Cerebralna amiloidna angiopatija

**Cerebralna amiloidna angiopatija** (CAA), oblik je angiopatija u kojem se peptid amiloid beta taloži u zidovima malih do srednjih krvnih žila središnjeg živčanog sistema i moždanih ovojnica. Pojam "kongofilni" ponekad se koristi jer se prisustvo abnormalnih nakupina amiloida može dokazati mikroskopskim pregledom moždanog tkiva nakon bojenja kongo crvenim. Amiloidni materijal nalazi se samo u mozgu pa tako bolest nije povezana s drugim oblicima amiloidoza.

## Znakovi i simptomi
CAA je povezana s krvarenjima u mozgu, osobito mikrohemoragijama. Budući da CAA može biti uzrokovan istim amiloidnim proteinom koji je povezan s Alzheimerovom demencijom, moždana krvarenja  su češća u osoba koje imaju dijagnozu Alzheimerove bolesti. Međutim, mogu se pojaviti i kod onih koji nemaju povijest demencija. Krvarenje u mozgu obično je ograničeno na određeni režanj i to je malo drugačije u usporedbi s krvarenjima u mozgu koja nastaju kao posljedica visokog krvnog pritiska (hipertenzija) – češći uzrok hemoragijskog moždanog udara (ili krvarenja u mozgu).

## Uzroci
[thumb|left|[Astrocit]]
Utvrđeno je da se CAA javlja sporadično (općenito u starijoj populaciji) ili u porodičnim oblicima, kao što su flamanski, ajovski i nizozemski tipovi. U svim slučajevima, definiran je taloženjem amiloida-beta (Aβ) u leptomeningnim i korteksnim zidovima krvnih žila. Uočeno je da je CAA koji se javlja kod flamanskog tipa povezan s velikim plakovima gustog jezgra uočenim u ovom rodoslovu.

Razlog za povećano taloženje Aβ u sporadičnim CAA još uvijek je nejasan, budući da su kao potencijalni uzroci predloženi povećana proizvodnja peptida i abnormalni klirens. U normalnim fiziološkim stanjima, Aβ se iz mozga čisti pomoću četiri puta: (1) endocitoza pomoću astrocita i mikroglijskihl ćelija, (2) enzimske razgradnje neprilizinom ili inzulisinom (3) očišćenja putem krvno-moždane barijere ili (4) dreniran duž periarterijskih prostora. Abnormalnosti u svakom od ovih identificiranih puteva čišćenja povezane su s CAA.

U porodičnim oblicima CAA, uzrok nakupljanja Aβ vjerojatno povećana proizvodnja, a ne slabo uklanjanje. Mutacije u genu za amiloidni prekursoraki protein (APP), presenilinu (PS) 1 i PS2 geni mogu rezultirati povećanim stopama cijepanja APP u Aβ. Predložen je i imunski mehanizam. Apolipoprotein E (APOE) ε2 i ε4 povezani su s povećanim rizikom od dobivanja cerebralne amiloidne antipatije. Primjena antitrombocitne i antikoagulantne terapije povećava rizik od intracerebralnog krvarenja u CAA. Stanje je obično povezano s amiloidom beta. Međutim, postoje tipovi koji uključuju druge amiloidne peptide:
* "islandski tip" povezan je s cistatin C-amiloidom (ACys).
* "britanski tip" i "danski tip" povezani su s britanskim amiloidom (ABri), odnosno danskim amiloidom (ADan). Oba peptida povezana su s mutacijama u ITM2B.
* porodična amiloidoza – finski tip povezana je s gelsolin amiloidom (AGel).

Provode se  istraživanja kako bi se utvrdilo postoji li veza između cerebralne amiloidne angiopatije i uzimanja prekomjernih količina aluminija.

## Patofiziologija
Vaskularna amiloidna patologija karakteristična za CAA može se klasificirati kao tip 1 ili tip 2, pri čemu je potonji tip češći. Patološka promjena CAA tipa 1 uključuje uočljive naslage amiloida unutar korteksnih kapilara, kao i unutar leptomeningnih i korinih arterija i arteriola. U patološkim promjenama CAA tipa 2, amiloidne naslage prisutne su u leptomeningnim i korteksnim arterijama i arteriolama, ali ne i u kapilarama. Naslage u venama ili venulama moguće su u oba tipa, ali su daleko manje zastupljene.

## Dijagnoza
-snimak  u tkivu bolesnika sa cerebralnom amiloidnom angiopatijom, žarišta niskog signala. Konvencijski gradijent ehoa T2*-ponderirana slika (lijevo, TE=20ms), slika ponderirana osjetljivošću (SWI) i SWI fazna slika (sredina i desna, TE=40ms) pri 1,5 tesli.]]

CAA se može definitivno dijagnosticirati samo obdukcijom autopsija. Biopsije mogu imati ulogu u dijagnosticiranju vjerovatnih slučajeva. Kada tkivo nije dostupno za biopsiju, koriste se Bostonski kriteriji , za određivanje vjerojatnih slučajeva CAA iz podataka MRI ili CT-skeniranja. Bostonski kriteriji zahtijevaju dokaz o višestrukim režanjskuim ili korteksnim krvarenjima, kako bi se označilo da pacijent vjerojatno ima CAA.

### Snimanje
Cerebralna amiloidna angiopatija može se spoljiti  kao režnjevito unutarmoždano krvarenje ili mikrokrvarenje u mozgu. Krvarenje se obično javlja na površinama mozga za razliku od unutarlobanjskog krvarenja zbog visokog krvnog pritiska koji se javlja u dubokim mjestima mozga kao što su bazna ganglija i pons. Kod režanjskog intracerebralnog krvarenja, CT-skeniranje bi pokazalo hipergusto područje krvarenja i hipogusti edem oko mjesta hemoragija.

MRI sekvenca gradientni eho i snimanje ponderirano osjetljivošću(SWI) korisni su u otkrivanju mikrokrvarenja i taloženja gvožđa na moždanoj kori (površinska kortEksna sideroza).

## Upravljanje
Cilj tretmana cerebralne amiloidne angiopatije je liječenje simptoma, jer ne postoji lijek. U liječenju ovog stanja mogu biti od pomoći fizička, radna i/ili logoterapija.

## Povijest
Gustav Oppenheim  bio je prvi koji je 1909. izvijestio o naslagama vaskularnih amiloida β na vaskulaturi središnjeg živčanog sistema. Prvi rad koji se fokusirao isključivo na ono što će postati poznato kao CAA objavio je 1938. WZ Scholz. Godine 1979. H. Okazaki objavio je rad u kojem je CAA umješan u određene slučajeve režanjskogog unutarlobanjskog krvarenja. Bostonski kriteriji za CAA potječu iz članka iz 1995., iz  *Harvard Medical School* .

## Reference
## Dopunska literatura
* 

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Amiloidoza
Kategorija:Bolesti vožnje
Kategorija:Moždani poremećaji