open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pipili

**Pipil** predstavljaju labavu konfederaciju domorodačkih naroda (Izalco, Nonualco, Mazuaha i Cuzcatleco) koji govore Nawat (astečki jezik) te koji su poznati po prahistorijskim migracijama. Danas žive uglavnom u El Salvadoru, u distriktu Sonsonate. Imena mjesta povezana s Pipilima se također mogu pronaći u Nawatu. Mitologija naroda Pipil, iako ima veze s Toltecima/Astecima, daleko je bliskija mitologiji susjednog naroda Maja.

Pipili su na području današnjeg Salvadora stvorili vlastitu civilizaciju, odnosno gradove koji i dan-danas postoje pod nazivima Sonsonate i Ahauchapan. Pružali su žestoki otpor španskim konkvistadorima i pokoreni su tek 1528. godine.

Danas većina stanovnika El Salvadora vuče porijeklo od Pipila, ali punokrvnih pripadnika plemena ima vrlo malo te žive na visoravnima blizu granice s Gvatemalom. Slično kao i drugi salvadorski Indijanci, teško su stradali za vrijeme La Matanze. Danas ih ima preko 200,000, ali jezik im je gotovo izumro.

## Vanjski linkovi 
* Pipil (Nawat)
* Nawat language program 
* Salvadorian article (Na španskom)
* World Book.

Kategorija:Nahua
Kategorija:El Salvador
Kategorija:Gvatemala
Quiché

'''K'iche' ** (ili **Quiché''' na španskom jeziku) predstavljaju ameroindijanski narod, odnosno dio šire etničke skupine Maja. Isti izraz se također koristi za njihov maternji jezik Quiché, odnosno njihovu državu iz prijekolumbijskog perioda koja je bila dio drevne civilizacije Maja. 

El Quiché je također naziv za departman u modernoj Gvatemali.

Rigoberta Menchú, aktivist za prava domorodačkog stanovništva koja je godine 1992. dobila Nobelovu nagradu za mir, je možda najpoznatija Quiche u historiji.

## Narod Quiché 
Narod Quiché živi u visoravnima Gvatemale. Većina njegovih pripadnika govori Quiché jezik, iako većina također imaju barem elementarno poznavanje španskog, osim u najzabačenijim selima.

Departamen El Quiché u Gvatemali je prozvan po narodu Quiche. Departman je središte njihovog područja, iako su prošlosti bili daleko rašireniji po visoravnima Gvatemale. Izvorno su se sastojali od plemena Tamub, Ilocab i Quiche vlastiti, a moguće i veoma srodni Rabinali. 

## Historija Quiché  
U prekolumbijsko doba Quiché su imali jednu od najmoćnijih država u regiji. Graničili su se s Cakchiquelima.

Quiché je pokorio konkvistador Pedro de Alvarado godine 1524. Njihov posljednji kralj, Tecún Umán, koji je poginuo boreći se protiv Alvarada, dan-danas se smatra narodnim herojem i mitskom figurom. Umán je poginuo boreći se protiv Alvaradove vojske u dolini Quetzaltenango, i zajedno s njim je poginulo 10.000 Quichéa. Nakon bitke su se Quiché predale i pozvale Alvarada u svoj glavni grad Gumarcaj, ali je Alvarado, bojeći se zasjede, dao grad spaliti. Ruševine grada se dan-danas mogu vidjeti nedaleko od Santa Cruz del Quichéa.

Quiche su napisali Popol Vuh, najopsežniji i najpotpuniji književni tekst iz prekolumbijskog perioda. On govori kako su svijet i ljude stvorili bogovi, priču o božanskoj braći te historiju Quichea od njihovog dolaska u današnju domovinu do španskog osvajanja.

## Vanjski linkovi 
*encyclopedia.com

Kategorija:Mayan
Kategorija:Gvatemala
Futuristička arhitektura

mini|Crtež *La Citta Nuova*, 1914, Antonia Sant'Elia.
**Futuristička arhitektura** je počela u ranom 20. vijeku kao oblik arhitekture karakterizovan anti-historicizmom u dugačkim horizontalnim linijama sugerišući brzinu, kretanje i hitnost. Ovaj umjetnički pokret je počeo u Italiji i trajao je od 1909. do 1944. godine. Futuristične forme sugerišu brzinu, dinamiku i jak izražaj kao pokušaj priključivanja arhitekture modernim vremenima.

Nakon svog početka, futurizam je postao više kao generalni naziv za opis šireg trenda u modernom dizajnu koji teži ka ostvarenju vrste profetične arhitekture izvan svoga vremena tj. barem 10 godina ispred u budućnosti. Početci futurizma datiraju od vizionarskih crteža italijanskog arhitekte Antonio Sant'Elia a produžuju se do tzv. Googie arhitekture iz 1950-ih godina u Kaliforniji te naknadnih trendova "Svemirskog doba". 

Futurizam nije stil već otvoren pristup arhitekturi tako da mu se definicija više puta mjenjala tokom godina kako su različiti arhitekti interpretirali princip na različite načine. Ipak futurizam je najprepoznatljiviji sa upečatljivim oblicima, dinamičnim linijama, jakim kontrastima i korištenjem suvremenih materijala.

Kategorija:Moderna arhitektura
Kategorija:Arhitektura
Huastecos

mini|desno|230p|Migracija Huastecosa
Huastecos (Huasteki), isto tako poznati kao Huaxtec, su domorodački narod u Meksiku.

## Historija 
U prošlosti su živjeli u državama Hidalgo, Veracruz, San Luis Potosí i Tamaulipas duž toka rijeke Panuco i duž obale Meksičkog zaljeva. Huasteci se također nazivaju (naročito između sebe) **Teenek**.

Godine 1450. su Huastecose pokorili Asteci pod vodstvom Moctezume I. Između 1519. i 1530. su ih pokorili Španci. S time je došla i katolička vjera te su prisiljeni nositi odjeću.

## Kultura 
U prekolumbijsko vrijeme Huastecosi su bili dio mezoameričke kulture te su poznati po stepenastim piramidama, gradovima i grnčarstvu. Od ostalih mezoameričkih civilizacija su se razlikovali po tome što nisu nosili odjeću. Među ostalim mezoameričkim narodima i civilizacijama su bili cijenjeni po muzičkoj nadarenosti.

## Huastecosi danas 
Danas Huastekosa ima oko 80.000. Govore Huastecos jezikom iz porodice Maja jezika.

## Vanjski linkovi 
*Universidad de Guadalajara

Kategorija:Mayan
Kategorija:Meksički Indijanci
Mixteca

mini|desno|250p|Teritorija Mixteca
**Mixtec** (Mixtec, Mixteca, Mixteco) je naziv za indijansku etničku grupu porodice Mixtecan, Velika porodica Oto-Manguean, koja živi u državi Oaxaca u Meksiku.

Miksteci su poznati po tome što su imali drevnu civilizaciju u predkolumbijsko doba. Njihovo područje su osvojili Asteci 30 godina prije dolaska španskih konkvistadora. Nakon nestanka astečke države, Miksteci su pružali žestok otpor Špancima, ali ih je na kraju pokorio Pedro de Alvarado.

Danas Mixteca ima oko 300.000.

## Jezik 
Mixteci se služe sa velikim brojem jezika (danas sa 52) koji pripadaju porodici Mixtecan, a vodi se kao dio Velike porodice Oto-Manguean.

mini|lijevo|175p|Kodeks Zouche Nuttall Mixtec, Primjerak pisma iz predkolumbijskog perioda

## Vanjski linkovi 
* Mistečki jezik (uključujući neke moderne varijante sa primjesama engleskog i španskog) 

Kategorija:Oto-Manguean
Kategorija:Meksički Indijanci
Totonaca

**Totonaci** su narod koji je živio u istočnim primorskim i planinskim oblastima Meksika u doba španskog dolaska godine 1519. Danas uglavnom žive u državi Veracruz. Sagradili su prijekolumbijski grad El Tajíni sve do sredine 19. vijeka bili su glavni svjetski proizvođači vanilije.

mini|desno|Piramida Totonaca u arheološkom nalazištu El Tajín
## Historija 
Njihova oblast, poznata po Totonapacan, bilo je poznato po razvijenoj poljoprivredi i velikom bogatstvu stanovnika. Zbog toga su u 15. vijeku bili predmetom napada Asteka. Zbog toga su Hernana Cortesa dočekali kao saveznike i zdušno im pomagali u napadu na astečki glavni grad Tenochtitlan. Pod špansku vlast su došli bez nasilja, ali su teško stradali od raznih epidemija u 16. vijeku.

Danas Totonaca ima oko 90.000.

## Kultura 
Kultura Totonaka slična je ostalim srednjoameričkim kulturama, a njihova oralna tradicija govori da su pomagali u gradnji starog grada Teotihuacána, 42 kilometra sjeveroistočno od grada Meksika (ne postoje arheološki dokazi za navedenu tvrdnju). Totonačka legenda ide ipak dalje, pa kaže kako su propadanjem Teotihuacána počeli migrirati u zemlju Totonacapán. Tu su Totonaci utemeljili svoje gradove i svetilišni kompleks u El Tajínu, u obalnom Veracruzu. Ratovi sa Astecima oslabili su zemlju Totonaka, pa su došli pod njihovu vlast.

Totonaci naseljavaju dva različita geografska podneblja, to su vruće, često vlažne obalne nizine i hladna, kišna mesa. Obje grupe Totonaka su agrikulturne i obje uzgajaju kukuruz, a kod nizinskih se danas javlja i pčelarstvo i držanje peradi i svinja. Kod planinske grupe se javlja držanje peradi i nešto stoke. Totonaci imaju sistem ritualnog srodstva, institucija slična compadrazgu, ili instituciji kumstva, uobičajenoj u Srednjoj Americi, s tim što je kod Totonaka prvenstveno uobičajena između odraslih osoba, a ne između odraslog i djeteta. Religija je rimokatolička kombinovano sa svojim starim plemenskim vjerovanjima.

## Vanjski linkovi 
*Katolička enciklopedija
*Umjetnost Totonaca

Kategorija:Totonacan
Kategorija:Meksički Indijanci
Mazatec

**Mazateci** ili **Masateci** su domorodački narod koji živi na području države Oaxaca u južnom Meksiku, blizu granice s Pueblom i Veracruzom. Srodni su Mixtecima i Otomijima.

Ime im dolazi od relativne blizine gradu Mazatlan u državi Oaxaca pa su ih tako nazvali rani španski istraživači. Sam "Mazatlán" je Nahuatl ime koje znači "jelenovo mjesto".

Oni se smatraju i nazivaju "skromnim" ljudima.

Mazateci su najpoznatiji po uzgoju i spiritualnoj upotrebi kadulje salvia divinorum (gatarske kadulje), sjemena marihuane i psilocybe gljive koje koriste Mazatečki šamani.

Mazatečka religija je sinteza tradicionalnih vjerovanja i kršćanstva koga su donijeli španski konkvistardori. To je razlog zašto su enteogene kao salvia divinorum nazvali Ska María Pastora, pri čemu je "María" referenca na kršćansku Djevicu Mariju.

Mazateci govore Mazateco jezikom koji pripada Popoloca-Mazateco porodici jezika.

## Također pogledajte 
* Mixteca

## Vanjski linkovi 
*Stranica elbalero
*Mazatečki jezici
*Fonetika Mazatec jezika
*Katolička enciklopedija
*O biljkama koje su koristili Šamani I
*O biljkama koje su koristili Šamani II 

Kategorija:Oto-Manguean
Kategorija:Meksički Indijanci
Chol

**Chol** (izgovor čol) su pleme Maya Indijanaca nastanjenih u sjeverozapadnom Chiapasu i susjednom predjelu Tabasca u Meksiku. Sami sebe oni nazivaju Winik, što je majanska riječ za 'čovjeka'. Vjera im je rimokatolička ali u sebi sadržava i stara vjerovanja: obožavanje svetih planina i pećina, sunca, Mjeseca i kamenih idola.

## Privreda 
Chol Indijanci su agrikulturan narod koji se bavi uzgojem kukuruza, riže, šećerne trske, kafe i voća. Uzgoj peradi i svinja danas ima za njih najveću ekonomsku vrijednost.

## Historija 
Prema Johnu Schmalu Choli su nastanjivali područje današnjeg Hondurasa i Gvatemale dvije ili više hiljada godina. Dio ih se odvojio i  pod imenom Chol nastanio u području Chiapasa. Pleme koje danas znamo kao Chorti ostalo je do danas živjeti u Gvatemali.

## Jezik 
Jezik ima dvije varijante (Tumbalá i Tila) i njime se služi (podaci iz 2000.) preko 140,000 govornika starijih od 5 godina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Stranica cdi.gob 

Kategorija:Mayan
Kategorija:Meksički Indijanci
Solin

[280px|mini|arheološki lokalitet [Salona, ostaci rimske prošlosti]]
**Solin** je grad u Hrvatskoj, u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografski položaj
Solin se nalazi u središnjoj Dalmaciji, sjeveroistočno od Splita, sa kojim je urbanistički srastao. Jedan je od desetak najvećih gradova na hrvatskom dijelu Jadrana. Grad je okružen planinama Kozjak i Mosor, a kroz njega protječe rijeka Jadro.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Solin.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, grad Solin je imao 24.862 stanovnika, od čega u samom Solinu 20.996.

### Grad Solin 
**Napomena**: *Nastao iz stare općine Solin. U 1981. sadrži dio podataka za općinu Klis. Od 1857. do 1971. dio podataka sadržan je u gradu Splitu.*

### Solin (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Iskazuje se kao samostalno naselje od 1981. nastalo izdvajanjem iz naselja Split (grad Split), u samostalno naselje. Do 1931. također je iskazivano kao samostalno naselje. Od 1948. do 1971. iskazivano kao dio naselja Split (grad Split). U 1991. smanjeno izdvajanjem dijela naselja u samostalno naselje Blaca, za koje i sadrži podatke u 1869., 1921. i 1931, kao i za dio područja naselja Klis (općina Klis), koji je samo u 1981. pripadao naselju Solin, dok je ranije to područje pripadalo naselju Klis (općina Klis). Također je u 1991. smanjeno za dio područja naselja koji je pripojen naselju Vranjic, a za koji sadrži podatke u 1857. i od 1880. do 1961.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Solin je imalo 12.575 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Također pogledajte
* Spisak gradova u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Hrvatskoj
Kategorija:Gradovi u Splitsko-dalmatinskoj županiji
*
Avari

**Avari** (poznati i pod imenom Obri kako ih nazivaju Slaveni), nomadski narod,  porijeklom su iz središnje Azije. Postoje dvije grupe Avara, **evroazijski** (o kojim govori ovaj članak) i **kavkaski** Avari, stanovnici današnjeg Dagestana. 

## Historija 
Prema kineskim izvorima oko 400. godine osnovan je savez plemena **Dzut - Dzut**, najvjerovatnije među Ujgurima koje su u Bizantu nazivali Ogorima. Ovladali su zemljom hunskog plemena **Sabira** otkuda se jedna grupa oko 460. godine pokrenula prema Kaspijskom i Crnom moru. Tada se i po prvi put pojavljuje ime Avari u evropskoj historiji. Avari se ponovno pojavljuju 557. godine kada nude pomoć Bizantu u borbi protiv drugih barbarskih plemena. Car Justinijan I ih plaća za borbu protiv Bugara koji su učestalo upadali u bizantske teritorije. 

**Bajan**, osnivač avarske države (Avarski kaganat) 567. godine prelazi Karpate i u savezu sa Langobardima uništava Gepide i zauzima područja istočno od Dunava. Kada su Langobardi napustili Panoniju, Avari ostaju jedini gospodari ovog područja i šire svoju vlast prema Dalmaciji ali i prema Češkoj i prema Alpama. Iako su bilo malobrojni, vrlo brzo su potčinili sva slavenska plemena koja su se tu našla.

200px|thumb|desno|Karta američkog porijekla prikazuje avarskoslavensku imperiju Kaganat nakon zauzimanja Balkana, to jeste poslije kampanje u grčkom prostoru i osvajanja luke Patras na Peloponezu 588. godine. Ljubičasta linija je granica Kaganata i Bizantije nakon 626. godine. Historical Atlas, New York: Henry Holt and Company, 1911. (Wikipedia.org: Landnahme der Slawen auf dem Balkan; porijeklo slike: William R. Shepherd (1871 –1934)).

Uz povremene upade u Furlaniju i u Franačku državu, Avari su uglavnom najveći problem predstavljali Bizantu, pa su pod Bajanom ovladali bizantskim uporištima u Panoniji, Sirmijumom i Singidunumom, a učestalo su upadali preko starih rimskih putova i u Dalmaciju.
 
Njihov najveći pothvat je bio neuspjeli napad na Carigrad 626. godine, u kojem su osim Avara učestvovali i Slaveni i Gepidi, nakon čega su odbačeni s velikim gubicima. Porazom kod Carigrada i počinje prestanak njihove moći. Slaveni ih napuštaju i uz pomoć Bizantije protjeruju ih u Panoniju. Propao je prvi Avarski kaganat, ali ipak u Panoniji uspijevaju sačuvati još dva naredna vijeka svoju moć, sve do 796. godine kada Karlo Veliki (vidi: Franačko-avarski ratovi) uništava Avare, koji poslije toga i zauvijek nestaju.

## Ustroj 
Avari su bili organizirani po rodovima i plemenima na čijem su se čelu nalazili **tarhani**. Na čelu više rodova i plemena se nalazio **kagan**, a u ratnim pohodima pored njega je postojao još i **jugur**, kao prvi zapovjednik. Avari su imali brze konje i bili su odlični jahači, što im je i omogućilo nadmoć nad brojčano jačim Slavenima. Bitke su vodili uglavnom na otvorenim prostorima, a gradili su i velike logore, utvrđene zemljanim nasipima iz kojih su mogli vršiti ispade na sve strane. Kada su im se oko 570. godine pridružili Bugari i Huni, mogli su brojati oko 50 hiljada.

Posljedica odlaska Avara sa Balkana je stvaranje velikog broja Sklavinija. 

## Reference 
Kategorija:Neklasificirani narodi
Kategorija:Srednjovjekovna Bosna
Herkul

mini|desno|300px|Mozaik Herkulesa u borbi s lavom
**Herkules** je lik iz rimske mitologije, pandan Heraklu u grčkoj mitologiji.

Najslavniji grčki junak, sin Zeusa i Alkmene, najljepše žene tog vremena. Alkmena je bila je žena kralja Amfitriona, a poznata po svom gracioznom hodu i divnom držanju.

Kada je jednom Amfitrion bio odsutan, lukavi Zeus odluči da se preobrati u njegov lik. Pošto je to uradio, obljubio je Alkmenu i kasnije se rodio sin Herkulesa. Bogovi su voljeli Herkulesa, svi osim Zeusove žene Here. Ali jednom dok je Hera spavala prinijeli su joj malog Herkulesa da ga podoji. Dijete je međutim toliko snažno povuklo mlijeko da se boginja sa vriskom probudila i otrgnula od Herkulesa. Tada se njeno mlijeko prosulo i od njega je nastao Mliječni Put. Priča dalje kaže da je Herkules ipak okusio nešto od Herinog mlijeka i to mu je dalo božansku snagu.

Herkula je prihvatio njegov očuh Amfitrion, a majka mu je obezbjedila mnogobrojne učitelje iz filozofije, književnosti i astronomije. Bogovi su prorekli da će Herkules vladati Persejevim kraljevstvom. Ljubomorna Hera ga nikako nije voljela pa se pobrinula da kralj bude njegov plašljivi i nemilosrdni rođak Euristej, a da Herkules bude u njegovim rukama sve dok ne ispuni 12 teških zadataka koje je odabrao Euristej.

Dvanaest Herkulesovih zadataka: 
#Da ubije Nemejskog lava; 
#Da ubije Lernejsku hidru (aždaja sa devet glava); 
#Da pobije sve Stinfalijske ptice; 
#Da uhvati kerinejsku košutu; 
#Da ubije surimatskog vepra; 
#Da očisti štale elidskog kralja Augija; 
#Da ukroti kritskog bika; 
#Da dovede Diomedove kobile-ljudoždere; 
#Da donese Hipolitin pojas; 
#Da dotjera Herionova goveda; 
#Da dovede Hadovog psa Kerbera; 
#Da donese zlatne jabuke iz vrta Hesperida;

Naoružan lukom i strijelom i čvornovatom batinom od masline i obučen u neprobojnu kožu Nemejskog lava Herkules je sve ove poduhvate uspješno izvršio i tako se proslavio kao najveći grčki heroj. Na srednejvekovnim kartama se vidi kako se Herkules bori u klečećem stavu sa troglavim psom Kerberom, a u lijevoj ruci drži strašnu batinu. Pošto je Herkules sve podvige izvršio sa uspjehom bogovi su ga primili na Olimp da živi sa njima kao pravi bog, dok mu je Hera dozvolila da se oženi njenom kćerkom Hebom.

## Također pogledajte 
* Gilgameš

Kategorija:Rimska mitologija
Roba

mini|desno|200px|Vrste robe u ekonomiji
[|mini|Materijalna roba naslagana u [Skladište|skladištu]]
U ekonomiji, roba su artikli koji zadovoljavaju ljudske želje  i pružaju korisnost, na primjer, potrošaču koji kupuje zadovoljavajući proizvod. Zajednička razlika se pravi između dobara koja su prenosiva i usluga koje nisu prenosive.

**Roba** (italijanski *robba*) čini elementarni ekonomski sastojak tržišne ekonomije. Ona je materijalno ili nematerijalno dobro čije je osnovno svojstvo da zadovoljava određene ljudske potrebe. Međutim, takvo dobro dobija svojstvo robe tek kad se do njega može doći zamjenom ili kupovinom na tržištu. Dobro, koje služi za zadovoljavanje vlastitih potreba onog tko ga je proizveo, nije roba.

Iako porijeklo robe seže još u prethistoriju, robna proizvodnja ostaje u ranim društvima iznimka. Tek s pojavom kapitalističkih proizvodnih odnosa roba postaje određujući ekonomski cilj.

## Također pogledajte 
* Ekonomski pojmovi
## Bilješke 
Kategorija:Ekonomski pojmovi
Investicija

**Investicija** je pojam s nekoliko povezanih značenja u ekonomiji i financijama. U najširem smislu riječi, investicija je akumulacija u sadašnjosti s nadom dobitka u budućnosti.

U makroekonomiji, ukupne (agregatne) investicije su jedna od komponenata bruto domaćeg proizvoda. U izračun BDP-a ulaze samo nefinancijske investicije. Investicije su promjenama najpodložniji dio BDP-a. Prema makroekonomskoj teoriji, investicije (I) moraju biti uravnotežene s ukupnom štednjom (S) **S = I**.

**S** = PS (osobna štednja) + GBS (bruto štednja poduzeća) + GS (državna štednja)

**I** = Bi (bruto investicije) + X (neto izvoz)

**Ni** (neto investicije) = Bi (bruto investicije) - Dp (amortizacija)

## Također pogledajte 
* Ekonomski pojmovi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ekonomski pojmovi
Kategorija:Makroekonomija
Kartel

**Karteli** su oblik sporazumnog udruživanja istorodnih firmi konkurenata koje time (udruživanjem u kartel) postaju monopol. Veći profit ostvaruju diktiranjem uslova prodaje, monopolskim cijenama i drugim pogodnostima, a ne smanjenjem troškova i racionalizacijom, kako čine koncerni.

Članice kartela su potpuno samostalne i nezavisne u svom poslovanju, ali su obvezne poštovati odredbe sporazuma o kartelu za cijelo vrijeme postojanja kartela. Da bi mogao djelovati u skladu s ciljevima udruživanja, kartel treba imati najveći udio u proizvodnji, potrošnji, trgovini ili drugoj djelatnosti ili grani u kojoj se osniva. U protivnom, djelovanje kartela na tržištu ne bi bilo djelotvorno niti bi njegovo osnivanje bilo opravdano jer bi konkurentne firme koje nisu u kartelu mogle ometati ili sprječavati njegovo djelovanje.

Osnovni cilj kartela je uklanjanje međusobne konkurencije i stvaranje uslova za monopolski položaj i monopolsko ponašanje, a može se ostvariti, u principu, na dva načina:
* Vlastitim razvojem i
* Potpisivanjem sporazuma o kartelu

S obzirom na područja prostiranja i djelovanja, karteli mogu biti nacionalni i međunarodni.

## Također pogledajte 
* Antitrust
* Međunarodna asocijacija za zračni transport
* Monopol
* Monopson
* OPEC
* Organizirani kriminal
* Standard Oil
* Trust

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ekonomski pojmovi
Koncern

**Koncerni** nastaju udruživanjem većeg broja firmi ili poduzeća, obično iste privredne grane, kao što su automobilska ili elektroindustrijska, hemijska, prehrambena i druge industrije, razne proizvodne, trgovačke ili uslužne djelatnosti.

Prvi koncerni nastali su okupljanjem određenog broja firmi oko jedne firme i njenog vlasnika, čije ime obično i nosi koncern. U saradnji sa bankama, koje također postaju članice koncerna, i vlastitim kapitalom otkupljuju dionice nezavisnih firmi koje ih zanimaju i preuzimaju nadzor nad njihovim poslovanjem dok im se potpuno ne priključe ili postanu članice koncerna.

Cilj poslovanja koncerna, kao i svake druge firme, je ostvarivanje dobiti, a svrha udruživanja je postizanje boljeg tržišnog položaja nego što ga imaju konkurenti. Na taj način, koncerni rješavaju i probleme nabavke sirovina, energije, repromaterijala i drugih resursa za svoje proizvodne procese i plasman vlastitih proizvoda. Tako proizvodi jednog dijela koncerna postaju sirovine ili repromaterijal za druge njegove dijelove.

U koncern firme se udružuju i radi plasmana gotovih zajedničkih proizvoda krajnjim potrošačima ili kupcima.

Kategorija:Ekonomski pojmovi
Ishrana

**Ishrana** ili **prehrana** je jedna od potreba svakoga čovjeka na Zemlji, to je proces u kome čovjek unosi u organizam hranu, dok se nastavak procesa u kojem se onda u probavnom traktu hrana prerađuje u energiju (ili skladišti) naziva *probava*.

Danas su popularni pojmovi:

* vegetarijanska ishrana
* makrobiotička ishrana

No jedino stvarno bitno u cijeloj priči o prehrani jest: **dnevno unijeti u organizam dovoljne količine svih hranjivih tvari tako da se tijelo (organizam) zadrži u zdravom stanju.** Suprotnost jest pothranjenost, koja slabi imuni sistem čovjeka i time ga čini lakim plijenom bolesti, od prehlada, upala pluća do TBC-a.

Obično se govori da prehrana treba biti raznolika. Treba sadržavati:

* Vitamine
* Ugljikohidrate
* Bjelančevine
* Masti
* Minerale

## Također pogledajte 
* Varenje
* Enzim
* Avitaminoza
* Avitaminoza
* Šećerna bolest
* Gojaznost
* Plod
* Meso
* Povrće
* Ugljikohidrati
* Fitohemijski spojevi
* Bjelančevine
* Vitamini

Kategorija:Ishrana
Ivan Jolić

**Ivan Jolić** (rođen 18. maja 1980. u Livnu) jest bivši bosanskohercegovački nogometaš i reprezentativac. Zabilježio je 6 nastupa za mladu reprezentaciju BiH i jedan nastup za A reprezentaciju BiH.

Debitirao je za Bosnu i Hercegovinu 2006. u prijateljskoj utakmici protiv Francuske.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1980.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Nogometaši Hapoel Tel Aviva
Kategorija:Nogometaši Zadra
Kategorija:Nogometaši Širokog Brijega
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 21. vijeka
Cree

**Cree** su domorodački narod Sjeverne Amerike čija se domovina prostire od Stjenovitih planina do Atlantskog okeana u Kanadi i Sjedinjenim Državama. Tri njihove glavne grane su: Swampy Cree ili Maskegon, Wood Cree ili Sakawithiniwuk i Plains Cree ili Paskwawininiwuk. 

Danas predstavljaju najveću grupu Prvih naroda u Kanadi, dok se u SAD tretiraju kao Domorodački Amerikanci. Cree jezik je algonkvinski jezik koji je jednom bio najrasprostranjeniji jezik Sjeverne Amerike. Danas, pak, svi Cree ne mogu s njim govoriti, odnosno više se koriste s engleskim i francuskim.

Kao vješti lovci na bufale i konjanici, Cree su bili u savezništvu s klanom Assiniboine naroda Sioux prije nego što su sreli engleske i francuske doseljenike u 16. vijeku. 

Trenutno Cree u SAD žive u rezervatu Rocky Boy, kojeg dijele s narodom Chippewa. 

U Kanadi ih ima 200.000. Tradicionalno su živjeli u miru s bijelcima, s obzirom da im je zemlja relativno slabo naseljena i nezanimljiva evropskim doseljenicima. No, to se promijenilo 1970-ih kada je kvebečka vlada pokrenula ambiciozni hidroenergetski James Bay projekt. Pleme Cree je, uz pomoć grupa za zaštitu okoline, vodila spor s vladom koje je sporazumo riješen tek nedavno.

mini|desno|200px|Logor Creea (slika iz 1871. godine)
## Vanjski linkovi 
* Stranica Grand Council of the Crees (GCC)
* Stranica Lac La Ronge Band
* Dammed river od Canadian Geographic
* Photos of Cree People in Canada

Kategorija:Algonquian
Kategorija:Kanada
Kategorija:Indijanci, SAD
Boksit

**Boksit** je glavni izvor za dobijanje aluminija. Boksit je heterogena ruda, koja se uglavnom sastoji od jednog ili više aluminijevih hidroksida, a također se u smjesi mogu naći i silicijum dioksid, željezo oksid, te alumosilikati (argentit). Boksit se prerađuje u glinicu, iz koje se kasnije elektrolitičkom redukcijom dobija aluminij.
Boksit je pronašao Francuz Berthier 1821. godine.

## Formiranje boksita 
## Trendovi proizvodnje 
mini|desno|Proizvodnja boksita u 2005. godini.
U 2007. godini, Australija je bila jedan od najvećih proizvođača boksita sa skoro jednotrećinskim udjelom u ukupnoj svjetskoj proizvodnji, a slijede je Kina, Brazil, Gvineja i Jamajka. Iako se potražnja za aluminijem brzo povećava, poznate rezerve su dovoljne da se podmire potrebe za značajn vremenski period. Povećana reciklaža aluminija, koja ima prednost snižavanja troškova za energiju za proizvodnju aluminija, će pomoći da se rezerve boksita održe duže vremena.
  
Sljedeće tabela je spisak dokazanim rezervi poksita po državama:

Izvor: U.S. Geological Survey. Mineral Commodity Summaries, januar 2012. godine, str. 27 

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Aluminij
Kategorija:Minerali aluminija
Kategorija:Sedimentne stijene
NK Zadar

**NK Zadar** je hrvatski nogometni klub iz grada Zadra.

## Historija 
## Poznati igrači
* Josip Skoblar
* Dado Pršo
* Zvonimir Soldo
* Giovanni Rosso
* Saša Bjelanović
* Marijan Buljat
* Luka Modrić
* Danijel Subašić

Zadar
Zadar
Zadar
*
Koyukon

**Koyukon** (Koyukukhotana).- /"people of Koyukuk River."/ pleme američkih Indijanaca iz grupe Khotana, nastanjeno južno od ušća Tanane i uz Koyukuk River na Aljaski. Swanton Koyukone dijeli se na tri lokalne grupe, to su Kaiyuhkhotana sa rijeke Yukon, između Anvika i Koyukuka uključujući i Innoko River. Druga grupa su Koyukukhotana vlastiti sa rijeke Koyukuk, i treći Yukonikhotana, od ušća Tanane do ušća Koyukuka. Svaka ova grupa Koyukona imala je više naselja. Mooney (1928.) procjenjuje da ih je 1740. bilo 1,500; 840 (1890.). Koyukoni danas žive u 11 sela, i ima ih oko 2,300.

## Lokalne grupe i sela 
* **Kaiyuhkhotana**: Anilukhtakpak, Chinik, Iktigalik, Innoka, Ivan, Kagogagat, Kaiakak, Kaltag, Khogoltlinde, Khulikakat, Klamaskwaltin, Kunkhogliak, Kutul, Lofka, Nulato, Taguta, Takaiak, Talitui, Tanakot, Terentief, Tutago, i Wolasatux.
** Innoka, on Tlegon
* **Koyukukhotana**: Batza, Bolshoigor, Dotle, Hussliakatna, Kakliaklia, Kaitat, Kanuti, Kautas, Kotil, Koyukuk, Mentokakat, Nohulchinta, Nok, Notaloten, Oonignchtkhokh, Soonkakat, Tnshoshgon, Tlialil, Tok, Zakatlatnn, Zogliakten, i Zonagogliakten.
* **Yukonikhotana**: Chentansitzan, Medvednaia, Melozikakat, Noggai, Nowi, Tohnokalong i Tuklukyet.

## Život Koyukona 
Koyukoni su sub-arktički narod lovaca i ribara, sa krpljama, kao jednim od simbola njihove kulture. Život Koyukona organiziran je sezonski. Oni tradicionalno imaju proljetne, ljetne, jesenske i zimske logore, i kreću se prateći migraciju životinja, odnosno karibua. Tokom ljeta Minkhotanas (='lake people') Koyukoni se bave lovom na karibue i drugu divljač, dok su tokom jeseni zauzeti ribolovom na losose. Važan je tada i lov na karibue koji se sele u to vrijeme, a nastavlja se i tokom zime, kao i u rano proljeće; Meso karibua Indijanci suše i skladište u trapovima za kasniju upotrebu.

## Historija 
Prvi bijelci sa Kojima Koyukoni dolaze u kontakt su Rusi. Ruski istraživač Malakov utemeljuje trgovačku postaju u Nulatu 1838. ili 1839. godine. Ubrzo nakon toga (1839.) slijedi nekoliko epidemija. Godine 1859. dolazi do poznatog masakra u selu Nulato kojeg su izvršili domoroci sa područja rijeke Koyukuk. Civilizacija bijelaca počinje brže prodirati dovođenjem telegrafa (1867.) u Koyukon, otvaranjem trgovačke stanice1880. i 'zlatnom groznicom' od 1884/5. 

mini|desno|255p|Pripadnici Koyukon naroda (slika iz 1898. godine
## Vanjski linkovi 
* Mapa teritorije Koyukona i susjednih naroda 
* Koyukon jezik u prošlosti i sadašnjosti
* (mitologija) RAVEN'S STORY : audio linkovi

Kategorija:Athapaskan
Kategorija:Indijanci, SAD
Dragoje Paunović

**Dragoje Paunović** je ratni zločinac porijeklom iz Srbije. 26. maja 2006. je osuđen od strane Ustavnog suda Bosne i Hercegovine na 20 godina zatvora za zločin protiv čovječnosti počinjen na teritoriji općine Rogatica u 1992. godini.

## Zločini 
U augustu 1992. godini Paunović je naredio odvođenje 27 mještana Rogatice na brdo Duljevac. Tu su mještani bili vezani i maltretirani da bi ubrzo nakon toga bili streljani. Od 27 civila odvedenih iz Rogatice tog dana samo je troje preživjelo.

## Vanjski linkovi 
* http://www.documenta.hr/assets/files/Sudjenja/DRAGOJE_PAUNOVIC_prvostupanjska.pdf 
* Ustavni sud Bosne i Hercegovine

Kategorija:Rogatica
P
Nikozija

**Nikozija** (Λευκωσία, Lefkosia, Lefkoşa) je najveći, a ujedno i glavni grad Kipra. Broji oko 170 000 stanovnika. Ime ovog grada u prijevodu sa grčkog bi otprilike značilo "bijeli grad". Kako je već poznato, kroz sami grad prolazi "zelena linija" pa je on podijeljen na grčki i turski dio. Nešto veći dio pripada južnom, odnosno grčkom Kipru. Centar ovog grada, poznatiji kao Ledra, je ujedno i najpoznatiji i od turista najposjećeniji dio. Ovaj trg je također podjeljen, a na turskoj strani on nosi naziv Bahčeli. U blizini ovog trga smješteni su mnogi kulturno-historijski objekti poput Selimove džamije, Ledra palače i mnogih drugih.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Univerzitet na Kipru

Kategorija:Glavni gradovi evropskih država
Kategorija:Kipar
Kremen

[desno|mini|Šljunčana plaža koju tvore zrnca kremena erodirana od obližnjih stijena [kreda|krede, Rt Arkona, Rügen]]
**Kremen** je tvrda, sedimentna kriptokristalna silikatna stijena staklenog izgleda. Stijena je obično tamnosive, plave, crne ili tamnosmeđe boje. Najčešće se pronalazi kao zrnca i masa u kredi i vapnencu.

Kao vrsta rožnjaka, ovaj materijal je bio jedna od najčešćih materijala za izradu kamenog oruđa za vrijeme kamenog doba, zato što se razbija u tanke, oštre komade kada ga udari neki drugi tvrdi objekt (poput kamenog čekića). Bio je ključan mineralni resurs za izadu vatre, kao i kremenih upaljača u ranom vatrenom oružju, sve do kraja 18. vijeka. Također se često koristio od 13. vijeka kao materijal za gradnju kamenih zidova, pogotovo u Engleskoj.

U Evropi, neka od najboljih kremenih oruđa su došla Belgije (Obourg, rudbika kremena u Spiennesu), stijena na obalama La Manchea, Pariskog bazena, Senonijanskih depozita na Rügenu i Jurskih depozita u Krakowskoj oblasti Poljske. Prvi tragovi iskopavanja  kremena se mogu datirati u Paleolitu, ali je ono postalo raširenije u Neolitu (Michelsbergska kultura, Funnelbeaker kultura).

## Također pogledajte 
* Rožnjak
* Obsidijan
* Spisak minerala
* Kremenjače

## Vanjski linkovi 
* Flint vs Chert Authentic Artefacts Collectors Assn.
* General quartz & silica ref.
* Flintsource.net European Artefacts - detailed site


Kategorija:Sedimentne stijene
Kategorija:Rožnac
Kategorija:Kameno oruđe
Kategorija:Upaljači
Kategorija:Građevinski kamen
Norne

200p|desno|mini|Norne

**Norne** (staronordijski *norn*, plural *nornir*) su nordijska božanska bića koja oblikuju sudbinu svake osobe i boga, ali ju ne stvaraju. 

One pletu mrežu Wyrda i ponekad ih se naziva Wyrd sestrama. Te boginje sudbine su tri sestre: Urd (najstarija, boginja prošlosti, sudbine), Verdandi (srednja sestra, boginja sadašnjosti, potrebe) i Skud (najmlađa, boginja budućnosti). Njih se može povezati sa Suđenicama u hrvatskim legendama (Suđenice- tri vile sudbine, Uris i Upis upisuju sudbinu, a o bogatstvu odlučuje Vusud okružen divljim zvjerima).

## Također pogledajte 
* Mojre

Kategorija:Nordijska mitologija
Ujguri

[200p|desno|mini|"Kokbayrak" zastava koju je preuzeo [Pokret za nezavisnost istočnog Turkestana, zabranjena u NR Kini.]]

**Ujguri** su turkijski narod, koji pretežno živi u Kini, u autonomnoj pokrajini Xinjiang, u kojoj čine relativnu etničku većinu od 45%. Ujguri su većinom islamske vjere, a govore ujgurskim jezikom, koji spada u tursku grupu altajske porodice jezika.

Ujguri su priznati kao titularna nacionalnost autonomne regije Xinjiang Uyghur u sjeverozapadnoj Kini. Oni su jedna od 55 kineskih zvanično priznatih etničkih manjina. Kineska vlada priznaje Ujgure kao regionalnu manjinu i titularni narod Xinjianga.

Tradicionalno su naseljavali niz oaza raštrkanih po pustinji Takla Makan unutar Tarimskog bazena. Ove oaze su historijski postojale kao nezavisne države ili su bile pod kontrolom mnogih civilizacija, uključujući Kinu, Mongole, Tibetance i razne turske države. Ujguri su postepeno počeli da se islamiziraju u 10. vijeku, a većina Ujgura se identificirala kao muslimani do 16. stoljeća. Islam je od tada igrao važnu ulogu u ujgurskoj kulturi i identitetu.

Procjenjuje se da 80% Ujgura u Xinjiangu još uvijek živi u Tarimskom bazenu.  Ostali Ujguri u Xinjiangu uglavnom žive u Ürümqiju, glavnom gradu Xinjianga, koji se nalazi u historijskoj regiji Dzungaria. Najveća zajednica Ujgura koja živi izvan Xinjianga su Ujguri Taoyuan iz okruga Taoyuan u sjevernom dijelu Hunana. Značajne dijasporske zajednice Ujgura postoje u drugim turskim zemljama kao što su Kazahstan, Kirgistan, Uzbekistan i Turska. Manje zajednice žive u Saudijskoj Arabiji, Jordanu, Australiji, Rusiji i Švedskoj.

Od 2014, kineska vlada je podvrgla Ujgure koji žive u Xinjiangu kršenjima ljudskih prava, uključujući prisilnu sterilizaciju i prisilni rad, u onome što je do sada opisano kao genocid. Naučnici procjenjuju da je najmanje milion Ujgura bilo proizvoljno zatočeno u logorima za interniranje u Xinjiangu od 2017.; Zvaničnici kineske vlade tvrde da ovi logori, stvoreni pod administracijom generalnog sekretara KPK Xi Jinpinga, osiguravanje pridržavanja ideologije Komunističke partije Kine (KPK), sprječavanje separatizma, borbu protiv terorizma i pružanje stručne obuke Ujgurima. Razni naučnici, organizacije za ljudska prava i vlade smatraju da su zlostavljanja počinjena nad Ujgurima jednaka zločinima protiv čovječnosti, pa čak i genocidu.

Ujgura ukupno ima oko 13,5 miliona, od toga u Kini 11,8 miliona.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.britannica.com/EBchecked/topic/612772/Uighur
* https://web.archive.org/web/20150904025819/http://homepages.utoledo.edu/nlight/uyghpg.htm

Kategorija:Turkijski narodi
Kategorija:Kina
Kategorija:Kazahstan
Unitarijanizam

**Unitarijanizam** je kroz historiju označavao sva ona vjerovanja u jedinstvenost Boga, koja su bila protivna tradicionalnom hrišćanskom vjerovanju u Trojstvo (Otac, Sin i Sveti Duh). Unitarijanci su u prošlosti vjerovali u moralni autoritet, ali ne i božansku prirodu Isusa.

Unitarijanci su se kroz vijekove često isticali svojim slobodoumljem i disidentstvom, postepeno evoluirajući svoja vjerovanja u pravcu slobode, tolerancije, racionalizma i humanizma.

U današnjem svijetu mnoge unitarijanske crkve i udruženja pripadaju Međunarodnom savjetu unitarijanaca i univerzalista. U SAD mnogi unitarijanci pripadaju Unitarijanskom univerzalizmu ili UU, označavajući institucionalnu fuziju unitarijanizma i univerzalizma. Danas mnogi unitarijanski univerzalisti sebe ne smatraju kršćanima, iako imaju vjerovanja prilično slična tradicionalnom kršćanstvu. https://web.archive.org/web/20081122075528/http://www.uua.org/news/011205.html.

Kategorija:Religija
Pete Doherty

mini|desno|Pete Doherty (2008)|260x260piksel
**Pete Doherty** (rođen 12. marta 1979) jest engleski pjevač, tekstopisac i gitarist grupe Babyshambles. Ranije poznat kao suosnivač grupe The Libertines gdje je zajedno sa Carl Barâtom pisao pjesme, pjevao i svirao gitaru. Van muzičke scene postao poznat tokom 2005. godine kada je započeo ljubavnu vezu sa supermodelom Kate Moss. Čest je subjekt pisanja engleskih tabloida zbog svojih problema sa teškim drogama kokainom i heroinom i svojih učestalih problema sa engleskom policijom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1979.
Kategorija:Biografije, Hexham
Kategorija:Engleski pjevači
Kategorija:Živi ljudi
Piramida (geometrija)

mini|Pravilna piramida

**Piramida** je geometrijsko tijelo sastavljeno od baze (mnogokut, najčešće trokut ili pravokutnik) i stranica (trokuti).

U deskriptivnom smislu piramida "nastaje" kada:
# Postavimo *bazu* u neku ravninu (npr. horizontalna ravnina). Baza može biti bilo koji mnogokut (npr. kvadrat).
# *Visina* je dužina kojoj je početna tačka u ravnini baze, a krajnja tačka izvan ravnine baze.
# Spojimo krajnju tačku visine s vrhovima baze.

## Podjela 
S obzirom na bazu, piramide se dijele na trostrane (baza trokut), četverostrane (baza četverokut) ili višestrane/poligonalne (baza višekut/poligon). Ako je baza pravilni poligon (sve stranice jednake), tu piramidu nazivamo *pravilna* piramida (vidi sliku).

S obzirom na kut između ravnine baze i visine, piramide se dijele na uspravne (pravi kut) i na kose piramide (svaki kut koji nije pravi).

Tako se, na primjer, piramida kojoj je baza kvadrat a visina je dužina položena okomito iz središta kvadrata  naziva  *pravilna uspravna četverostrana piramida*.

## Volumen i oplošje 
Volumen piramide jednak je umnošku jedne trećine površine baze s dužinom visine:

: \mathit{V}=\frac{1}{3}\mathit{B}\mathit{v}
\frac{b}{h^2} \int_0^h (h-y)^2 \, dy = \frac{-b}{3h^2} (h-y)^3 \bigg|_0^h = \tfrac{1}{3}bh.
Oplošje piramide jednako je zbroju površina baze i površina svih stranica.

: \mathit{O}=\mathit{P}(baza)+\mathit{P}(s_1)+\mathit{P}(s_2)+...+\mathit{P}(s_n) \,\!

## Pravilna trostrana piramida
:s^2 = H^2+(\frac{a\sqrt{3}}{3})^2
:\sin \omega = \frac{H}{s}
:\cos \omega =\frac{\frac{a\sqrt{3}}{3}}{s}
:\tan \omega = \frac{H}{\frac{a\sqrt{3}}{3}}
:h^2 = H^2+(\frac{a\sqrt{3}}{6})^2
:\sin \phi = \frac{H}{h}
:\cos \phi =\frac{\frac{a\sqrt{3}}{6}}{h}
:\tan \phi = \frac{H}{\frac{a\sqrt{3}}{6}}
:s^2=h^2+ (\frac{a}{2})^2
:P= \frac{a^2\sqrt{3}}{4}
:h= \frac{a\sqrt{3}}{2}
:r=  \frac{1}{3}h= \frac{a\sqrt{3}}{6}
:R=  \frac{2}{3}h= \frac{a\sqrt{3}}{3}
:B= \frac{a^2\sqrt{3}}{4}
:M=3 \frac{ah}{2}
:P=B+M
:P= \frac{a^2\sqrt{3}}{4}+ 3 \frac{ah}{2}
: \mathit{V}=\frac{1}{3}\frac{a^2\sqrt{3}}{4}\mathit{H}

## Pravilna četverostrana piramida
:P=a^2
:d=a\sqrt{2}
:r=\frac{a}{2}
:R=\frac{d}{2}= \frac{a\sqrt{2}}{2}   

:B=a^2
:M=4\frac{ah}{2}
:P=a^2 + 2ah

:V=\frac{1}{3}BH
:V=\frac{1}{3}a^2H

:s^2= H^2+ (\frac{d}{2})^2
:\sin \omega=\frac{H}{s}
:\cos \omega=\frac{\frac{d}{2}}{s}
:h^2= H^2+ (\frac{a}{2})^2
:\sin \phi =\frac{H}{h}
:\cos \phi =\frac{\frac{a}{2}}{h}
:s^2=h^2+ (\frac{a}{2})^2

## Također pogledajte 
* Konus

Kategorija:Poliedri
Kategorija:Prizmatoidni poliedri
Piramida (geometrija)

Kategorija:Geometrijski oblici
Piramida

* Piramida (geometrija), geometrijsko tijelo
* Piramida (arhitektura), grobnice u Egiptu, Srednjoj Americi i dr.
* Piramida, pjesma grupe Divlje jagode
Augustin Louis Cauchy

Baron **Augustin Louis Cauchy** (čit. /Kȍši/; 21. august 1789 – 23. maj 1857) bio je francuski matematičar, inženjer i fizičar koji je dao pionirski doprinos nekoliko grana matematike, uključujući matematičku analizu i mehaniku kontinuuma. Bio je jedan od prvih koji je iznio i rigorozno dokazao postavke računa, odbacujući heurističko načelo općenitosti algebre ranijih autora. On je (gotovo) sam utemeljio kompleksnu analizu i proučavanje permutacijskih grupa u apstraktnoj algebri.

Kao dubok matematičar, imao je veliki utjecaj na svoje savremenike i nasljednike; Hans Freudenthal je izjavio: "Cauchy je imao veliki utjecaj na svoje savremenike i nasljednike: "Cauchyju se pripisuje više koncepata i prijedloga nego bilo kojem drugom matematičaru (samo na području elastičnosti postoji šesnaest koncepata i prijedloga nazvanih po Cauchyju)." Cauchy je bio plodan pisac; napisao je otprilike osam stotina istraživačkih članaka i pet cijelih udžbenika o raznim temama iz matematike i matematičke fizike.

## Biografija 
Bio je profesor matematike i astronomije u Parizu. Smatra se osnivačem teorije funkcija jedne kompleksne varijable. Razvio je teoriju valova u optici, radio na teoriji elastičnosti. Bio je jedan od prvih koji je matematički strogo zasnovao i razvijao infinitezimalni račun.

## Djela 
* "Algebarska analiza" 
* "Predavanja o primjenama infinitezimalnog računa u geometriji"

## Također pogledajte 
* Binet–Cauchyjev identitet

## Reference 
## Izvori 
* 
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Francuski matematičari
Kategorija:Članovi Francuske akademije nauka
Kategorija:Biografije, Pariz
Kategorija:Rođeni 1789.
Kategorija:Umrli 1857.
Fokus

**Fokus** ili žižna tačka ogledala i sočiva označava u geometrijskoj optici tačku u kojoj se paralelne zrake svjetlosti, prolazeći kroz optički aparat, lome u jednu tačku na optičkoj osi.

Fokus se obilježava sa *F*, a tačka na optičkoj osi kao žižna daljina (*f*) od centra optičkog aparata (glavna osa). Fokus predstavlja osobinu optičkog sistema i ne zavisi od situacije primanja svjetlosti ni od fokusiranja.

Postoje optički sistemi kao što su mikroskop i teleskop kod kojih se u njihov fokus stavlja drugo sočivo, čime dolazi do posmatranja prve slike od prvog sočiva kao **predmet drugog sočiva** (prvo sočivo uvećava, a zatim drugo sočivo dodatno uvećava).

Gore navedeno ne važi samo za vidljivi spektar, koji pokriva raspon od 400&nbsp;nm do 700&nbsp;nm, nego i za ultraljubičasti spektar i toplotne zrake koje se također mogu fokusirati u žižnu tačku. Naprimjer, kada se uzme povećalo (lupa), pomoću fokusiranja Sunčevih zraka u jednu tačku, koncentracijom nastajuće toplotne energije, mogao bi se zapaliti neki potpalni materijal (poput piljevine ili slame) postavljen na list papira. Taj efekt uzročnik je najvećeg broja požara u Australiji i Americi (npr.:, kroz krhotine razbijenih staklenih boca).

Laseri, odnosno njihove zrake fokusiraju se sabirnim sočivima i mogu se koristiti za obradu raznih materijala i razne funkcije (bušenje, sječenje, zavarivanje, kaljenje itd.), zavisno od toga gdje je fokus (u materijalu za obradu, na njemu ili preko njega).

Kategorija:Optika
567.

Godina **567.** (**DLXVII**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. Oznaka 567. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
## 567. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Nomadi

[mini|201x201px|[tuareg|Tuarezi ]]
**Nomadima** (grčki nomás, mjesto ispaše) se nazivaju ljudi i društva koji zbog kulturoloških, ekonomskih ili drugih uvjerenja nisu prihvatili sjedalački način života. Nomadski način života je uvjetovan stočarstvom, lovom i ribolovom - postoje i morski nomadi.

Niz savremenih načina življenja odbijaju nomadske tradicije, pa udjel nomadskog načina života u industrijskim zemljama jako opada. Mnoga takva društva su danas u svojoj egzistenciji (ili u najmanju ruku u njihovom načinu života) ugrožena, jer se njihova prava na zemlju vrlo teško mogu odbraniti u odnosu sa njihovim sjedilačkim susjedima. Tek u novije vrijeme se pokušava proučiti njihova prošlost i sadašnjost.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://imuhar.eu/sitemedia/unimog_data/20111129_001431/20140321161311_fischer-research-and-nomads.pdf

Kategorija:Kultura
Kategorija:Narodi
Kategorija:Kulturološka antropologija
Suada Dilberović

**Suada Dilberović** je bila studentica pete godine medicine Univerziteta u Sarajevu, porijeklom iz Dubrovnika. Suada je jedna od prvih žrtava opsade Sarajeva i rata u Bosni i Hercegovini od 1992 - 1995. godine. U martu 1992. godine u Sarajevu je došlo do sukoba između pripadnika Srpske demokratske stranke (SDS) i policajaca pod kontrolom vlade Bosne i Hercegovine kad su Srbi na Grbavici i Vracama postavili barikade. Dana 5. aprila 1992. godine održale su se demonstracije za mir. Pripadnici SDS-a su pucali sa krova hotela Holiday Inn na demonstrante i ubili Suadu Dilberović. Most na kojem je ubijena nosi njeno ime.

Univerzitet u Sarajevu u njenu čast iz fonda koji nosi ime "Suada Dilberović" dodjeljuje stipendije.

## Također pogledajte 
* Most Suade i Olge

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Podsjećanje na sarajevske heroine: Suada je Sarajevo voljela, za njega je život dala
* Link sa fotografijom Suade Dilberović
* Prikaz lokacije mosta Suade i Olge na openstreetmap.org

Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Umrli 1992.
Kategorija:Biografije, Dubrovnik
Masakr u Ferhadiji

**Masakr u Ferhadiji** ili **Masakr u Ulici Vase Miskina** je jedan od najstrašnijih zločina u historiji Sarajeva, kojeg su počinili pripadnici Vojske Republike Srpske 27. maja 1992. godine nad civilima koji su čekali u redu za hljeb u Ulici Vase Miskina. Srpske snage su ispalile tri granate iz pravca Borija i usmrtile 26, a ranile 108 građana Sarajeva.

## Poginuli građani Sarajeva 
Od srpskih granata toga dana poginuli su: Nedžad Abdija, Ismet Ašćerić, Ruždija Bektešević, Snježana Biloš, Predrag Bogdanović, Vladimir Bogunović, Vasva Čengić, Gordana Ćeklić, Mirsad Fazlagić, Emina Karamustafić, Mediha Omerović, Bahrija Pilav, Mila Ruždić, Mile Ružić, Abdulah Sarajlić, Sulejman Sarajlić, Hatidža Salić, Galib Sinotić, Sreten Stamenović, Srećko Šiklić, Božica Trajeri-Pataki, Vlatko Tanacković, Srećko Tanasković, Tamara Vejzagić-Kostić, Jusuf Vladović i Izudin Zukić.

## Također pogledajte 
* Masakri u Sarajevu (1992–1995)
* Opsada Sarajeva

## Reference 
Kategorija:1992. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u Sarajevu
Kategorija:Opsada Sarajeva