Mahovine

**Mahovine** su skupina najjednostavnije građenih kopnenih biljaka koja obuhvata oko 23.000 vrsta. To su najčešće vrlo male biljke koje preferiraju vlažna staništa i sjeverne ekspozicije tla, kore šumskog drveća ili formiraju zeleni pokrivač šumskog tla. Iako se nalaze na početnim stepenicama evolucije kopnenih višećelijskih biljaka, imaju niz prilagodbi koje im omogućavaju opstanak u različitim uslovima. Zato se javljaju i u pustinjama i tundrama sa oskudnim vodnim režimom.

Mahovine su se dugo svrstavale u grupe "nižih" biljaka: *Anthocerotopsida* ("rogate" mahovine), *Marchantiopsida* (jetrenjače) i *Briopsida* (prave ili lisnate mahovine). Zajednička im je karakteristika dominacija nezavisne gametofitske generacije nad sporofitom. Danas je široko prihvaćeno mišljenje da su to tri evolucijski nezavisne grupe primitivno građenih biljaka.

Tipski predstavnici mahovina su prave mahovine (*Briophyta*).

## Prave mahovine (*Bryophyta*)
thumb|200px|left|Gametofit prave mahovine na kojem se uočavaju rizoidi, stablo i listići.
thumb|200px|right|Listići prave mahovine *Fontinalis antipyretica*
*Bryophyta* (grč. βρύον *bryon * = drvo, zeleni kamen + φυτόν - *phyton* = biljka) je tradicionalni naziv koji se odnosio na sve embriofite, kopnene biljke koje nemaju pravo vaskularno tkivo i stoga se zovu "nevaskularne".

Neke briofite imaju specijalizirana tkiva za transport vode. Međutim, budući da ne sadrže lignin, ta se tkiva ne smatraju istinskim provodnim tkivom. Zato ostaje neizvjesno da li su briofite prirodna, monofiletska ili parafiletska grupa, ali naziv je i dalje pogodan i ostaje u upotrebi kao kolektivni izraz za prave mahovine, rogate mahovine i jetrenjače.

Prave mahovine su autotrofni organizmi koji u svojim ćelijama sadrže hlorofil *a* i *b* i karotinoide, a ćelijska membrana im je od celuloze. Na višem evolucijskom stepenu su od algi, od kojih su vjerovatno nastale. Na epidermi mahovina nalazi se tanka kutikula, koja ih štiti od isušivanja. 

Razredi  Andreaeopsida i Andreaeobryopsida se razlikuju od ostalih po tome što imaju dvoserijske rizoide (u dva reda ćelija), multiserijsku protonemu (više ćelijskih redova) i sporangiju, podijeljenu sa nekoliko uzdužnih linija. Većina ima kapsule koje se otvaraju na vrhu.

Razred Sphagnopsida sastoji se od dva roda: *Ambuchanania* i *Sphagnum*. Ove mahovine formiraju guste mase u tresetnim močvarama. Listovi vrsta iz roda *Sphagnum* imaju velike mrtve ćelije, koje se izmjenjuju sa živim za fotosintezu. Mrtve ćelije pohranjuju vodu, što omogućava skladištenje vode do 20 puta veće od težine same biljke. Od  ostalih razreda razlikuju se po gore pomenutom svojstvu i po razgranavanju talusne protoneme (ravna i proširena) te po eksporangiju, koji se eksplozivno otvara uslijed nakupljanja unutrašnjih plinova.

[thumb| Mladi sporofit *[Ceratodon purpureus*]]  
Razred Polytrichopsida ima listove s *lamelama*, svojevrsnim perajama na lišću koje pomažu u čuvanju vlage. Također se razlikuju od ostalih razreda i po drugim detaljima njihovoga razvoja i anatomije. Općenito su veće od većine drugih mahovina, kao i u slučaju vrste "*Polytrichum commune*", koja tvori mase visoke i do 40cm. U stvari, najviša mahovina na Zemlji pripada vrsti ovog razreda, *Dawsonia superba*, porijeklom sa Novog Zelanda i Australije.

Razred  Bryopsida je najraznolikija skupina; uključuje više od 95% svih vrsta mahovina.

## Također pogledajte
*Biljka
*Gametofit
*Sporofit
*Biosistematika

## Reference
## Vanjski linkovi
* Information, diagrams and photos
* Moss description
* Moss grower's handbook- 2.39MB, PDF file
* The British Bryological Society
* Picture Gallery of Mosses
* World of Mosses - Watercolour paintings of moss by Robert Muma

Kategorija:Botanika
Kategorija:Biljke
Kategorija:Stablašice
Kategorija:Mahovine
Kategorija:Taksonomija biljaka
Kategorija:Tresetišta