open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hebefrena shizofrenija

**Hebefrena shizofrenija** je oblik shizofrenije koji se označava kao radikalni, nuklearni oblik shizofrenije koji je najbliži Kraepelinovoj karakterizaciji ovog poremećaja (*dementia praecox*). Riječ potiče od grčkih riječi *hebos*-dječak i *phrenos*-duša.

Hebefrena forma ima rani početak nakon puberteta. Javlja se između 15. i 25. godine života. Upadljive su afektivne promjene. Karakteriše se izraženom regresijom i dezinhibiranim, dezorganizovanim djetinjastim, neodgovornim, obesnim i bizarnim ponašanjem, kao i manirizmima, sklonosti neumjesnim šalama i okupiranosti filozofskim temama. Emocionalne reakcije su neadekvatne i promjenljive, često praćene smijanjem i kikotanjem bez vidljivog razloga, bizarnim grimasiranjem. Raspoloženje je povišeno i neprimjereno, mišljenje je dezorganizovano, a govor nekoherentan. Javlja se težnja ka socijalnoj izolaciji. Držanje se opisuje kao luckasto, blesasto.

Može početi postepeno sa izraženim negativnim simptomima ili akutno i perakutno u obliku halucinatorno-paranoidnog sindroma sa fenomenima depersonalizacije i derealizacije. Sumanutosti i halucinacije su prolazne i fragmentirane. Simptomi se mogu javiti bez uočljivog povoda, zatim u toku toksoinfektivnih oboljenja ili psihoreaktivno. 
Prognoza je obično loša zbog brzog razvoja negativnih simptoma, naročito zaravnjenog afekta i gubitka volje, što brzo dovodi do najdublje dezintegracije. Dijagnisticira se samo u adolescenata i mladih odraslih osoba, uz kontinuirano posmatranje u trajanju od dva do tri mjeseca. Naziva se još i *dezorganizirana shizofrenija* (DSM-IV).

## Također pogledajte 
* Paranoidna shizofrenija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Shizofrenija
Postshizofrena depresija

**Postshizofrena depresija** je podtip shizofrenije u kojoj je prisutna depresivna epizoda koja može biti produžena, a javlja se kao posljedica shizofrene bolesti. Neki pozitivni ili negativni simptomi moraju biti pristni, ali ne preovladavaju duže u kliničkoj slici.

Depresivna stanja povećavaju rizik od samoubistva. U slučaju da nema više shizofrenih simptoma, depresivna epizoda se mora dijagnostikovati kao F32.-. Ako su pak shizofreni simptomi floridni i naglašeni, treba zadržati dijagnozu odgovarajućeg podtipa shizofrenije (F20.0-F20.3).
Antipsihotici mogu dovesti do ispoljavanja depresije kod liječenih shizofrenih bolesnika.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Shizofrenija
Rezidualna shizofrenija

**Rezidualna shizofrenija** je hronični stadijum u razvoju shizofrene bolesti kod kojeg postoji jasna regresija od ranog do kasnog stadijuma shizofrene psihoze karakterizirana dugotrajnim, iako ne obavezno ireverzibilnim negativnim simptomima, npr. psihomotornom usporenošću, smanjenom aktivnošću, otupljenošću afekta, pasivnošću i manjkom inicijative, siromaštvom količine ili sadržaja govora; siromašnom neverbalnom komunikacijom izrazom lica, očiju, modulacije glasa ili stava tijela, nedovoljnom brigom o sebi i manjkom društvenih kontakata.

Mogu biti prisutni i pozitivni simptomi (sumanute ideje, halucinacije) ali oni ne utiču bitnije na ponašanje i odnose sa okolinom, jer je emocionalno reagovanje na njih pritupljeno.
Simptomi bilo negativni, bilo pozitivni ne remete bitno socijalne relacije i određenu radnu sposobnost bolesnika.

Naziva se još i *hroničnom nediferenciranom shizofrenijom* ili *shizofrenim rezidualnim stanjem*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Shizofrenija
Jednostavna shizofrenija

**Jednostavna shizofrenija** je poremećaj koji ima podmukao ali progredijentan razvoj čudnog ponašanja, nemogućnosti ispunjenja zahtjeva okoline i smanjenje cjelokupne aktivnosti. Svojstvena negativna obilježja rezidualne shizofrenije (npr. otupljeni afekat, gubitak volje) razvijaju se bez prethodnih očitih psihotičnih simptoma. Gubitak vitalnih dinamizama, tj. nagonska i socijalna stremljenja (anhormija), nezainteresovanost za socijalne kontakte i bilo kakvu aktivnost (tzv.*atimohormički sindrom*), hipobulija i abulija karakterišu ovu podkategoriju. Postoji spor ali progresivan razvoj bolesti u periodu od jedne godine.

Ovo je neproduktivna forma sa nedovoljno izraženim tek naznačenim simptomima, bez vidljive akutizacije simptoma i perioda remisija. *Sumanute ideje i halucinacije nisu prisutne* ili su tek naznačene. Bolest dovodi do potpunog opustošenja ličnosti. Pored hebefrenije ovo je najmaligniji oblik shizofrenije. Teško je ragraničavanje od shizoidnog poremećaja ličnosti.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Shizofrenija
Fizizam

**Fizizam** je poetski pokret nastao u Nišu 1981. godine. Pokretači fizizma su Stevan Bošnjak, Goran Stanković i Zoran Pešić Sigma. 

Fizizam je poetski pokret velike sinteze *Sada*, *Ovdje* i *Jeste*, koji se obraća Sadašnjosti kao svom jedinom estetskom kriterijumu i jedinom izvoru istine. 

## Podjela 
Fizizam čine tri cjeline:
*Fizistički aktivizam (Borba protiv svjetske malograđanštine i atomskog rata, kao i ujedinjavanje poezije, života, stvarnosti i istine)
*Estetika fizizma (Svrhovita) 
*Istinologija fizizma (Karakteriše je traženje istine svim dostupnim sredstvima i načinima)

Pokretu su se pridružili pjesnici Ivan Cvetanović, Goran Stojanović, Zoran Živković Maestro i drugi. Pokret je bio aktivan osamdesetih i devedesetih godina. Štampani su fanzini, organizovale izložbe (*Novi mitski predeli*) izvodili performansi. Fizizam je vremenom prešao u drugu fazu koji su autori nazvali marginalizam.

## Najznačajnija djela 
Fizistički manifest, Ep o zagađenosti Gabrovačke rijeke, Terra Marginalis, Hronike o Hloygeu.

Kategorija:Srpska književnost
Kategorija:Kultura u Nišu
.ba

mini|300p|Logotip NIC-a
**.ba** je najviša internet domena (ccTLD) za Bosnu i Hercegovinu za koju je zadužen Univerzitetski teleinformatički centar (UTIC) u Sarajevu.

## Poddomene 
Procedura registracije domene definirana je zakonima i propisima institucija Bosne i Hercegovine. Iako se međunarodne domene mogu registrirati relativno jednostavno, bez dodatnih zahtjeva, domen .ba može se registrirati samo uz ispunjavanje zahtjeva navedenih u dokumentima koji reguliraju ovu oblast.

Osim nacionalne domene, korisnici mogu, nacionalnoj domeni pridodati i neke od standardnih poddomena. Neke od najčešćih poddomena su sljedeće:

* .edu.ba – za obrazovne ustanove
* .gov.ba – za vladina tijela
* .net.ba – za internetske operatere 
* .org.ba – za neprofitne i nevladine organizacije.

## Reference 

## Vanjski linkovi 
* BIHnet (.com.ba) 
* NIC.BA 
* Sayber (.co.ba) 
* SARnet Centar (.rs.ba) 
* IANA .ba whois informacija  

Kategorija:Bosna i Hercegovina
Kategorija:Najviši državni domeni
Dragan Vasiljković

thumb|Dragan Vasiljković
**Dragan Vasiljković**, poznat i pod imenima **Kapetan Dragan** i **Daniel Sneden**, jest australijski imigrant srpskog porijekla. Iako bivši australijski vojnik, bio je zapovjednik srpskih jedinica Knindže i Crvene beretke koje su za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj počinile ratne zločine nad civilnim stanovništvom u Zvorniku i Glini. Uhapšen je 21. januara 2005. u Perthu na osnovu potjernice koju je izdao županijski sud u Šibeniku.

Australijski vrhovni sud je u martu 2010. odlučio je da Dragan Vasiljković, može biti izručen Hrvatskoj gdje će mu se suditi za ratne zločine. Optužnica ga tereti za zločine u Kninu, Bruški kod Benkovca, te na glinskom području u selima Jukinci, Gornji Viduševec i Donji Viduševec.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Rođeni 1954.
Kategorija:Srpski nacionalisti
Kategorija:Optuženi za ratne zločine
Kategorija:Srbi u Australiji
Kategorija:Naturalizovani državljani Australije
Hram

[mini|desno|300px|[Angkor Wat, hinduistički i budistički hram u Kambodži]]
**Hram** je tip objekta koji se koristi za religijske i duhovne aktivnosti kao što su molitve ili žrtvovanje te za slične religijske procese. Hram je generalni arhitektonski izraz za molitvene objekte.
Oblik i funkcija hramova su vrlo promjenljivi, mada ih vjernici često smatraju "kućom" jednog ili više božanstava. Obično se u hramu daju ponude raznih vrsta za božanstvo i obavljaju vjerski rituali, a posebna grupa sveštenstva održava i upravlja hramom. Stepen do koga cijelo stanovništvo vjernika može pristupiti objektu značajno se razlikuje. Često dijelovima ili čak cijeloj glavnoj zgradi može pristupiti samo sveštenstvo. Hramovi obično imaju glavnu zgradu i veću površinu, koja može sadržavati i mnoge druge zgrade ili može biti struktura u obliku kupole, slično kao iglu.

Riječ hram (lat.templum) dolazi iz Drevnog Rima, gdje je templum činio sveto područje koje je odredio sveštenik ili augur. Ima isti korijen kao i riječ "šablon" (template), plan u pripremi zgrade koja je označena na tlu od strane augura. Templa se također povezuje sa mjestima življenja boga ili više bogova. Uprkos specifičnom skupu značenja koja su povezana sa ovom riječju, ona je sada postala široko korištena da opiše kuću za bogosluženje za bilo koji broj religija i čak se koristi za vremenske periode prije Rimljana.

## Literatura 
* Stella Kramrisch (1946). The Hindu Temple. Motilal Banarsidass. str. 135, 40–43, 110–114, 129–139, .
* Koontz, Rex (2013). Mexico: From the Olmecs to the Aztecs. New York, New York: Thames and Hudson. .

Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Arhitektonski izraz
4. august

**4. august / kolovoz (4. 8)** jest 216. dan godine po gregorijanskom kalendaru (217. u prestupnoj godini). Do kraja godine ima još 149 dana.

## Događaji 
* 1737 – Banjalučki boj.
* 1791 – Potpisan Svištovski mir, poslije četvorogodišnjeg rata Austrije i Otomanskog carstva, kojim je određena granica između te dvije zemlje. 
* 1995 – U 5 sati ujutro Hrvatska vojska počela veliku vojnu operaciju "Oluja".

## Rođeni 
### 20. vijek 
* 1901 – Louis Armstrong, američki džez-muzičar
* 1929 – Gabriella Tucci, italijanska operska sopranistica
* 1942 – Don Sinclair Davis, američki glumac
* 1959 – Kim Reynolds, američka političarka, 43. guvernerka savezne države Iowa
* 1967 – Wilfried Pallhuber, italijanski biatlonac, petostruki svjetski prvak
* 1979 – Magdalena Gwizdoń, poljska biatlonka
* 1981 – Meghan, vojvotkinja od Sussexa, supruga princa Harryja, vojvode od Sussexa

## Umrli 
* 1060 – Henrik I, francuski kralj
* 1875 – Hans Christian Andersen, danski pisac bajki
* 1890 – Ivan Mažuranić, hrvatski pjesnik i političar
* 1948 – Mileva Marić, srbijanska matematičarka i supruga Alberta Einsteina
* 1977 – Ernst Bloch, njemački filozof
* 2014 – Vedad Hamšić, bosanskohercegovački pop-šlager pjevač, arhitekta i slikar
* 2020 – Rajko Dujmić, hrvatski muzičar i kompozitor

## Praznici 
## Vanjski linkovi 
*Na današnji dan (4. august), *BBC.co.uk* 
*Na današnji dan (4. august), *nytimes.com* 

august004
Čaušević

**Čauš(ević)** prezime.
U prvo doba Osmanlijskog carstva *Čausi* su imali rang oficira i bili su carski ađutanti. *Baščauši* su bili narednici, a *Čaušbaše* vodnici. Kao prenosioci naredbi bili su u službi cara, paša, vezira i ostalih viših zapovjednika.

**Čaušević** je uobičajeno prezime koje se nalazi u Bosni i Hercegovini i susjednim zemljama. Potiče od korijena *çavuş*, koji je bio naziv za vojne oficire u ranom osmanskom periodu, i slovenskog patronimskog sufiksa ''''. To je treće po učestalosti prezime u Bosni i Hercegovini, iza Hodžića i Hadžića. 

Može se odnositi na:

* Adnan Čaušević (r. 1990.), bh. fudbaler
* Džemaludin Čaušević (1870–1938), imam 
* Ena Sandra Čaušević (r. 1989), danska manekenka

## Reference 
Kategorija:Bošnjačka prezimena
Marketing

Američko udruženje za **marketing** prihvatilo je kao zvaničnu definiciju, da je marketing proces planiranja i sprovođenja koncepcija cijena, promocije i distribucije ideja, roba i usluga, da bi se kreirala razmjena koja zadovoljava potrebe pojedinca i organizacija.
Marketing laički najčešće povezujemo za reklame, iako je on daleko složeniji i kompleksniji. Može se reći da su reklame samo vrh ledenog brijega marketinških aktivnosti.
U pitanju je kovanica anglosaksonskog porijekla. Etimološko značenje riječi marketing je "*stavljanje na tržište*".

Marketing znači tržišnost, odnosno istraživanje i ispitivanje tržišta.

Na početku 21. stoljeća nove tehnologije i ekonomski i društveni progres promijenili su navike i očekivanja potrošača i njihovih preferencija, a istovremeno izmijenili strategije kompanija za uspjeh. Globalizacija tržišta ima snažan uticaj na savremeni marketing, zbog čega se danas sinonimski naziva i globalni marketing.

## 4P 
Opće prihvaćeni koncept marketing miksa, obuhvata kombinaciju instrumenata marketinga:

* Proizvod
* Cijena
* Promocija i
* Distribucija

Inače u literaturi poznatiji kao *4P - Product, Price, Promotion, Place*,
marketing miks pokušava da nađe onaj međusobni odnos instrumenata, koji će uticati na kupca da prihvati baš njihov proizvod.
Naravno, u centralnom dijelu marketinga nalazi se potrošač, on je meta marketing miksa, za njegovo povjerenje i lojalnost, bore se mnogobrojni konkurenti na tržištu.

## AIDA 
Marketing se može predstaviti kroz proces od četiri koraka, koji počinje analizom i definisanjem "univerzuma" potencijalnih korisnika ili kupaca. Poslije prve faze marketinškog procesa slijedi proces skretanja pažnje (*en: Attention, Awareness*) korisnika koji su spremni na kupovinu, iz "univerzuma" ciljane populacije. U trećoj fazi sistemski se utiče na potencijalne korisnike da se zainteresuju (*en: Interest*) i prihvate (želja - *en: Desire*) postojeće koncepte ili ponude, koje su kreirane na osnovu marketinških aktivnosti organizacije. 
Konačno, uspijeh prethodne tri faze trebalo bi da dovede do prelaska potencijalnih kupaca u "prave" kupce (*en: actual buyers*) putem aktivnosti koje se sprovode da bi potencijalni korisnici obavili željenu akciju (*en: desired action*) - kupovina, poziv, skidanje dokumenata (en: download), pretplata, članstvo, prodaja itd.

Predstavljeni proces od četiri koraka (PIŽA - pažnja, interesovanje, želja, akcija; en:** AIDA** - Attention, Interest, Desire, Action), koji se obično odnosi na početak marketinškog procesa za neki proizvod, uslugu ili organizaciju. Većina aktuelnih marketinških procesa u organizacijama odnosi se na zadatak zadržavanja stalnih klijenata kroz aktivnosti kreiranja odnosa s klijentima, poboljšanje korisničkog servisa, bolje predstavljanje prednosti proizvoda i usluga itd.

Kategorija:Marketing
Alexander Gottlieb Baumgarten

**Alexander Gottlieb Baumgarten** (*Aleksandar Gotlib Baumgarten*, Berlin, 17. juli 1714. - Frankfurt na Odri, 27. maj 1762.), njemački filozof.
mini|desno|180px|Aesthetica (1750.), Alexander Gottlieb Baumgarten 
Proizašao je iz prosvjetiteljske filozofske škole C. Wolffa, čiju je filozofiju sistematizirao u razne teoretske i praktične discipline. U njegovoj doktorskoj disertaciji ***„Meditationes philosophicae“*** prvi je put spomenut termin estetika. U djelu ***„Aesthetica“*** definirao je estetiku kao nauku o spoznaji osjetilnog, a ljepotu kao savršenstvo osjetilne spoznaje. Znatno je pridonio filozofskoj terminologiji.

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Novovjekovna filozofija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1714.
Kategorija:Umrli 1762.
Kategorija:Njemački filozofi
Kategorija:Biografije, Berlin
Diogen Apolonjanin

**Diogen iz Apolonije ** (oko 5. vijek p. n. e.), grčki filozof, Anaksimenov učenik i često smatran posljednjim od predsokratskih grčkih filozofa.
Diogenov glavni značaj u historiji filozofije je da je preradio raniji Jonski monizam Anaksimena i Heraklita sa pluralizmom Empedoklea i Anaksagore. Diogenovo učenje predstavlja vrhunac predsokratovske filozofije. Ona je objedinjavala njena različita stremljenja prema naglašavanju apsolutne nedjeljivosti ili identifikovanja stvarnosti s jednakim apsolutnim mnoštvom različitih bića. Baš kao i za Heraklita, istina za Diogena je bila da je jedna identična stvar sve različite stvari. 
Poštujući predsokratske prirodne zakone u kojima se kaže da ni iz čega dolazi ništa i da u ništa ne ide ništa, Diogen je predložio definiciju prirode koju je poistovjetio sa životom i jasno potvrdio da se stvara sama od sebe. Diogenova glavna ideja je bila da je priroda, čitav svemir nedjeljivo beskonačan, vječan i materija koja je stalno u pokretu, a koju je nazvao po Anaksimenu-klima. Sve prirodne promjene se dešavaju širom svemira u raznim oblicima, neprocjenjiva mnogostrukost jednine bića predstavljaju jednu materiju, klimu, pod različitim režimima. Klima je također inteligentna. Prema njegovom učenju zrak je inteligencija, ili "*noesis*" na Starogrčkom jeziku.
Od njegovog filozofskog djela "O prirodi" ostalo je tek nekoliko fragmenata i to uglavnom zahvaljujući grčkom filozofu Simpliciusu od Kilikije.

## Reference 
## Također pogledajte 
*Filozofija
*Antička filozofija
*Posrednici

Kategorija:Predsokratovski filozofi
Kategorija:Biografije
Kategorija:Rođeni p. n. e.
Kategorija:Umrli p. n. e.
Hugo od svetog Viktora

mini|desno|200px|Hugo od sv. Viktora
**Hugo Graf von Blankenburg** (1096 ili 1078. - 1141.), nazvan **Hugo od sv. Viktora** po augustinskom samostanu St. Victoire blizu Pariza, čijom je čuvenom školom upravljao od 1133., bio je srednjovjekovni njemački filozof.

Hugo nije tipičan skolastički filozof, budući da se priklanja iracionalističko-mističnom smjeru bliskom sv. Bernardu iz Clairvauxa, na kojega je utjecao. Premda pretežito platoničar, te sljedbenik sv. Augustina i kršćanskog neoplatoničara Pseudodionizija Areopagitu, materiju ipak shvaća aristotelovski kao neuništivi sastojak stvarnosti unatoč svim promjenama. Razmatrajući odnos materije i duha, a posebno njihovo jedinstvo (*unio*) u čovjeku, ustvrđuje kako je sama mogućnost toga jedinstva nedostupna razumu koje svjedoči o Božijoj svemoći. Bog, dakle, uspijeva čak i povezati tako oprečna načela kao što su tijelo i duša - koliko god da su razmjerno bliski budući je duša najniža među duhovnim, a tijelo najviše među materijalnim stvarima. 

U svojoj vrlo originalnoj teoriji spoznaje, koju pak drži tek putem prema mističnom životu, Hugo iznosi poznatiu tvrdnju o "tri oka", primjerena trima različitim predmetima. Mesnato oko spoznaje iskustveni, osjetilni svijet, ono umno dubine vlastita čovjekovog bitka, a ono treće svijet duha i, nadasve, samoga Boga. Riječ je zapravo o tri spoznajne moći, koje Hugo nazivlje *cogitatio*, *meditatio* i *contemplatio*. Ova posljednja priskrbljuje nam *visio intellectualis*, dohvaćajući čistim mističkim duhovnim zrenjem najvišu istinu o najvišoj zbiljnosti. Nadmoćna je nad pukim mišljenjem, svojstvenim razumu kojim, uz vjeru, inače operira skolastička filozofija. 

Što se same terminologije tiče, neće nas daleko odvesti ako Hugovu terminologiju tumačimo strogo etimološki, jer sve tri riječi označavaju zapravo neku vrstu promatranja i mišljenja. Skladno smislu njegove ideje, međutim, pod kogitacijom imamo smatrati empirijsko-racionalnu spoznaju, meditacija je duševna introspekcija, a kontemplacija - mistična intuicija. 

Hugovu je trojnu teoriju spoznaje prihvatio i njegov učenik Richard od sv. Viktora.

Djela u: *Patrologia latina* (Jean Paul Migne ed.), svezak CLXXV - CLXXVII (1844 - 1864).

## Također pogledajte 
*Filozofija
*Srednjovjekovna filozofija

Kategorija:Filozofija
Kategorija:Filozofi
Philipp Melanchthon

mini|Philipp Melanchthon|249x249piksel
**Philipp Melanchhton** (Bretten, 16. mart 1497. - Wittenberg, 19. april 1560.), njemački reformator, teolog i filozof.

Od 1518. godine bio je profesor u Wittenbergu, gdje je pristao uz Luthera i postao njegovim najbližim saradnikom. Bio je učen humanist i pisac školskih knjiga (grčka i latinska gramatika, logika i dr.) te je dobio naziv ***Praeceptor Germaniae***. Izradio je temelje za reorganizaciju protestantske crkve i škole. Osnivač je Augsbuške konfesije koju je iznio i branio na saboru u Augsburgu 1530. godine. Posebno je cijenio Aristotelovu etiku i dijalektiku te se poput Luthera, držao Aristotelova i Ptolomejeva učenja o kosmosu, pa je Kopernikovo učenje odbacio kao "bezbožno" jer proturiječi Bibliji. Bio je idejni vođa "filipista", umjerene struje u protestantizmu.

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Novovjekovna filozofija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.luther.de/en/melanch.html

Melanchthon, Philipp
Danil Harms

**Daniil Harms** (ruski: Даниил *Хармс*; Sankt Petersburg 1905 - Lenjingrad 1942) Satiričar rane sovjetske ere, koristio je nadrealistički i apsurdni stil, virtuoz crno-humorno-groteskne parodije kanoniziranih žanrova i temeljnih poetičkih načela ruske, sovjetske i svjetske mimetičke tradicije. Rođen je kao Danil Ivanovič Juvačev (ruski: Даниил Иванович Ювачев), a pseudonim Harms je smislio u srednjoj školi. Koristio je i pseudonime Horms, Čarms, Šardam itd.

Harms nije stekao veliku slavu i većina njegovih djela je izdata u tajnosti kao samizdat. Osuđen je zbog antisovjetskog djelovanja i proveo je godinu dana u zatvoru u Kursku. Tokom okupacije Lenjingrada 1941. godine uhapšen je po drugi put zbog iskazivanja defetizma. Umro je od gladi u zatvoru 2. februara 1942. godine.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Biografija, izabrane priče (na engleskom)
*Izabrane priče na engleskom
*Izabrane priče, pjesme, pisma, biografija i druge informacije na ruskom (nešto informacija i na engleskom)

Harms, Danil
Harms, Danil
Harms, Danil
Zlatna palma

mini|desno|150px|Zlatna palma
**Zlatna palma** (''Palme d'Or*) ime je jedne od najprestižnijih filmskih nagrada koja se dodjeljuje na Filmskom festivalu u Cannesu. Nagradu je vijeće organizatora festivala uvelo 1955. godine, preimenovanjem dotadašnje nagrade *Grand Prix du Festival international du film* (*Grand Prix'' kanskog festivala danas se dodjeljuje kao zasebna nagrada, manjeg značaja od Zlatne palme.)

Danas se Zlatna palma smatra jednom od najcjenjenijih filmskih nagrada filmske industrije, i često se naziva "međunarodni Oscar".

## Dobitnici 
## Također pogledajte 
* Film
* Oskar
* Filmski festival u Kanu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Winners, from 1976 to the present, by gross box-office
* Festival-cannes.com
* Cannes Film Festival IMDB

Kategorija:Francuske filmske nagrade
*
Walter Benjamin

mini|Walter Benjamin - 1928|188x188piksel

**Walter Benjamin** (Berlin, 15. maj 1892. - Port Bou, Španija, 26. septembar 1940.), njemački filozof (pripadnik Frankfurtske škole), književnik i prevodilac.

Bio je marksist, aktivan u intelektualnim krugovima evropske ljevice. Od 1933. živio je u Parizu, a bježeći pred Gestapom iz okupirane Francuske u Španiju počinio je samoubistvo. Bio je nemilosrdan i oštrouman kritičar građanskog društva i njegove kulture. U svom najuticajnijem djelu, "Umjetničko djelo u doba tehničke reprodukcije" preduzima detaljnu analizu filmske metode pomoću centralnog pojma "aure".

## Djela 
* Porijeklo njemačke tragedije
* Jednosmjerna ulica
* Prema kritici vlasti

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Savremena filozofija
* Frankfurtska škola

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://bulletin.hds.harvard.edu/in-the-footsteps-of-walter-benjamin/
* https://voidnetwork.gr/wp-content/uploads/2016/08/Illuminations-Essays-and-Reflections-Walter-Benjamin-edit-by-Hannah-Arendt-Harry-Zohn.pdf
* https://plato.stanford.edu/entries/benjamin/

Kategorija:Rođeni 1892.
Kategorija:Umrli 1940.
Kategorija:Njemački filozofi
Kategorija:Biografije, Berlin
Ernst Bloch

mini|Ernst Bloch
**Ernst Bloch** (Ludwigshafen, 8. juli 1885 – Tübingen, 4. august 1977) bio je njemački filozof.

Univerzitetsku karijeru počeo je Leipzigu, gdje je živio do dolaska nacista na vlast. Kao istaknuti antifašist bio je u emigraciji od 1933. do 1948. Po povratku bio je univerzitetski profesor u Istočnom Berlinu, a od 1961. u Tübingenu. U svom opsežnom djelu, koje obuhvata probleme filozofije, historije, religije, prava, ontološka, etička i humanistička pitanja, posebno se bavio analizom fenomena utopijskog.

U svom filozofskom rječniku Bloch modificira neke kategorije izvedene iz klasične njemačke filozofije, Freuda, kršćanstva i neoplatonizma, ravijajući ih u osebujnu filozofiju po kojoj je stvarnost dinamičko posredovanje odnosa subjekta i objekta, duha i materije, s konačnom svrhom ostvarenja njihova jedinstva. Napadnut za revizionizma i oštro kritiziran za "religiozno orijentisani" i teologijski princip nade, napustio je DR Njemačku.

**Djela:**

* Duh utopije
* Subjekt-objekt
* Nasljeđe ovog vremena
* Thomas Münzer kao teolog revolucije 
* Sloboda i poredak 
* Avicena i Aristotelova ljevica 
* Princip nade 
* Tragovi 
* Ateizam u kršćanstvu 
* Tübingenski uvod u filozofiju 

## Također pogledajte 
*Filozofija
*Savremena filozofija

Bloch,Ernst
Bloch,Ernst
Bloch,Ernst
Mramor, kamen i željezo

***Mramor, kamen i željezo*** je dupli koncertni album grupe Bijelo dugme u izdanju diskografske kuće "Diskoton". Album je sniman na koncertnoj turneji 1986. godine, a produciran je u tonskom studiju Zorana Redžića u Sarajevu. Na ploči se našlo šesnaest pjesama, što je ujedno bila i kratka biografija grupe, počevši od prvih singl ploča do zadnjeg studijskog albuma. Album je prodat u tiražu od oko 100.000 primjeraka.

## Historija 
Album je snimljen tokom 1987. godine na turneji na kojoj je Bijelo dugme promovisalo album iz 1986. godine "Pljuni i zapjevaj, moja Jugoslavijo". U ovom muzičkom ostvarenju ponuđena je retrospektiva rada ovog sastava, zajedno sa pjesmama iz ranih singl ploča do posljednjeg albuma. Naslovna pjesma obrada je hita jugoslavenskog beat sastava Roboti.

Na albumu se nalazi slična jugoslavenska ikonografija kao i na prethodna dva izdanja sastava, "Bijelo Dugme" i "Pljuni i zapjevaj moja Jugoslavijo": pjesme "A milicija trenira strogoću" započinje melodijom "Internacionala", tokom uvoda u "Svi marš na ples" pjevač Alen Islamović viče "Bratstvo! Jedinstvo!", a na naslovnici albuma nalazi se fotografija sa 5. kongresa Komunističke partije Jugoslavije.

## Spisak pjesama 
#"Mramor kamen i željezo"
#"A milicija trenira strogoću"
#"Svi marš na ples"
#"Na zadnjem sjedištu moga auta"
#"Top"
#"Sve će to mila moja prekriti ruzmarin, snjegovi i šaš"
#"Ako možeš, zaboravi"
#"Selma"
#"Tako ti je mala moja kad ljubi Bosanac"
#"Ne spavaj mala moja muzika dok svira"
#"Meni se ne spava"
#"Odlazim"
#"Lipe cvatu"
#"Pristao sam biću sve što hoće"
#"Lažeš"
#"Sanjao sam noćas da te nemam"

## Članovi grupe 
*Alen Islamović - pjevač
*Goran Bregović - gitara
*Zoran Redžić - bas-gitara
*Goran Ivandić - bubnjevi
*Laza Ristovski - klavijature

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1987.
Kategorija:Albumi Bijelog dugmeta
Max Scheler

**Max Scheler** (München, 22. august 1874 - Frankfurt na Majni, 19. maj 1928) bio je njemački filozof. Bio je učenik R. Euckena, poslije, jedan od najistaknutijih predstavnika fenomenologijske škole E. Husserla, profesor u Kölnu i Frankfurtu. Husserlovu fenomenologijsku metodu prenio je na područja etike, filozofije kulture i religije, sociologije znanja itd., razvivši značajnu fenomenologiju zrenja bîti i vrjednota. Fenomenologija je za Schelera stav duhovnoga zrenja koje se treba razlikovati od običnoga promatranja zato što je predmet u aktu duhovnoga zrenja dat kao što on uistinu jest, a ne po svojim empirijskim datostima. Fenomenolog mora istupiti iz svoje svakidašnje životne situacije kako bi, oslobođen svih kontingentnih određenosti, mogao zahvatiti samu stvar u njezinoj bîti (fenomenologijska redukcija). Fenomen se tako konstituiše u području između predmetâ zrenja i čovjekovog stanja prilikom njihovog iskušavanja. Ta korelacija predmeta i svijesti daje samu stvar, odnosno njezinu bit. U svom glavnom djelu *Formalizam u etici i materijalna etika vrednota* (*Der Formalismus in der Ethik und die materiale Wertethik,* 1913) svoju etičku poziciju skicirao je razlikujući nauk o vrednotama, nauk o osobi i nauk o supripadnosti vrednota i osoba.

Utjecao je na razvoj savremene etike i aksiologije, a njegov utjecaj posebno je vidljiv u djelu N. Hartmanna. U svom glavnom djelu *Formalizam u etici* i *Materijalna vrijednosna etika* pobija Kantov formalizam.

## Djela 
* Formalizam u etici i materijalna etika vrjednota (Der Formalismus in der Ethik und die materiale Wertethik, 1913
* Transcendentalna i psihološka metoda (Die transzendentale und die psychologische Methode, 1900.)
* Genij rata i njemački rat (Der Genius des Krieges und der deutsche Krieg, 1915.) 
* O vječnome u čovjeku (Vom Ewigen im Menschen, 1921.)
* Bit i forme simpatije (Wesen und Formen der Sympathie, 1923.)
* Spisi iz sociologije i nauka o svjetonazoru (Schriften zur Soziologie und Weltanschauungslehre, I–IV, 1923–24.)
* Problemi sociologije znanja (Probleme einer Soziologie des Wissens, 1924.)
* Forme znanja i društvo (Die Wissensformen und die Gesellschaft, 1926.)
* Položaj čovjeka u kozmosu (Die Stellung des Menschen im Kosmos, 1928.).

## Također pogledajte 
* Filozofija
* Savremena filozofija

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1874.
Kategorija:Umrli 1928.
Kategorija:Biografije, München
Kategorija:Njemački filozofi
The Stone Roses

**The Stone Roses** su bili čuveni britanski rock sastav iz Manchestera tokom kasnih 80ih i ranih 90ih godina. Bili su glavna grupa Madchester pokreta, čiji je zvuk bio fuzija indie-a i dance/tehno kulture .

## Članovi grupe 
* Ian Brown - vokal
* John Squire - gitara
* Gary Mounfield - bas-gitara
* Alan Wren - prateći vokal
* Andy Couzens - gitara
* Pete Garner - bas-gitara (1984-1987)
* Aziz Ibrahim - gitara
* Nigel Ippison - klavijatura

## Diskografija 
### Albumi 
* "The Stone Roses" (1989)
* "Second Coming" (1994)

### Kompilacije 
* *Turns Into Stone* (1992)
* *The Complete Stone Roses* (1995)
* *Garage Flower* (1996)
* *Remixes* (2000)
* *The Very Best of The Stone Roses* (2002)

## Vanjski linkovi 
* www.the-stone-roses.co.uk

Stone Roses, The
Kategorija:Albumi The Stone Rosesa
Ćiribiribela (Bijelo dugme)

***Ćiribiribela*** je deseti i posljednji LP-album grupe Bijelo dugme iz 1988. godine u izdanju sarajevske diskografske kuće "Diskoton". Sve pjesme napisao je Goran Bregović, a album je snimljen tokom oktobra i novembra 1988. godine u studijima Aquarius u Beogradu i RTV Sarajevo.

## O albumu 
Muzički album Bijelog dugmeta pod nazivom *"Ćiribiribela"* objavljen je krajem 1988. godine.

Snimanje albuma otkrilo je krizu unutar sastava. Pjesme "Lijepa naša" i "Evo, zakleću se" svirali su studijski muzičari Nenad Stefanović "Japanac" na bas gitari i član sastava Bajaga i Instruktori Vladimir "Vlajko" Golubović na bubnjevima, što je izazvalo sukobe Bregovića na jednoj strani, te basiste Zorana Redžića i bubnjara Gorana "Ipeta" Ivandića.

Najuspješnija pjesma na albumu kod publike bila je "Đurđevdan je, a ja nisam s onom koju volim", na kojoj je svirao trubački orkestar Fejata Sejdića. Prema Bregovićevim riječima, nadahnuta je stihom iz pjesme Đorđa Balaševića "Priča o Vasi Ladačkom".
Druge uspješne pjesme su "Evo zakleću se", "Ako ima Boga", "Šta ima novo", "Nakon svih ovih godina", pop pjesma "Napile se ulice" i dalmatinska narodna pjesma "Ćirbiribela". Koncert u sarajevskoj Zetri, koji je bio održan 11. februara, također je bio vrlo uspješan, a prisustvovalo je više od 20.000 ljudi. Međutim, na nekim koncertima u Hrvatskoj publika je negodovala i bacala razne predmete na pozornicu dok je Bijelo dugme izvodilo svoje projugoslavenske pjesme. Ovaj događaj otkrio je postojeće sukobe unutar sastava: Bregović je tvrdio da Islamović nije imao problema tokom turneje Vođa sastava Goran Bregović otišao je u Pariz, ostavljajući budući status Bijelog dugmeta otvoren za nagađanja. Nakon jugoslavenskih ratova koji su izbili 1991. godine, postalo je jasno da Bijelo dugme neće nastaviti svoju aktivnost.

*"Ćirbiribela"* je bilo posljednje muzičko izdanje ovog sastava (izuzimajući kompilacijske albume) prije ponovnog okupljanja Bijelog dugmeta 2005. godine i koncertnog albuma Turneja 2005: Sarajevo, Zagreb, Beograd.

## Spisak pjesama 
#"Ćiribiribela" (Bregović)– 4:12
#"Šta ima novo" (Bregović) – 5:21
#"Neću to na brzaka" (Bregović) – 4:10
#"Evo zakleću se" (Bregović) – 5:53
#"Đurđevdan je a ja nisam s onom koju volim" (Bregović) – 3:55
#"Napile se ulice" (Bregović) – 2:49
#"Ako ima Boga" (Bregović) – 5:18
#"Nakon svih ovih godina" (Bregović) – 4:40
#"Lijepa naša" (Bregović) – 3:18

## Članovi grupe 
*Goran Bregović - gitara
*Alen Islamović - pjevanje
*Zoran Redžić - bas-gitara
*Goran "Ipe" Ivandić - bubnjevi
*Laza Ristovski - klavijature

## Saradnici 
*Radomir Marić - Raka, izvršni producent
*Goran Bregović, producent
*Nebojša Stefanović - Japanac
*Vladimir Golubović - Vlajko
*Slobodan Sokolović
*Jasmin Sokolović
*Predrag D. Svačić
*Vladimir Smolec
*Beogradsko pjevačko društvo
*Klapa Trogir
*Orkestar "Kadrijevi", Skoplje 
*"TRIO" Leila Mulabegović, Dalida Duraković i Bojan H. Halilović (omot)

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1988.
Kategorija:Albumi Bijelog dugmeta
Kategorija:Albumi u izdanju Diskotona
Sredinom (Dino Merlin)

***Sredinom*** je osmi studijski album Dine Merlina iz 2000. godine u izdanju diskografske kuće "InTakt Records". Album je sniman u studijima InTakt (Gelsenkirchen), Šišmiš (Zagreb), Bouchnak (Tunis), Magaza (Sarajevo), Rasa (Sarajevo) i Maison Rouge (London).

## Lista pjesama 
## Vanjski linkovi 
**Zvanična web stranica Dine Merlina*

Kategorija:Albumi iz 2000.
Kategorija:Albumi Dine Merlina
Paradoks nezaustavljive sile

Paradoks nezaustavljive sile je klasični paradoks koji se može formulisati na sljedeći način:

:*Šta se dogodi kada se nezaustavljiva sila susretne sa predmetom koji se ne može pokrenuti?*

Uobičajeni odgovori na ovaj paradoks pribjegavaju logici i semantici.
***Logika**: ako postoji takva stvar kao nezaustavljiva sila, onda ni jedan predmet ne može biti nepokretan, i obratno. Logički je nemoguće da u isto vrijeme postoje obje pretpostavke (sila koja ne poznaje otpor i objekat kojeg ni jedna sila ne može pomaći).
***Semantika**: ako postoji takva stvar kao nezaustavljiva sila, onda je fraza *nepokretni predmet* beznačajna u tom kontekstu, i obratno, slično bi bilo i kada bi raspravljali o **tro**uglu koji ima četiri strane. 

Ovaj paradoks je jedna od formi paradoksa svemoći, ali taj se paradoks obično raspravlja u kontekstu Božije svemoći (*Može li Bog stvoriti tako težak kamen da ga ni On ne može podići?*).

Paradoks treba posmatrati kao vježbu logike, a ne kao postulaciju moguće stvarnosti. Prema modernoj naučnoj misli, ne postoje niti mogu postojati nezaustavljive sile i predmeti koji se ne mogu pokrenuti. Predmet koji se ne može pokrenuti bi morao imati beskonačnu inerciju a prema tome i beskonačnu masu. Takav predmet bi propao pod svojom sopstvenom gravitacijom i stvorio crnu rupu. Nezaustavljiva sila bi implicirala beskonačnu energiju koja bi po jednačini Alberta Ajnštajna (E&nbsp;=&nbsp;mc2) bila jednaka beskonačnoj masi. Međutim, po modernom mišljenju, topovska kugla koja ne može biti odbijena i zid koji ne može biti srušen su oboje vrsta iste (nemoguće) stvari: stvari sa beskonačnom inercijom. 

Primjer ovog paradoksa u nezapadnjačkoj misli može svoje korijene naći u kineskoj riječi za paradoks (矛盾), koja bukvalno znači "koplje štit". Ova riječ je nastala iz priče o prodavaču koji je pokušavao da proda koplje i štit. Kada je bio upitan koliko mu je dobro koplje, on je odgovorio da može probiti bilo koji štit. Onda, kada su ga pitali koliko mu je dobar štit, odgovorio je da može odbraniti bilo koji napad kopljem. Nakon toga je jedna osoba pitala a šta će se dogoditi ako bi uzeli to njegovo koplje i udarili ga u štit. Prodavač to nije mogao odgovoriti, i ovo je dovelo do idioma 自相矛盾, ili "samo-kontrirajuće".

## Također pogledajte 
*Paradoks
*Filozofija

Kategorija:Filozofija
Fotografija (Dino Merlin)

***Fotografija*** je sedmi studijski album Dine Merlina iz 1995. godine u izdanju diskografske kuće "InTakt Records". Kompletan album je sniman u studiju InTakt Recordsa.

## Lista pjesama 
## Vanjski linkovi 
**Zvanična web stranica Dine Merlina*

Kategorija:Albumi iz 1995.
Kategorija:Albumi Dine Merlina
Apel sarajevskih intelektualaca svjetskoj savjesti

U organizaciji nezavisnog radija "Studio 99" 19. decembra 1993. javnosti je predstavljen apel sarajevskih intelektualaca upućen, kako se u izvorima navodi, savjesti svijeta, o nedopustivoj etničkoj podjeli Sarajeva. Apel je prihvatilo i potpisalo stotinu dvadeset sarajevskih intelektualaca i vise od šest hiljada građana Sarajeva. Apel je nosio naslov "Nezavisni intelektualci i nezavisni radio 'Studio 99', Sarajevo - savjesti svijeta".

Neki od potpisnika su: Izet Sarajlić (1930–2002), Ivan Štraus (1928–2018), Tvrtko Kulenović (1935–2019),  Enver Redžić (1915–2009),  Ljubomir Berberović (1931–2016), Dževad Hozo (1938–2018),
Davorin Popović (1946–2001), Kemal Monteno (1948–2015), Ademir Kenović (1950– ), Jovan Divjak (1937–2021), Jakob Finci (1947– ), Alija Isaković (1932–1997), Abdulah Sidran (1944–2024)

## Izvor i spisak potpisnika 
*Potpisnici apela. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Apeli
Kategorija:Sarajevo
Fridtjof Nansen

**Fridtjof Nansen** (Store-Froen kod Osla, 10. oktobar 1861. - Lysaker, 13. maj 1930.), norveški istraživač, zoolog i diplomat.

Godine 1888. Nansen je bio prvi koji je na psećim sankama istražio unutrašnjost Grenlanda. Sjeverno polarno more je istraživao od 1893-1896. Dobitnik je Nobelove nagrade za mir 1922. godine. Pridonio je potpisivanju ženevskog protokola o izbjeglicama za koje je uvedena putovnica nazvana njegovim imenom *Nansen-putovnica*. Na čelu Visokog povjerenstva za izbjeglice koje je vodio, zbrinuo je na stotine hiljada izbjeglica.

Umro je 13. maja 1930. godine u Lysakeru.

## Reference 
Kategorija:Norveški istraživači
Kategorija:Norveški političari
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za mir
Kategorija:Rođeni 1861.
Kategorija:Umrli 1930.
Đorđe Novković

**Đorđe Novković** (Sarajevo 2. oktobar 1943 – Zagreb, 6. maj 2007), hrvatski i jugoslavenski kompozitor zabavne muzike, jedan je od najproduktivnijih hrvatskih autora muzike.

Sa 6 godina je krenuo u muzičku školu, a na Muzičkoj akademiji u Sarajevu diplomirao je dirigiranje u klasi profesora Mladena Pozajića. Šezdesetih je svirao s Indexima, a zatim osniva Pro Arte. Godine 1968. preselio se  u Zagreb i iste godine s pjesmom "Stari Pjer" postigao prvi veliki internacionalni uspjeh.

Autor je brojnih hitova, koje su izvodila najveća imena domaće estrade (Gabi Novak, Neda Ukraden, Duško Lokin, Tereza Kesovija, Mišo Kovač, grupa "Pro Arte", Tomislav Ivčić, Ivica Šerfezi, grupa "Srebrna krila" i mnogi drugi, postavši najtiražniji domaći kompozitor. Ploče izvođača za koje je komponovao prodavane su u više od 100 miliona primjeraka. Od 1989. do 2000. živio je u Rovinju. Godine 1993. njegova pjesma "Don't ever cry"  u  izvedbi riječkih "Putokaza" bila je prva hrvatska predstavnica na Eurosongu. Tri godine kasnije dobio je Porina za životno djelo. Sudjelovao je na gotovo svim festivalima na ovim prostorima i dobitnik je mnogobrojnih nagrada (Zagrebfest, Splitski festival, Festival Opatija, Krapina, Slavonija). Do danas je napisao više od 2500 pjesama i prodao oko 20 miliona ploča. Od 1997. suvlasnik je i direktor programa u najvećoj hrvatskoj diskografskoj kući "Croatia Records".

Đorđe Novković je preminuo 6. maja 2007. u svom stanu u Zagrebu.

## Također pogledajte 
*Spisak pjesama Đorđa Novkovića

## Reference 
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Hrvatski kompozitori
Kategorija:Rođeni 1943.
Kategorija:Umrli 2007.
Dag Hammarskjöld

**Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld** (Jönköping, Švedska, 29. juli 1905. - Zola, Zambija, 18. septembar 1961.), švedski političar.

Dag Hammarskjöld diplomirao je humanističke nauke u Uppsali 1925. godine, a 1928. i političku ekonomiju. Nakon političke karijere u Švedskoj, od 1949. godine je izaslanik u Ujedinjenim narodima. Godine 1953. je izabran za glavnog sekretara UN-a.

18. septembra 1961. godine, životom je platio nastojanje Svjetske organizacije da vrati mir i zakonitost u Kongo, današnji Zair. Težeći da pregovorima završi secesiju bogate Katange, skandinavski diplomat uputio se avionom na razgovor s katanškim vođom Mosesom Chombeom. Hammarskjöldov avion na tom putu srušio se u džunglu, a poslije se saznalo: avion Čombeovih vojnih snaga rafalima je presreo mirovnu misiju.

Dobitnik je Nobelove nagrade za mir 1961. godine.

## Reference 
Hammarskjöld, Dag
Hammarskjöld, Dag
Hammarskjöld, Dag
Hammarskjöld, Dag
Hammarskjöld, Dag
Paradoks djeda

**Paradoks djeda** je paradoks putovanja kroz vrijeme, kojeg je vjerovatno prvi predstavio pisac naučne fantastike René Barjavel u svojoj knjizi *Le voyageur imprudent* (1943). Zamislite da neko putuje u prošlost i ubije svog biološkog djeda prije nego što je njegov roditelj začet. Onda nikada ne bi ta osoba bila začeta, pa prema tome ne bi ni njegov potomak mogao putovati u prošlost. U tom slučaju, njegov bi djed još bio živ i osoba bi bila začeta, dozvoljavajući mu natrag u vrijeme i da ubije svoga djeda i sve tako. 

Ekvivalent ovom paradoksu je filozofski paradoks još znan i kao autočedomorstvo - odnosno putovanje u prošlost i ubijanje sebe kao bebe.

Paradoks djeda je korišten da bi se dokazivalo da je putovanje kroz vrijeme nemoguće. Međutim, i rješenja su također unaprijeđena (postojanje paralelnih univerzuma, čestice imaju svoju sopstvenu historiju i nepostojanje sudbine, postojanje sudbine i nemogućnost ubijanja djeda). 

## Također pogledajte 
*Paradoks
*Filozofija
*Paradoks svemoći

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Filozofija
Edo Mulahalilović

**Edo Mulahalilović**, (Sarajevo, 23. mart 1964 - 27. juni 2010.) bio je sarajevski pop rok gitarist, kompozitor, tekstopisac i producent. Najpoznatiji je kao bivši gitarist i kompozitor u pop rok grupi Hari Mata Hari.

Muzičku karijeru započeo je uspješno već kao dječak i nagrađivan je na takmičenjima učenika muzičkih škola širom bivše Jugoslavije. U trinaestoj godini svirao je prvi solistički koncert na klasičnoj gitari.

U ljeto 1983. zajedno sa Pjerom Žalicom (basist i poznati reditelj) i Izudinom Kolečićem (bubnjar) osniva grupu "Baobab" u kojoj je i gitarist i pjevač. Ova trojka 1985. zajedno sa Hajrudinom Varešanovićem osniva grupu "Hari Mata Hari" koja do 1990. postaje jedna od najpopularnijih u bivšoj Jugoslaviji.

Godine 1991. objavljuje kantautorski album "Jedna je pjesma cijeloga života", ali rat u Bosni i Hercegovini spriječava širu promociju i turneju.

Zajedno s bratom Adijem, autor je kompozicije "Ostani kraj mene" koja je 1994. u Dublinu na Eurosongu predstavljala Bosnu i Hercegovinu.

Od 1996. do 2002. kao kompozitor i producent radi u Finskoj na oko dvadeset albuma sa raznim skandinavskim izvođačima.

Edo je bio član  GRAMEX-a i TEOSTO-a (Finnish Composers Copyright Society), a zadnje vrijeme je živio i radio u Sarajevu gdje je imao svoj vlastiti studio i produkciju. Preminuo je u Beogradu 27. juna 2010.

## Diskografija 
### Hari Mata Hari 
# 1985 – "U tvojoj kosi"
# 1986 – "Ne bi te odbranila ni cijela Jugoslavija"
# 1988 – "Ja te volim najviše na svijetu"
# 1989 – "Volio bi' da te ne volim"
# 1990 – "Strah me da te volim"
# 1992 – "Rođena si samo za mene"

### Solistički albumi 
# 1991 - "Jedna je pjesma cijeloga života"

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački kantautori
Kategorija:Bosanskohercegovački kompozitori
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1964.
Kategorija:Umrli 2010.
Četvrti krstaški rat

**Četvrti krstaški rat** (1202. - 1204.) je je bio zapadnoevropska oružana ekspedicija koja je namjeravala da osvoji Jerusalem koji je bio pod muslimanskom kontrolom putem invazije na Egipat. Niz događaja je kulminirao da križari krenu preko Konstantinopolja, glavnom grada hrišćanskog Bizantijskog carstva.

U januaru 1203. godine, na putu za Jerusalem, krstaško rukovodstvo je sklopilo sporazum sa bizantijskim princem Aleksisom Angelosom da skrenu u Konstantinopolj i da vrate njegovog svrgnutog oca na bizantijsko prijestolje. On je obećao križarima finansijsku i vojnu pomoć prilikom osvajanja Svete zemlje. Dana 23. juna 1203. godine glavna krstaška flota stiže u Konstantinopolj. Manji kontigent je nastavio za Akru.

U augustu 1203. godine, nakon borbe izvan Konstantinopolja, Aleksis Angelos se kruniše za cara uz pomoć križara. Međutim, u januaru 1204. godine, on je svrgnut od strane narodnog ustanka u Konstantinopolju. Križari više nisu bili u mogućnosti da dobiju obećanu pomoć jer je Aleksis IV ubijen 8. februara 1204. godine. Zbog toga su križari i mlećani odlučili da osvoje Konstantinopolj. U aprilu 1204. godine, oni su zarobili i brutalno opljačkali grad i uspostavili novo Latinsko carstvo a druge bizantijske teritorije podijelili.

Bizantijski otpor u neosvojenim dijelovima carstva, kao što su Nikeja, Trapezund i Epir, su povratili Konstantinopolj. Četvrti križarski rat se smatra jednim od konačnih djela crkvenog raskola između Pravoslavne crkve i Rimokatoličke crkve, a ključna prekretnica je bila pad Bizantijskog carstva.

## Historijska pozadina 
Poslije propasti Trećeg krstaškog pohoda (1189.-1192.) u Evropi nije bilo puno interesovanja za jos jedan rat protiv muslimana. Tada je Jerusalem bio pod kontrolom dinastije Abajida, koja je vladala cijelom Sirijom i Egiptom, uz izuzetak par gradova koji su i dalje pripadali krstaškom Jerusalimskom carstvu, sa prijestolnicom u Akri. U trećem pohodu, krstaši su carstvo osnovali i na Kipru.

Propovijesti Pape Inocenta III, koji je na čelo Katoličke crkve stupio 1198. godine, probudila su razmišljanja o novom pohodu. Međutim, na njegov poziv su se oglušile mnoge evropske monarhije: Njemačka se snažno opirala Papskoj moći, a Engleska i Francuska su i dalje bile u međusobnom ratu.

## Također pogledajte 
* Konstantinopolj
* Krstaški ratovi
* Papa Inocent III

Kategorija:Krstaški ratovi
Kategorija:Ratovi s učešćem Hrvatske
Milan Katičić

**Milan Katičić**, pravnik, dr. iur., (Vrbanja,Slavonija 1863 - Zagreb, 1944). 

**Milan Katičić** je rodočelnik čuvene hrvatske obitelji koja je dala dva akademika, Natka (sin) i Radoslava (unuk).

Višu realnu gimnaziju završio je u Vinkovcima. Studirao i diplomirao pravne nauke na Pravoslovnoj akademiji u Zagrebu.
 
Kao student upao je u oči Khuenovim vlastima jer je izrazito bio hrvatski rodoljub, pa su ga uvrstili u neku crnu listu. Kad je shvatio da će mu u Hrvatskoj i Slavoniji biti onemogućena advokatura, otišao je u Bosnu. 

Znao je reći: **"Uskočio sam od kralja k caru"**. Kad se javio advokatskoj komori u Sarajevu, rekli su mu u kojim gradovima može otvoriti kancelariju. Među njima je bio i Bihać. A on se sjetio da se u srednjovjekovnim ispravama Bihać opisuje kao ***"caput regni Croatiae".*** I odmah je odlučio poći onamo. U komori su se čudili jer je Bihać za njih bio najzabitnija provincija. Sav radni vijek proveo je u Bišću. 

Sudjelovao je i u javnom životu, te je bio i zastupnik u **Bosanskom saboru**. Bio aktivan u HKD Napretku, kojeg je zapravo i osnovao. 

U Hrvatskoj narodnoj zajednici čiji je Predsjednik  dr. Nikola Mandić, tajnik Nikola Precca, a predsjednici okružnih odbora: dr. Jozo Sunarić (Banja Luka), **dr. Milan Katičić (Bihać),** fra Ambroz Miletić (Mostar), Petar Zelenika (Sarajevo), fra Marijan Duić (Travnik) i dr. Ivo Pilar (Donja Tuzla).
(Prema tekstu Antuna Gustava Matoša **IZ SARAJEVA** *Ex oriente lux!*).
 
Tek negdje 1940. preselio se u Zagreb da pod starost bude blizu sinu Natku. Umro je 1944 u 81. godini života.
Natko Katičić

**Natko Katičić** (Bihać, 12. januar 1901. - Zagreb, 10. juli 1983.), pravnik

## Akademska karijera 
*Na Pravnom fakultetu u Zagrebu diplomirao i doktorirao (1923). 
*God. 1956. izabran je za redovitog profesora na Pravnom fakultetu u Zagrebu za predmet međunarodno privatno pravo.

## Struka 
*Bavio se odvjetništvom.
*Bio je dugogodišnji direktor zagrebačkog Instituta za međunarodno pravo i međunarodne odnose. 
*Osnovao 1965. g. časopis **Prinosi za poredbeno proučavanje prava i međunarodno privatno pravo**  
*Glavni pokretač The Hague - Zagreb Colloquiuma.

## Lični naučni doprinosi 
*Njegov naučni rad uglavnom se odnosi na opću teoriju prava, pomorsko pravo, pravo mora i međunarodno privatno pravo. Napisao je desetak naučnih knjiga i monografija (More  i vlast obalne države, 1953), mnogobrojne članke, rasprave i prikaze objavljene u zemlji i inostranstvu.

## Akademik 
*God. 1937. izabran je za dopisnog člana JAZU; 
*Izvanredni član JAZU-a od 1968; 
*Redoviti član JAZU-a od 1977.

## Priznanja 
*Republička nagrada za životno djelo 1980.

## Djela 
*Ogledi o međunarodnom privatnom pravu, Zagreb 1971; 
*Novi ogledi o međunarodnom privatnom pravu i procesu prava, Zagreb 1977

Kategorija:Biografije, Bihać
Kategorija:Rođeni 1901.
Kategorija:Umrli 1983.