Mladen Deželić

**Mladen Deželić** (3. januar 1900 – 28. novembar 1989) bio je hrvatski i bosanskohercegovački hemičar.
Rođen u Zagrebu, sin je dr. Velimira Deželića starijeg, pisca, leksikografa i bibliotekara, osnivača Družbe "Braća Hrvatskoga Zmaja".

U Zagrebu je završio Klasičnu gimnaziju 1919. i studij hemije na Filozofskom fakultetu 1923. Za vrijeme studija apsolvirao je kurs organske hemije u hemijskom laboratoriju R. Freseniusa u Wiesbadenu 1922. Doktorirao je na istom fakultetu s tezom Ravnoteža u organskim binarnim sistemima pod vodstvom Nikolaja Antunoviča Pušina 1928. Specijalizirao organsku hemiju kod nobelovca Hansa Fischera u Münchenu od 1932, u čijem institutu je radio do početka Drugog svjetskog rata. Od 1926. asistent na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, od 1935. honorarni nastavnik fizikalne hemije, a od 1940. docent na istom fakultetu. God. 1942. postaje vanredni profesor na Farmaceutskom fakultetu u Zagrebu, a od 1943. je redovni profesor i predstojnik Katedre za hemiju. God. 1945. prelazi u Ministarstvo lake industrije te osniva i vodi Hemijski laboratorij Duhanskog instituta u Zagrebu. Godine 1949. na poziv vlasti Bosne i Hercegovine da dođe u Sarajevo i osnuje univerzitetsku nastavu iz hemije u toj republici postaje redovni profesor Medicinskog fakulteta u Sarajevu, a 1950. jedan je od matičara Filozofskog fakulteta u Sarajevu, te nakon osnivanja tog fakulteta postaje njegovim redovnim profesorom i voditeljem Katedre za hemiju. Njegovom inicijativom i zalaganjem projektovan je i izgrađen Institut za hemiju i fiziku u Sarajevu, a nakon osnivanja Prirodno-matematičkog fakulteta 1960. postaje voditeljem Odsjeka za hemiju i direktorom Hemijskog instituta. Od 1956. redovni je član Naučnog društva BiH i član njegovog Nadzornog odbora, a od 1963. do 1966. njegov je sekretar. Nakon što je 1966. Naučno društvo preraslo u Akademiju nauka i umjetnosti BiH postaje redovni član akademije i član njenog predsjedništva. U penziju je otišao 1968. kada se vraća u Zagreb, gdje živi do svoje smrti 1989.

U svom naučnom radu bavio se organskom sintezom i istraživanjem prirodnih spojeva. Istraživao je hemiju pirola, porfirina i hemina, proučavao nikotin i njegove derivate, kumarinske derivate i njihovo antikoagulacijsko djelovanje, te glikozidne spojeve. Bavio se i problemom stabilizacije vitamina C u otopini. U području fizičke hemije bavio se termohemijom, polarografijom i spektrofotometrijom. Rad na proučavanju ravnoteže smjese teške vode D2O i obične vode H2O dao je rezultate koji se i danas navode u priručnicima s tablicama fizikalnih i hemijskih podataka o teškoj vodi.

Od 1940. urednik je hemijske struke u Hrvatskoj enciklopediji. Od 1941. do 1945. glavni je urednik naučnog časopisa *Kemijski vjestnik*, preteče današnjeg časopisa Croatica Chemica Acta. Bavio se razvojem hrvatskih hemijskih naziva te sastavljao građu za hrvatski hemijski rječnik. S nekoliko kolega hemičara osniva 1950. Društvo hemičara i tehnologa BiH i pokreće Glasnik tog društva, kojeg je glavni urednik do svog penzionisanja.

Radio je na konzerviranju Baščanske ploče koju je 1935. spasio od propadanja izazvanog vlagom i morskom soli, i koja se danas čuva u zgradi HAZU u Zagrebu.

Bio je član Družbe "Braća Hrvatskoga Zmaja" od 1929, a izabran je za njenog Velikog meštra 1943. i tu dužnost obavljao do zabrane njenog rada 1946.

Bibliografija naučnih radova dr. Mladena Deželića obuhvata 99 naučnih radova u časopisima i naučnim zbornicima, 2 knjige, 6 radova iz historije nauke i kulture, 2 nastavna teksta, 2 patenta, 24 stručna i enciklopedijska članka te biografija, te 13 popularnih članaka. Kad je prvi hrvatski nobelovac Leopold Ružička dobio tu nagradu 1939, napisao je prvi hrvatski prikaz Ružičkinog života i rada.

## Neka djela i članci
(spisak nepotpun):
**Ravnoteža u binarnim sistemima s eritritom kao komponentom* (koautor: N. A. Pušin), Monatshefte für Chemie, Wien 1932., i Glasnik Hemijskog društva Kraljevine Jugoslavije, Beograd 1932.
**Über die Einwirkung von Ozon auf Porphyrine* (koautor: Hans Fischer), Hoppe-Seyler´s Zeitschrift für physiologische Chemie, Berlin 1933, i Glasnik Hemijskog društva Kraljevine Jugoslavije, Beograd 1933.
**Zur Fluoreszenz der Porphyrine* (koautor: Adolf Stern), Zeitschrift für physikalische Chemie, Leipzig 1936.
**O hrvatskoj kemijskoj terminologiji*, Nastavni vjesnik, Zagreb 1940.
**Građa za kemijski rječnik hrvatsko-njemačko-talijansko-engleski*, Stručni glasnik, Zagreb 1942.
**Baščanska ploča i njeno konzerviranje*, Ljetopis Hrvatske akademije nauka i umjetnosti za godinu 1941./1943., Knj. 54
**Neki kondenzacioni derivati helicina. IV. Sinteze helicina sa barbituratima i tiobarbituratima*, (koautor: A. Gašparović-Repaš), Glasnik Društva hemičara Bosne i Hercegovine, Sarajevo 1959. 
**Sastav i struktura spojeva nikotina s organskim kiselinama: o prirodi veza u tim spojevima*, Radovi Naučnog društva BiH, Sarajevo 1963.
**Über die polarographische Untersuchung der Cumarine* (koautor: Mladen Trkovnik), Croatica Chemica Acta, Zagreb 1963.
**Počeci kemijske nastave na Sveučilištu u Zagrebu: sjećanje na profesore Janečeka, Bubanovića i Pušina*, Croatica Chemica Acta, Zagreb 1977.

## Literatura 
*Zbornik radova "Dr Mladen Deželić" (ur.: akad. Žarko Dadić), Družba "Braća Hrvatskoga Zmaja", ( u biblioteci *Acta et studia draconica*), Prirodoslovno-matematički fakultet Zagreb, Hrvatsko kemijsko društvo, Meridijani, 2006.
*Nenad Trinajstić: *100 hrvatskih kemičara*, Školska knjiga, Zagreb 2002.
*Hrvatski biografski leksikon, 3. svezak, Leksikografski zavod "Miroslav Krleža", Zagreb 1993.

Kategorija:Bosanskohercegovački hemičari
Kategorija:Hrvatski hemičari
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Članovi ANUBiH
Kategorija:Prirodno-matematički fakultet u Sarajevu