Konektom

[mini|300px|Trakt bijele materije unutar ljudskog mozga, što  je vizualizovano  [MR traktografijom.]]

**Konektom** je sveobuhvatna  karta neuronskih veza u mozgu,  pa se i može smatrati njegovim  "dijagramom ožičenja". U širem smislu, konektom bi uključivao mapiranje svih neuronske veze unutar  nervnog sistema organizma.

thumb|300px| Grupa  konektoma zasnovana  na 20 ispitanika. Anatomska vlakna koja čine bijelu  arhitekturu ljudskog mozga postaju vidljiva poprečnim   kodiranjem boja  (u xyz-pravacu  mapiranje RGB boja). Vizualizacija vlakana je učinjeno pomoću TrackVis softvera.

Proizvodnja i proučavanje konektoma, poznat ikao konektomika, mogu se se kretati  u rasponu od detaljne karte  sa  punim  setom  neurona  i sinapsi unutar dijela ili čitavog  nervnog sistema organizma,  za opis na  makro skali  funkcionalne i strukturne povezanosti  između svih korteksnim područjima i [subkoprteksnih  ljudskih  struktura. Izraz "konektom" se prvenstveno koristi u naučnim naporima da se uoči, mapira  i razumije  organizacija  neuronskih interakcija u mozgu.

Istraživanja su uspješno izgradila  punu konektom  jedne životinje:  [nematode|oble gliste  *Caenorhabditis elegans*, a  parcijalni  konetomi  mišje mrežnjače i mišjeg  primarnog vidnog   korteksa  su također uspješno izgrađeni. and mouse primary visual cortex Komplet 12TB podataka je javno dostupan na Open konektom Project . Varshney *et al.*, 2011).

Krajnji cilj konnektomike  je mapiranje ljudskog mozga. Ovaj napor se sprovodi istraživanjima u pkviru Projekta ljudski konektom, pod pokroviteljstvom Nacionalnog instituta za zdravlje, čiji je fokus je da se izgradi mrežna mapa ljudskog mozga u ži vih, zdravih, odraslih osoba.

## Nastanak i upotreba termina "konektom" 
U 2005. godini,  Olaf Sporns na *Indiana University* i Patric Hagmann u *Lausanne University Hospital*  nezavisno i istovremeno su  predložili  termin "konektom" koji se odnosi na kartu neuronskih  veza u mozgu. Ovaj termin je nastao po uzoru na tekuće  napora za sekvenciranje ljudskog genetičkog koda za izgradnju genoma.

**Konnectomika ** (Hagmann, 2005) je definirana kao znanost koja se bavi sastavljanjem i analizom  konektomskih  skupova podataka  U svom  radu o strukturnom  opisu ljudskog mozga (*The Human Connectome, a structural description of the human brain*), Sporns  et al. navode:

: Da bismo razumjeli funkcioniranje mreže, moraju se znati njeni elemenata i međusobne veze. Svrha ovog članka je kako bi razgovarali o strategijama istraživanja u cilju sveobuhvatnog strukturnoh opis mreže elemenata i priključaka za  formiranje ljudskog mozga. Predlažemo da to zovemo skup ljudskih "konektoma" i tvrdimo da je suštinski važno u kognitivnoj  neuroznanosti i neuropsihologiji. Konektom će značajno povećati naše razumijevanje o tome kako  funkcionalna stanja   mozga izađu iz svojih strukturnih podloga, te će pružiti novi  mehanistički uvid u to kako to utiče na funkcije mozga, ako su ove strukturne podloge  poremećene.

Putevi kroz cerebralnu  bijelu tvar može biti ucrtan po histološkoj disekciji i bojenju, metodama degeneracije, a prema aksonskim pretragama. Metodi  praćenja aksona  čine primarnu  osnov za sistematsko kartiranje međumoždanih  puteva u opsežne, specifične anatomske veze između matrice sive mase regija. Orijentirne  studije su uključene u  područja i veze u vidnog kortrks majmuna  (Felleman i Van Essen, 1991) i talamo-korteksni sistem mačjeg mozga. (Scannell *et al.*, 1999). Razvoj neuroinformatičke  baze podataka za anatomska povezivanja omogućuju kontinuirano ažuriranje i profinjenost  tih anatomskih karata veze. Povezivanje korteksa  majmuna *Maccaca alata*  za online CoCoMac (Kötter, 2004). je  prominentni primjer takve baze podataka.
U ljudskom mozgu, značaj konektoma  proizlazi iz spoznaje da se struktura i funkcija ljudskog mozga neraskidivo povezane, kroz više razina  i načina povezivanja. Postoje snažna prirodna ograničenja po kojima  neuroni ili neuronska grupa  mogu  komunicirati, ili koliko je jaka ili usmjerena  njihova interakcija. Zaista, temelj ljudske spoznaje leži u obrascu dinamičke interakcije koju  oblikuju konektomi.

Međutim, strukturai funkcija u mozgu su vjerojatno smanjene na jednostavno  jedan-na-jedan mapiranje. U stvari, konektom može očigledno podržati veliki broj varijabli dinamičkih stanja, ovisno o trenutnim senzornim inputima, globalno stanje mozga, učenje i razvoj. Neke promjene u funkcijskom stanju mogu  uključivati brze promjene strukturnih povezivanja na sinapsnoj razini , kao što je razjašnjena dva-fotonska  eksperimenta snimanja  pokazuju  brzu pojavu  i nestanak dendritskih  nastavaka (Bonhoeffer and Yuste, 2002). (Bonhoeffer i Yuste, 2002).

Unatoč tako složenom  i varijabilnom  strukturno-funkcijskom  mapiranju, konektom je neophodan temelj za mehanicistička tumačenje dinamičkih podataka mozga, iz snimka  jedne funkcionalne ćelije neuroimidžinga. U 2012., Seung je objavio knjigu  ''Connectome: How the Brain's Wiring Makes Us Who We Are''.

## Također pogledajte
*Mozak
*Neuron
*Sinapsa
*Nervni sistem
* Konnektogram

## Reference
## Vanjski linkovi
* Open Connectome Project 
* The Connectome Project at Harvard
* The official site for the NIH-sponsored Human Connectome Project
* The NITRC Human Connectome Project Site
* Connectome Research by EPFL/CHUV, Lausanne, Switzerland
* The NIH Blueprint for Neuroscience Research
* Connectome Research led by Dr. Shawn Mikula
* TED talk by Sebastian Seung: I am my connectome
* EyeWire, a citizen science game to map the retinal connectome
* Connectome on Scholarpedia
* MITK Diffusion: Free software for the processing of diffusion-weighted MR data including connectomics 

Kategorija:Kognitivna neurologija
Kategorija:Računarska neuronauka