezona monsuna (sredina maja do sredine oktobra), koju uzrokuje jugozapadni vjetar s Indijskog okeana.

## Vlada 
Ustroj vlasti je višestranačka ustavna monarhija.

## Političke podjele 
## Privreda 
Privreda Tajlanda je najviše razvijena u širem području Bangkoka. Izvozno orijentirana industrija, temeljena na jeftinoj radnoj snazi i stranom kapitalu, obilježava privredno razdoblje nakon 1986, kada je privredni rasti bio oko 9%.

U zadnje dvije decenije tajlandska privreda je zabilježila jednu od najvećih stopa rasta na svijetu, sa prekidom u doba azijske finansijske krize 1997. – 1998. Izvoz industrijskih proizvoda, posebno elektronike, odjeće i obuće, vozila, namještaja, hrane, plastike i igračaka čini oko 60% BDP-a. Zbog jakoga izvoza Tajland je brzo prevladao ekonomsku krizu iz 1998. Sve je važniji i turizam. BDP je u 2004. bio $8.100  po stanovniku, mjereno po PPP-u. Prostitucija čini značajnu privrednu granu, tako da je njen udio u BDP-u 2,7%. Turisti, u prosjeku, potroše oko 10% svog novca na seksualne usluge .

## Stanovništvo 
### Religija 
Prema zadnjem popisu (2000.) 95% Tajlanđana su se izjašnjavali kao teravada budisti. Muslimani su druga najveća religizna grupa (sa 4,6% populacije). Neke provincije i gradovi imaju većinsko muslimansko stanovništvo npr. Pattani, Yala, Narathiwat i dijelovi Songkhla Chumphona. Kršćana (uglavnom Katolika) ima oko 0,75%

## Kultura 
## Grb i zastava 
mini|desno|250px
Grb Tajlanda predstavlja garuda, velika mitska ptica iz hinduističke i budističke mitologije. Garuda se također nalazi i na grbu Indonezije.

Zastava Tajlanda je usvojena 28. septembra 1917. Na sebi ima pet horizontalnih pruga crvene, bijele i plave boje. Središnja plava pruga je dvostruke širine. Boje crvena-bijela-plava znače nacija-religija-kralj, što je i državni moto ove zemlje.

Smatra se da je zastava usvojena prvi put 1855 i tada je bila crvene boje sa slikom slona na sredini. U ovom obliku je usvojena 1916 ali središnja bijela pruga je bila jednake širine.

Smatra se da je plava boja usvojena kao simbol petka, dana kada je rođen kralj Vajiravudh. Prema drugim izvorima, plava boja je pokazivala solidarnost prema snagama alijanse u prvom svjetskom ratu, koje su također na svojoj zastavi imale ove tri boje.

Zastava je jako slična zastavi Kostarike koja zbog toga u internacionalnim odnosima često koristi verziju zastave sa grbom.

Flag of Thailand.svg|Zastava Tajlanda
Naval Ensign of Thailand.svg|Mornarička zastava Tajlanda
Thailand Naval Jack (Thong Chan).svg|Mornarička ratna zastava Tajlanda

## Literatura 
* Chachavalpongpun, Pavin, ed. *Routledge Handbook Of Contemporary Thailand* (2020)
* Cooper, Robert. *Culture Shock! Thailand: A Survival Guide to Customs and Etiquette* (2008)
* London, Ellen. *Thailand Condensed: 2000 Years of History & Culture* (2008)
* ''Lonely Planet's Best of Thailand* (2020)
* Mishra, Patit Paban. *The History of Thailand** (Greenwood, 2010)
* Moore, Frank J. ed. *Thailand: Its People, Its Society, Its Culture* (HRAF Press, 1974).
* Wyatt, David K. *Thailand: A Short History* (Yale University Press, 2003)
* Zawacki, Benjamin. *Thailand: Shifting ground between the US and a rising China* (2nd ed. . Bloomsbury, 2021).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
; Vlada
* Thaigov.go.th – Vlada Tajlanda
* Chief of State and Cabinet Members
* Mfa.go.th – Ministry of Foreign Affairs
* Thailand Internet information – National Electronics and Computer Technology Center
* Ministry of Culture

*
Kategorija:Države svijeta
Kategorija:Države Jugoistočne Azije
Kategorija:Države ASEAN-a
Kategorija:Države posmatrači Organizacije islamske saradnje
Kategorija:Države članice Ujedinjenih nacija