open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ciklidi

**Ciklidi** su ribe iz velike i raznolike porodice *Cichlidae*, u koju spada otprilike 1,300 opisanih vrsta, a zbog velikog broja neotkrivenih vrsta, pretpostavlja se da će konačan broj vrsta ove porodice doseći 1,900. Ciklidi su ribe koje se značajno razlikuju u obliku, boji, veličini, načinu života i ponašanju.

Veličina predstavnika ove porodice se kreće od 2,5 centimetra do 1 metra, dok oblici tijela variraju od snažno bočno spljoštenih do valjkastih. Oblik tijela zavisi od okruženja u kojem se nalaze: bočno spljoštene ribe poput onih iz roda *Pterophyllum* su prilagođene skrivanju među gustim vodenim biljem, dok je oblik tijela riba iz roda *Julidochromis* specijaliziran za uvlačenje u uske rupe u kamenjima. Mužjaci su veći i intenzivnije obojeni, veoma teritorijalni i često agresivni prema ribama svoje i druge vrste. Živopisno obojene vrste postaju sve popularnije akvarijumske ribe, dok su rjeđe one neuglednih boja. Pojedine vrste, poput tilapije, su važne ribe u prehrani.

Ciklidi u prirodi naseljavaju tropske vode Južne Azije, Afrike, Južne i Centralne Amerike. Najčešće se nalaze u slatkim, bilo tekućim ili stajaćim vodama, mada se neke vrste (od kojih su najznačajnije vrste rodova *Etroplus* i *Sarotherodon*) mogu naći u bočatnim i slanim vodama.

Ishrana ciklida varira jednako kao i oni sami. Postoje vrste koje su primarno herbivori, te se hrane algama i mehkim dijelovima viših biljaka, a u ishranu samo povremeno uključuju manje beskičmenjake. Ostale vrste su sposobni predatori - karnivori čiji se plijen kreće od puževa, larvi insekata, spužvi pa do ostalih riba. Manji broj vrsta spada u detritovore, hraneći se trulećom organskom materijom.

Pojedine ribe ove porodice su izrazito monogamne, dok ostale formiraju hareme koji se sastoje od jednoga mužjaka i više ženki. Svi predstavnici ove porodice iskazuju izraženu roditeljsku brigu za jaja i mlađ. Ikru ili mlađ čuvaju oba ili samo jedan roditelj, zavisno od vrste. Roditelji vrsta koje ikru polažu na otvorenom (lišću biljaka, kamenjima ili podlozi) aerišu vodu oko ikre, odstranjuju pljesnjivu i neoplođenu ikru, te je agresivno čuvaju od predatora. Drugi oblik roditeljske brige je čuvanje ikre i mlađi u ustima, a susreće se kod riba iz roda *Haplochromis*. Ženke ovih vrsta ikru odmah po oplođenju smještaju u usta i tu je čuvaju tokom inkubacije i nakon izlijeganja mlađi. Za svo ovo vrijeme ženke ne jedu i vrijeme provode skrivene od ostalih riba, koje ih nekad pokušavaju natjerati da izbace mlađ iz usta. Iako su uglavnom ženke one koje mlađ čuvaju u ustima, to mogu biti i mužjaci, te rjeđe oba roditelja. Neke vrste, poput diskusa, poznate su po sposobnosti da mlađ hrane svojim kožnim izlučevinama.

## Reference 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Ciklidi
Kategorija:Akvaristika
Beneluks

mini|desno|300px|Zastava Beneluksa

**Beneluks** ili **Benelux** je ekonomska unija u zapadnoj Evropi koja se sastoji od tri monarhije: Kraljevine Belgije, Kraljevine Holandije i Velikog vojvodstva Luksemburga. Ime je formirano od početnih slova svake od država (***Be**lgië*, ***Ne**derland* i ***Lux**embourg*). Dogovor o osnivanju carinske unije Beneluksa je potpisan 1944. godine, od strane vlada ovih država u Londonu, a dogovor je sproveden 1947. godine. Ovaj dogovor je od 1960. godine zamijenila Beneluška privredna zajednica. Ovom dogovoru je prethodila Belgijsko-luksemburška privredna zajednica, koja je utemeljena 1925. Osnivanje ove zajednice je uveliko potaknulo osnivanje Evropske Unije.

Osim ekonomske unije Beneluksa, postoji i "Parlament Beneluksa" i "Sud Beneluksa". Također se i termin Beneluks koristi za grupno prikazivanje ove tri zemlje uopće.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Belgija
Kategorija:Nizozemska
Kategorija:Luksemburg
Kategorija:Međunarodni odnosi
Polarna regija

mini|desno|300px|Položaj polarnih regija
**Polarne regije** su područja na Zemlji koja okružuju polove, a nalaze se sjeverno od Arktičkog i južno od Antarktičkog kruga. Karakteriše ih polarna klima, ekstremno hladne temperature, jaka glacijacija i ekstremne varijacije u dnevnim satima s 24-satnim danom tokom ljeta (ponoćno sunce) i trajnom tamom sredinom zime. Središta tih regija čine sjeverni i južni pol, pa stoga tim regijama dominiraju polarne ledene kape koje se na sjeveru nalaze na Arktičkom okeanu, a na jugu na antarktičkom kontinentu.

## Arktik
Arktik pokriva površinu od 12 miliona km2, južna granica nije tačno određena. Klimatološka granica se kreće od 10&nbsp;°C (izoterm) u julu do 0&nbsp;°C  prosječne godišnje temperature. Nekada se i evropska tundra ubraja u Arktik, a nekad ledene pustinje sjeverno od pojasa tundre.

## Antarktik
Za razliku od Arktika, Antarktis je kontinent koji su u biogeografiji naziva i *Archinotis*. Njegova površina, bez ledenih površina i ostvra iznosi 12 miliona km2 a inače 14 miliona km2. Dvostruko je veći od Australije i 1,5 puta od Evrope. Granica nije niovdje jasno definisana. Kao konvergencija (sjeverna granica) smatra se površinska voda sjevernog (subantarktičkog) područja s ljetnim temperaturama 5-6&nbsp;°C koja dodiruje područje od 3&nbsp;°C i manjom količinom soli. Granica se time kreće od 50°-60° geografske širine.

## Također pogledajte 
* Arktik
* Antarktik

## Reference 

Kategorija:Geografija Arktika
Kategorija:Geografija Antarktika
Kategorija:Arktički okean
Rušljoribe

**Rušljoribe** ili **hrskavičave ribe** (lat. *Chondrichthyes*) su klasa morskih riba grabljivica sa hrskavičavim skeletom. Ova klasa obuhvata oko 800 recentnih vrsta od kojih su najpoznatije ajkule i raže. Klasa se dijeli na dvije podklase Elasmobranchii i Holocephali.

## Osobine 
Glava je naprijed izvučena šiljato u produžetak nazvan rostrum, pa zbog toga usni otvor leži sa trbušne strane i u vidu je popriječnog proreza. Prema toj osobini nazivaju se i *plagiostomi* jer na grč. *plagios* je poprečan, a *stoma* su usta. Imaju pet pari škrga (veoma rijetko šest ili sedam) koje su smještene u odvojenim škržnim kesama i imaju zasebne otvore ka vanjskoj sredini. Škržni otvori su bez poklopaca i razdvojeni su širokim pregradama. Može se, kod pojedinih vrsta, naći još jedan zakržljali škržni otvor nazvan *spirakulum*. Ove ribe nemaju riblji mjehur. U unutrašnjosti crijeva nalazi se spiralna pregrada koja povećava put hrane kroz njega. U završnom dijelu crijeva obrazuje se kloaka u koju se izlivaju izvodni kanali polnih žlijezda i mokraćovod.

Rušljoribe su razdvojenih polova koji se razlikuju međusobno prema obliku trbušnih peraja. Trbušna peraja mužjaka igraju ulogu spoljašnjeg kopulatornog organa. Mnoge ajkule su viviparne, odnosno, rađaju žive mladunce pa su njihova jaja sa tankim omotačem.

Ženski polni sistem sastoji se od:

* **jajnika** (parnog ili neparnog) iz koga zrela jaja padaju u tjelesnu šupljinu, pa zatim dospijevaju u jajovode
* **jajovoda** koji kod riba koje polažu jaja sadrži krupne nidamentalne žlijezde koje luče sekret kojim se obrazuje kokon
* **uterusa** koji predstavlja proširenje jajovoda na zadnjoj strani koja se zajedničkim otvorom izliva u kloaku.

Muški polni sistem se sastoji od parnih sjemenika iz koji se muške polne ćelije sprovode prednjim dijelom bubrega, mezonefrosa.
## Također pogledajte
*Ribe
*Košljoribe

## Reference
## Vanjski linkovi
*https://web.archive.org/web/20040817003309/http://www.fmnh.helsinki.fi/users/haaramo/Metazoa/Deuterostoma/Chordata/Chondrichthyes/Chondrichthyes.htm#Elasmobranchii Taxonomy of Chondrichthyes
*http://www.morphbank.net/Browse/ByImage/?tsn=159785  Images of many sharks, skates and rays on Morphbank

Kategorija:Ribe
Kategorija:Rušljoribe
Betta

***Betta*** je rod intenzivno obojenih riba iz porodice Osphronemidae, koje su porijeklom iz slatkih stajaćih voda Jugoistočne Azije. Lahko se nalaze u potopljenim rižinim poljima, kanalima i barama. Sigurno najpoznatija i najraširenija vrsta ovoga roda je sijamski borac.

Bette su dvodihalice, što znači da se pored kisika iz vode i opskrbljuju kisikom iz vazduha pomoću specijaliziranog organa - labirinta, zbog čega su izuzetno dobro prilagođene životu u oksigenom siromašnim vodama.

Veličina tijela riba roda *Betta* se kreće od 2,5 do četrneast centimetara.  Mužjaci su uglavnom veći i intenzivnije obojeni. Usta su im prilagođena sakupljanju crvića, insekata i beskičmenjaka sa površine vode.

Mužjaci riba ovog roda su izvrsni roditelji. Neslužbeno se dijele na bette koje ikru čuvaju i inkubiraju u pjenastom gnijezdu na površini vode, i na rjeđe vrste koje ikru čuvaju u ustima. Prema jednoj teoriji, ova druga grupa je evoluirala iz prve kako bi se prilagodila životu u tekućim vodama, u kojima je održavanje gnijezda mužjaku nemoguće.

## Vrste 
## Također pogledajte 
* Sijamski borac

## Reference 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Labirintovke
Kategorija:Akvaristika
Apsorpcija (hemija)

**Apsorpcija** je hemijski i fizički proces pri kojem atomi, molekule ili ioni ulaze u određeni plin, tečnost ili čvrsti materijal, odnosno *upijaju se*. Ovaj pojam treba razlikovati od adsorpcije, s obzirom na to da je riječ o ulasku čestica *unutar* tijela, a ne o njihovom prikupljanju na površini. Općenitiji pojam je *sorpcija*, koja obuhvata oba ova procesa te ionsku razmjenu.

Ako apsorpciju posmatramo kao fizički proces te ako nije prisutan neki drugi fizički ili hemijski proces, tada se može izvući pravilo, poznato kao **Nernstov zakon razdvajanja**:
:::\frac{[x]_{1}}{[x]_{2}} = konstanta = K_{N(x,12)}

*Odnos koncentracija između rastvora u dvije različite faze koje su spojene konstantan je za dati rastvor i date faze.*

Vrijednost konstante KN zavisna je od temperature, a naziva se **koeficijent razdvajanja** (particije).

## Također pogledajte 
* Adsorpcija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://goldbook.iupac.org/terms/view/A00036

Kategorija:Fizikalna hemija
Kategorija:Plinovi
Kategorija:Plinske tehnologije
Kategorija:Koncepti u hemiji
Labirintovke

**Labirintovke** su slatkovodne ribe iz podreda *Anabantoidei*. Podred labirintovki trenutno sačinjavaju tri porodice.

Ime su dobile po jedinstvenom organu labirintu, smještenom u dupljama gornjih ždrijelnih kostiju, koji je odlika svih predstavnika ove porodice, a od velike je važnosti za preživljavanje ovih riba u njihovom prirodnom staništu. Naime, labirintovke potiču iz kisikom siromašnih, uglavnom stajaćih voda Azije i Afrike. Kako bi preživjele oskudicu oksigena, ove su ribe razvile organ koji im omogućava gutanje kisika iz vazduha, bez kojeg ne mogu preživjeti bez obzira na aerisanost vode.

Većina riba iz porodice *Anabantoidei* pokazuje određeni način brige o potomstvu. Neke labirintovke mlađ čuvaju u ustima, dok druge prave pjenasta gnijezda na površini vode. Mlađ labirintovki se rađa bez labirinta, koji nastaje za dvadeset do trideset dana nakon izlijeganja, te u prvim danima života za disanje koriste isključivo škrge.

Labirintovke su većinom mesožderi koji se hrane insektima i strvinom, mada ishrana većih vrsta (poput divovske guramije) uključuje i hranu biljnog porijekla. Neke su vrste iz roda *Colisa* sposobne štrcajući vodu oboriti insekte na površinu.

Veće vrste, kao što je divovska guramija, se koriste u ishrani, dok su intenzivnije obojene ribe česte u akvaristici.

## Reference 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Labirintovke
Guramije

**Guramije** su slatkovodne ribe iz porodice *Osphronemidae*. Kao i sve labirintovke, guramije posjeduju labirint, organ koji im omogućava udisanje atmosferskog kisika.

Porodicu guramija trenutno sačinjava devedeset vrsta, podjeljenih u petnaest rodova, koji su podijeljeni u četiri podporodice. Porodica je nekada nazivana ***Polyacanthidae***, a pojedine vrste nekada smještane u porodicu *Anabantidae* sada su dio porodice labirintovki. 

Većina riba iz porodice *Osphronemidae* pokazuje određeni način brige o potomstvu. Neke labirintovke mlađ čuvaju u ustima, dok druge prave pjenasta gnijezda na površini vode.

Zahvaljujući intenzivnim bojama pojedinih vrsta, guramije su ušle u akvarijume širom svijeta. Međutim, guramije su izuzetno ljubomorne na sve ribe velastih peraja, koje doživljavaju kao konkurenciju, a posebno agresivne vrste poput sijamskih boraca znaju ubiti ribe koje doživljavaju kao suparnike.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Labirintovke
Carl Bildt

**Nils Daniel Carl Bildt** (rođen 15. jula 1949) je švedski političar i diplomat.

Bio je predsjednik vlade Švedske od 1991. do 1994. godine, a kasnije lider liberalno-konzervativne partije od 1986. do 1999. Bio je član švedske skupštine od 1979. do 2001. godine. Od 2006. do 2014. bio je švedski ministar vanjskih poslova. Bildt je u više navrata tražio vojnu intervenciju UN-a i NATO-a kako bi se očuvala okupirana teritorija pod srpskim nadzorom. Ta činjenica kao i njegovo kasnije opravdavanje srpskih zločina u Bosni i Hercegovini okarakterizizovala ga je u nekim državama bivše Jugoslavije kao "persona non grata".

Od decembra 1995. do juna 1997. vršio je funkciju visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1949.
Kategorija:Biografije, Halmstad
Kategorija:Švedski političari
Kategorija:Švedski premijeri
Kategorija:Švedski ministri vanjskih poslova
Kategorija:Visoki predstavnici za Bosnu i Hercegovinu
Kategorija:Živi ljudi
Izanami

156px|mini|Izanami i Izanagi
**Izanami** (jap. 伊弉冉尊 ili 伊邪那美命), što vjerovatno znači *majka svijeta*) je japanska božica stvaranja, ali i smrti.

Imala je muža Izanagija te je s njim stvarala svijet.
Isprva Izanami nije znala Izanagija, niti on nju. Kada su upoznali, Izanami je rekla Izanagiju: "Krasan si mladić."

Ali, Izanami je bila kažnjena (žena nije nikad smjela progovoriti prva) i rodila je dvoje ružne djece: Hiruku i Awashimu. Pri porodu je jedan od njenih sinova spalio Izanami. Sin koju je on spalio bio je bog vatre.

Izanami je otišla u carstvo mrtvih. Tamo je otišao i njen muž Izanagi. Želio je da njegova žena ponovno bude s njim. No kako je već okusila mrtvačku hranu yomi, rekla je da zbog toga ne može živjeti s njim, ali je još dodala da će pitati vladara ima li rješenja. Za to vrijeme Izanagi nije smio pogledati svoju ženu, ali je Izanagi pogledao u Izanami te se pretvorila u čudovište. Nakon toga Izanagi je otišao iz carstva mrtvih. Nakon toga, okupao se u jednoj rijeci, pa se nakon toga rodila božica sunca, Amaterasu.  

Druga njena imena su **Izana-mi**, **Izanami-no-mikoto** i **Izanami-no-kami**.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Japanska mitologija
Colisa

***Colisa*** je rod riba labirintovki iz porodice guramija. Rod sačinjavaju tri vrste tropskih riba porijeklom iz toplih i plitkih voda sa juga Azije. Odlika riba ovoga roda su dva izdužena, tri do četiri centimetra duga pipka koji se nalaze odmah uz grudna peraja, a koji prvenstveno služe kao čulo osjetila. Tijelo im je ovalnog, tanjirastog oblika sa leđnim i analnim perajem jednake dužine.

Sve tri vrste, zajedno sa nekoliko ukrštanjem dobijenih hibrida, su vrlo popularne akvarijumske ribe.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Labirintovke
Kategorija:Akvaristika
Gvineja (regija)

[mini|desno|300px|Mapa regije iz [1736.]]
**Gvineja** je tradicionalni naziv za afričku regiju koja leži duž Gvinejskog zaliva. Proteže se na sjever kroz šumovite, tropske regije, a završava na granici Sahela.

U historiji je ova regija bila među prvim dijelovima subsaharske Afrike koji su trgovali s Evropljanima. Velike količine trgovine u slonovači, zlatu i robovima učinile su regiju bogatom, pa su ondje nastala brojna centralizirana kraljevstva koja su se razvijala u 18. i 19. vijeku. Ta su kraljevstva bila mnogo manja od velikih država prostranog Sahela, imala su daleko veću gustoću stanovništva, te su bila centraliziranija i tehnološki naprednija. Zahvaljujući njima regija je pružila veći otpor evropskim napadima od ostatka Afrike, pa je stoga velik dio Gvineje ostao nekoloniziran sve do samog kraja 19. vijeka.

Ime regije dolazi iz berberskih jezika preko portugalskog jezika, a izvorno je označavalo "zemlju crnaca."

Države koje se nalaze u regiji Gvineja su:

* Benin
* Ekvatorijalna Gvineja
* Gana
* Gvineja
* Gvineja Bisau
* Kamerun
* Liberija
* Nigerija
* Obala Slonovače
* Sijera Leone
* Togo

## Također pogledajte 
* Zapadna Afrika
* Nova Gvineja

Kategorija:Geografija Afrike
Gvineja (čvor)

* Gvineja, država u Africi
* Gvineja (regija), regija u Africi
* Gvineja Bisau, država u Africi
* Ekvatorijalna Gvineja, država u Africi
* Papua Nova Gvineja, država u Okaniji

## Također pogledajte 
* Francuska Gvajana
* Gvajana
Kina (čvor)

* Kina, službeno Narodna Republika Kina, država u Aziji
* Tajvan, službeno Republika Kina, država u Aziji
* Papua novogvinejska kina, valuta na Papua Novoj Gvineji
Majka Eugenia Elizabeta Ravasio

**Majka Eugenia Elizabeta Ravasio** (San Gervasio d' Adda, 4. novembar 1907. - 10. august 1990.)

## Biografija 
mini|desno|160px|Majka Eugenia Ravasio
Rođena je u San Gervasiu d' Adda (danas Capriato San Gervasio), malenom gradiću u provinciji Bergamo, Italija, 4. novembra 1907., u seljačkoj porodici.

Nekoliko godina poslije završetka osnovne škole počinje raditi u jednoj tvornici. U dobi od 20 godina, se priključuje Kongregaciji Naše Gospe od Apostola. Tu je razvila snažnu harizmu, koja je odvela do izbora za generalnu majku kongregacije u dobi od samo 28 godina. Sasvim nezavisno od njenih duhovnih mogućnosti, njen rad na socijalnom području bio bi dovoljan da joj osigura mjesto u historiji. U 12 godina misionarske djelatnosti otvorila je preko 70 centara – svaki s ambulantom, školom i crkvom u najzabačenijim mjestima Afrike, Azije i Evrope.

Otkrila je prvi lijek protiv gube, praveći ga od sjemena tropskih biljaka. Ovaj je lijek kasnije istraživan i dalje razvijan na Pasteurovom Institutu u Parizu. Podržavala je apostolat Raoula Follereau, koji je slijedeći njene stope i gradeći na temeljima položenih od nje, priznat kao apostol gube.

U periodu od 1939. do 1941. ona je smislila, isplanirala te donijela do ostvarenja projekt "Grad za gubavce" kod Adzopé (Obala Slonovače). Ovo je bio prostran centar koji je pokrivao površinu od 200.000 m2, za brigu o gubavcima. Čak danas važi kao jedan od afričkih i svjetskih vodećih centara svoje vrste.

Kao znak priznanja ovom dostignuću, Francuska je dodijelila najveću nacionalnu čast za socijalni rad Kongregaciji sestara misionarki od Naše Gospe od Apostola, kojoj je majka Eugenia bila viša nadglednica od 1935. do 1947. Majka Eugenia je umrla 10. augusta 1990.

Njena najveća ostavština "Poruka Oca" (Otac govori Svojoj djeci), jedina privatna objava lično od Boga Oca koja je priznata autentičnom od Crkve, nakon deset godina najstrožih ispitivanja.

## Wikizvor 
* Iskaz grenobelskog biskupa o slučaju majke Eugenije
* Otac govori Svojoj djeci
* Život za slavu Očevu - Zabilješke o životu majke Eugenije Elizabete Ravasio

## Vanjski linkovi 
* Otac govori Svojoj djeci - stranica posvećena Poruci Oca i životu majke Eugenije 
* Armata Bianca - Poruka Oca na 19 jezika
* Father of all Mankind
* Father Speaks to His Children
* Biografija majke Eugenije na italijanskom 

Kategorija:Kršćanstvo
Kategorija:Katoličanstvo
Riblji mjehur

mini|desno|300px|Riblji mjehur
**Riblji mjehur** ili vazdušni mjehur je neparan organ koji ima većina košljoriba i koji predstavlja evaginaciju crijeva ispunjenu vazduhom. Homolog je plućima kopnenih kičmenjaka. Može biti izdjeljen na na dva ili tri dijela koji su međusobno u kontaktu, kao što je npr. kod porodice šarana podjeljen na dva dijela. Sastav vazduha u njemu se može mijenjati, a time se mijenja specifična težina tijela što uslovljava održavanje tijela na različitim dubinama u vodi. Kod riba plućašica ili dvodihalica u uslovima suše funkcioniše kao pluća i omogućava ovim ribama korištenje atmosferskog vazduha.

Veliki broj košljoriba posjeduje specijalni kanal, pneumatični kanal (ductus pneumaticus), preko koga je riblji mjehur povezan sa jednjakom. Prema tome da li ovaj kanal postoji ili ne postoji sve ribe sa ribljim mjehurom se dijele na dvije grupe:

* fizostomi (Physostomi), koji imaju pneumatični kanal
* fizoklisti (Physoclysti) koji su bez njega.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Organi
Ribe dvodihalice

**Ribe dvodihalice** ili plućašice (Dipnoi) predstavljaju relikte, posljednje ostatke jedne prastare grupe porijeklom još iz devona koje imaju sposobnost da, osim disanja na škrge, udišu i atmosferski vazduh (grč. pnoe = dah; pneustes = onaj koji diše). Žive u slatkim vodama tropskih krajeva koje u određeno doba godine presušuju. Tada ove ribe prelaze na udisanje atmosferskog vazduha pomoću ribljeg mjehura koji je bogato snabdjeven mrežom krvnih sudova i funkcioniše kao pluća.

Imaju veliki broj primitivnih osobina kao što su:

* dobro očuvana horda
* hrskavičav skelet
* imaju samo elemente kožnih kostiju koje štite lobanju i dr.

Ribe dvodihalice su srodne šakoperkama i danas su zastupljene sa samo tri reliktna roda raspoređena na tri različita kontinenta i svrstana u dva podreda:

1. Monopneumones (Monopneumones) kome danas pripada jedna jedina vrsta ceratodus (*Ceratodus forsteri* ili *Neoceratodus forsteri*); ceratodus ima jedan, neparan riblji mjehur (po tome su dobili ime) i živi u vodama Australije;

2. Dipneumones (Dipneumones) ima dva riblja mjehura, posebno tanke krljušti, a parna peraja u obliku pipaka; pripadaju mu dva roda:

* Lepidoziren sa vrstom *Lepidosiren paradoxa*, koja živi u Južnoj Americi u kojoj je ova vrsta kod domorodaca poznata kao karamuru; može da provede van vode skoro mjesec dana;
* Protopterus, zastupljen sa tri vrste koje žive u Africi i od kojih je najpoznatija *Protopterus annectens*

## Vanjski linkovi 
*Lungfish information site
*Dipnoiformes at Palaeos.com
*Dipnoi at the University of California Museum of Paleontology

## Literatura 
* Brem, A., E.: Život životinja, Prosvjeta, Zagreb, 1982.
* Kalezić,M.:Osnovi morfologije kičmenjaka, Savremena administracija, Beograd, 1995.
* Kalezić, M.: Hordati, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu, 2000.
* Microsoft Encarta Encyclopedia 2002
* Marcon, E., Mongini, M: Sve životinje sveta, IRO Vuk Karadžić, Beograd, 1986.
* Radović, I., Petrov, Brigita: Raznovrsnost života 1 - struktura i funkcija, Biološki fakultet Beograd i Stylos Novi Sad, Beograd, 2001.
*Ratajac, Ružica: Zoologija za studente Poljoprivrednog fakulteta, PMF u Novom Sadu i MP Stylos Novi Sad, 1995.

Kategorija:Košljoribe
Kategorija:Ribe
Kategorija:Fauna Bosne i Hercegovine
Filatelija na Kosovu

mini|lijevo|300px|Prve poštanske marke Kosova, 2000. godine

Nakon sukoba na Kosovu i vojne intervencije NATO-a, 2000. godine  dolazi do izdavanja poštanskih markica za područje Kosova. Marke izdaje misija Ujedinjenih nacija i nominalna vrijednost im je u njemačkim markama, koje su i službena valuta na Kosovu. Vrijedosti prve serije, koja prikazuje historiju Kosova su 0.20, 0.30, 0.50, 1 i 2 DEM. Natpisi na markama su u engleskom *United nations interim administration mission in Kosovo*, albanskom  *Missioni i përkohshëm administrativ i kombeve të bashkuara në Kosovë* i srpskom jeziku *Privremena administrativna misija Ujedinjenih nacija na Kosovu*, kao i natpisi *Peace*, *Paqe* i *Mir* na svakoj marki.

Uvođenjem eura kao platežnog sredstva u Evropi, UNMIK izdaje marke sa nominalnom vrijednošću u eurima, koje zamjenjuju do data korištene marke.

#### Krivotvorena izdanja za Kosovo 
Nakon izdavanja kosovskih marki od strane Ujedinjenih nacija, dolazi do izdavanja i krivotvorenja različitih markica sa raznim natpisima i žigovima. Marke dolaze na tržište uglavnom zapadne Evrope i mogu se naći na aukcijama poput EBay-a, sa relativno visokom cijenom. Naslovljene su obično kao prve marke Kosova i Metohije, te na albanskom jeziku i sl.

Postoje dvije grupe krivotvorina u zavisnosti od načina krivotvorenja i to:

* marke Jugoslavije sa žigom na albanskom jeziku kojim se želi prikazati da su korištene i izdate od albanske strane. Žigovi su razni i obično im je sadržaj *Repubika Kosovo* i sl.
* marke Jugoslavije, kasnije Srbije i Crne Gore sa istim sadržajem, ali natpisom Kosovo i Metohija. Poznata su izdanja sa Nikolom Teslom, izdanja CEPT itd.
Obje varijante su krivotvorine, te ih ni srpska pošta ne uvažava, niti katalogizira, dok su neke privatna izdanja inozemnih agencija. Nisu nikada ni bili u opticaju i nemaju ni nominalnu ni filatelističku vrijednost, te su proizvodi na štetu filatelije.
## Vanjski linkovi
* Pošta Kosova    
* Katalog doplatnih maraka Jugoslavije, Crne Gore i Srbije

Kategorija:Filatelija na Kosovu
Kozara (film)

***Kozara*** je prvi partizanski film Veljka Bulajića i prvi "čisti" izdanak podžanra spektakularne partizanske epopeje u jugoslavenskoj kinematografiji. Bulajić je primijenio svoju dobro znanu formulu naroda kao kolektivnog lika predstavljenog nizom izražajnih individualnih karaktera, a poseban sastojak filma je niz emocionalno intenzivnih situacija koje će autori budućih partizanskih spektakala slijediti i postaviti kao normu (pod)žanra. *Kozara* je nagrađena Zlatnom medaljom na festivalu u Moskvi (1963) i nagradom kritike u New Delhiju, te je imala vrlo solidan međunarodni odjek; na Pulskom festivalu nagrađena je Velikom zlatnom arenom za najbolji film te novčanim nagradama za režiju i scenarij, a dobitnik je i nagrade publike Jelen sedmičnika VUS.

Radnja filma zasniva se na historijskom događaju, Bici na Kozari.

## Uloge 
* Bert Sotlar – Vukša
* Velimir Bata Živojinović – Šorga 
* Milena Dravić – Milja
* Olivera Marković – Anđa
* Dragomir Felba – Obrad
* Ljubiša Samardžić – Mitar
* Mihajlo Kostić-Pljaka – Ahmet 
* Milan Milošević – Ivica
* Abdurahman Šalja – Jakov 
* Davor Antolić – Joja
* Tana Mascarelli – Marinkova majka
* Tamara Miletić – Zlata
* Adam Vedernjak – Marinko

## Također pogledajte 
* Hronološki spisak jugoslavenskih filmova

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1962.
Kategorija:Filmovi na srpskohrvatskom jeziku
Kategorija:Jugoslavenski filmovi
Kategorija:Jugoslavenski crno-bijeli filmovi
Kategorija:Filmovi u režiji Veljka Bulajića
Kategorija:Partizanski filmovi
Sfalerit

**Sfalerit** je sulfidni mineral hemijskog sastava (Zn,Fe)S (cink sulfid). Skoro uvijek sadrži primjese željeza (varijetet sa visokim sadržajem željeza se naziva marmatit). Često dolazi zajedno sa galenitom, piritom i drugim sulfidima. Poznat je i pod nazivom *cink blenda*. Kristališe u kubičnom kristalnom sistemu i struktura je slična dijamantu. Sfalerit je glavna ruda cinka.

Kategorija:Sulfidni minerali
Kategorija:Minerali cinka
Kubični kristalni sistem

**Kubični** (ili izometrični) sistem je kristalni sistem čija je jedinična ćelija kocka.

## Jedinične ćelije
**Jednostavna** kubična ćelija sadrži jednu tačku na svakom uglu ćelije. **Prostorno centrirana** sadrži jednu tačku unutar kocke sa prethodnih 8 na uglovima. **Plošno/površinski centrirana** ima tačke na stranama kocke, gdje svaka ćelija daje pola doprinosa, što znači da ima ukupno 4 atoma po jediničnoj ćeliji.

Datoteka:Lattic_simple_cubic.svg|Jednostavna
Datoteka:Lattice_body_centered_cubic.svg|Prostorno centrirana
Datoteka:Lattice_face_centered_cubic.svg|Plošno/površinski centrirana

## Također pogledajte 
* Kristalna struktura

Kategorija:Kristalografija
Galenit

**Galenit** je sulfidni mineral čiji je hemijski sastav olovo sulfid PbS. Kristalizira u kubičnom kristalnom sistemu i često dolazi u oktaedarskoj formi. Često dolazi zajedno sa sfaleritom, kalcitom i fluoritom. Depoziti galenita često sadrže srebro kao primjesu, pa se galenit često koristio kao ruda srebra. Također cink, kadmijum, arsen i bizmut dolaze u varijabilnim količinama uz galenit. Galenit oksidacijom prelazi u anglezit (olovo sulfat) i ceruzit (olovo karbonat).

Datoteka:PbS.png|Jedinična ćelija galenita
Datoteka:Fluorite Galena.jpg|Galenit sa fluoritom
Datoteka:GalèneMissouri.jpg|Galenit, Missouri, SAD.

Kategorija:Minerali olova
Kategorija:Sulfidni minerali
Cinabarit

**Cinabarit** je sulfidni mineral čiji je sastav živa(II)-sulfid (HgS). HgS dolazi u dvije strukture (dimorfan). Stabilnija forma je *cinabarit*, čija je struktura srodna strukturi HgO. Manje stabilna forma je *crni HgS*, čija je struktura slična cink blendi (sfaleritu). Kristalizira u heksagonskom kristalnom sistemu. Služi kao ruda za proizvodnju žive, pri čemu se smrvljena ruda žari u rotirajućim pećima. Živa pri tome isparava i prevodi se u kolonu gdje se hladi i kondenzira. Zbog toksičnosti žive rad sa rudama i rafiniranje žive su opasni, pa su u historiji poznati i slučajevi trovanja.

Datoteka:Cinnabar-unit-cell-3D.png|Jedinična ćelija cinabarita (HgS)
Datoteka:Cinabrio dolomita Hunan China.png|Cinabarit sa dolomitom
Datoteka:Cinabro - Amiata, Toscana, Italia 04.jpg|Cinabarit (Italija)

Kategorija:Sulfidni minerali
Kategorija:Minerali žive
Papua novogvinejska kina

**Papua novogvinejska kina** ili **papuanska kina** je valuta koja se koristi u Papua Novoj Gvineji. Dijeli se na 100 toea. Ime potiče od školjke "kina" koja se koristila kao sredstvo plaćanja na ostrvu Nova Gvineja. Prije kine zvanično sredstvo plaćanja bio je australijski dolar, a prije njega novogvinejska funta i novogvinejska marka. Međunarodni kod valute je **PGK**.

Novčanice se izdaju u apoenima od 2, 5, 10, 20, 50 i 100 kini, a kovani novac u apoenima od 1 i 2 kini kao i 5, 10, 20 i 50 toea.

## Vanjski linkovi 
* Banka Papua Nove Gvineje

Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Papua Nova Gvineja
Kategorija:Valute uvedene u 1975.
Kategorija:Azijske valute
Kategorija:Okeanijske valute
Sarajevski prevrtač

**Sarajevski prevrtač** je autohtona bosanskohercegovačka rasa golubova selekcijom uzgojenog u Sarajevu. Ovaj golub spada u grupu orijentalnih prevrtača.

## Historija 
Preci sarajevskog prevrtača doneseni su u Bosnu i Hercegovinu za vrijeme Osmanlijskog Carstva. U starim zapisima iz tog perioda sa ovog prostora ima više podataka koji govore o uzgoju ove vrste golubova. Prema tim zapisima prevrtače su tada držali tadašnji begovi i bogati građani Sarajeva. Jedan od najpoznatijih hroničara tog vremena, Mula Mustafa Bašeskija, u knjizi "Posljednji Bešeskijin zapis", spominje golubove prevrtače, koje su Sarajlije donosile na Bentbašu u korpama, puštali ih, a zatim ležeći na leđima posmatrali kako lete i kako se prevrću. Poslije drugog svjetskog rata u Sarajevu se pojavilo mnogo vrsta sarajevskog prevrtača, svih mogućih boja, sa mnogo načina prevrtanja i letenja. Dugom selekcijom došlo se do današnjeg tipa sarajevskog goluba prevrtača, koji se ustalio i okuplja sve više ljubitelja i zaljubljenika. Za opstanak rase zaslužni su u prvom redu uzgajivači iz Sarajeva i okoline.

## Boje 
Sarajevski prevrtači se gaje jednobojni: crni, plavi i plavo-kovani, svi sa metalnim sjajem na vratu.

Kod prskanih osnovna boja je bijela ili sivkasto-bijela, a pojedina pera su prošarana crnom ili plavom ili plavo-kovanom bojom. Prskani golubovi poslije prvog i svakog narednog mjenjanja perja postaju tamniji, tako da nakon nekoliko godina na njima se zapažaju samo tragovi bijele boje.

## Također pogledajte 
* Bihaćki prevrtač
* Bijeljinski prevrtač
* Janjarski prevrtač
* Travnički kratkokljuni golub
* Zenički prevrtač

## Vanjski linkovi 
* Golubovi Bosne i Hercegovine

Kategorija:Bosanskohercegovačke autohtone pasmine
Kategorija:Sarajevo
Kategorija:Rase golubova
Natrij-hidrogenkarbonat

**Natrij-bikarbonat**, **soda bikarbona** ili **kuhinjska soda** (po IUPAC-u: **natrij-hidrogenkarbonat**) jeste hemijski spoj sa formulom NaHCO3. To je bijela čvrsta tvar koja se kristališe ali se često javlja i kao fini prah. Ima blagi slani, bazični okus koji posjeća na sodu (natrij-karbonat). U prirodi gradi mineral nahkolit. Ona je sastojak mineral natrona i može se naći rastvorena u mnogim mineralim izvorima. Pošto se koristi i kao prehrambeni aditiv, po standardima Evropske unije ima E-oznaku **E 500**. Riječ *saleratus* od latinskog *sal æratus* u značenju *gazirana so*, korištena je u 19. vijeku i za natrij- i kalij-bikarbonat.

## Historija 
Drevni Egipćani su koristili prirodne depozite natrona, mješavine koja se sastojala pretežno iz natrij-karbonata dekahidrata i natrij-bikarbonata. Natron se isitnjavao, rastvarao u vodi i koristio kao boja za hijeroglife. Godine 1791. francuski hemičar Nicolas Leblanc napravio je natrij-karbonat poznatiji kao soda-pepeo. Godine 1846. dvojica njujorških pekara, John Dwight i Austin Church osnovali su prvu tvornicu za proizvodnju kuhinjske sode iz natrij-karbonata i ugljik-dioksida.

Ovaj spoj, pod nazivom *saleratus*, spomenut je u romanu *Captains Courageous* Rudyarda Kiplinga, a široko je korišten 1800tih u ribolovu za sprječavanje svježe ulovljene ribe od kvarenja.

## Hemijske osobine 
Natrij-hidrogenkarbonat je amfoterni spoj. U vodenim rastvorima je blago bazičan zbog formiranja ugljične kiseline i hidroksidnog iona:

:HCO + H2O →  + OH−

Natrij-bikarbonat se može koristiti kao sredstvo za pranje i uklanjanje svih kiselinskih nečistoća iz "sirove" tekućine, dajući čisti uzorak. Reakcija natrij-hidrogenkarbonata i neke kiseline daje so i ugljičnu kiselinu, koja se vrlo lahko raspada na ugljik-dioksid i vodu:

:NaHCO3 + HCl → NaCl + H2CO3
:H2CO3 → H2O + CO2(g)

Natrij-bikarbonat reagira sa acetatnom kiselinom (sirćetnom), dajući natrij-acetat, vodu i ugljik-dioksid:

:NaHCO3 + CH3COOH → CH3COONa + H2O + CO2(g)

Natrij-hidrogenkarbonat reagira sa bazama poput natrij-hidroksida dajući karbonate:

:NaHCO3 + NaOH → Na2CO3 + H2O

Soda bikarbona reagira sa karboksilnom grupom u bjelančevinama dajući oštru efervescenciju zbog formiranja . Ta reakcija se koristi za testiranje prisustva karboksilnih grupa u bjelančevinama.

## Dobijanje 
Osim Solvayevim postupkom, soda bikarbona dobija se i uvođenjem CO2 u vodenu otopinu natrij-karbonata.

## Upotreba 
Koristi se u proizvodnji praška za pecivo, u kozmetici, proizvodnji pjenušavih pića i drugo.

## Također pogledajte 
* Natrij-karbonat

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Sodium bicarbonate na stranici InChem.org

Kategorija:Karbonati
Kategorija:Aditivi sa E-brojem
Kategorija:Baze
Zastava Saveznih Država Mikronezije

[mini|240px|desno|[Datoteka:FIAV 110110.svg|20px Zastava Saveznih Država Mikronezije, omjer 10:19]]

**Zastava Saveznih Država Mikronezije** je usvojena 10. novembra 1979. godine proglašenjem nezavisnosti ove države. 
Sastoji se od plavog polja koje predstavlja Tihi okean i četiri bijele zvijezde koje predstavljaju četiri ostrvske grupe koje čine Savez: Chuuk, Pohnpei, Kosrae i Yap. 

Savezne Države Mikronezije su bili dio *Povjereničkih Teritorija Tihog okeana* (POTO) kojim su vladale Sjedinjene Američke Države od 1965. do 1978. godine. Od osamostaljivanja ima zastavu sličnu zastavi POTO-a, samo sa četiri umjesto šest zvijezda. Ove zvijezde su predstavljale Palau, Maršalska Ostrva i Sjeverna Marijanska ostrva koji nisu u Savezu (Kosrae, koji je bio dio Pohnpei-a, je dobio preostalu zvijezdu). 
## Prošle zastave 

Datoteka:Flag of the Trust Territory of the Pacific Islands.svg|20px Zastava POTO-a, korištena od 1965. do 1978.
Datoteka:Flag of the United Nations.svg|20px Zastava Ujedinjenih Nacija, korištena od 1947. do 1965.
Datoteka:Flag of the United States.svg|20px Zastava Sjedinjenih Američkih Država, korištena od 1944. do 1986.

## Također pogledajte 
* Grb Saveznih Država Micronezije

## Reference 
Savezne Države Mikronezije
Kategorija:Savezne Države Mikronezije
Bob Dole

**Robert Joseph Dole** (Robert Džozef Dol; rođen 22. jula 1923,preminuo 5. decembra 2021) bio je penzionisani američki senator iz savezne države Kansas, koji je tu funkciju obavljao u periodu od 1969. do 1996. godine, a jedno vrijeme je bio i vođa većinske parlamentarne grupe u Senatu. Bio je i kandidat Republikanske stranke za predsjednika na predsjedničkim izborima 1996. te kandidat za potpredsjednika na izborima 1976. godine, međutim u oba navrata nije bio izabran.

## Vanjski linkovi
*Bob Dole: ''One Soldier's Story: A Memoir*, 2005, HarperCollins, 
*Robert E. Denton Jr.: *The 1996 Presidential Campaign: A Communication Perspective'', Praeger Publishers, 1998 online 

Kategorija:Rođeni 1923.
Kategorija:Umrli 2021.
Kategorija:Biografije, Russell (Kansas)
Kategorija:Američki političari
Barit

**Barit** je mineral čiji je hemijski sastav barij-sulfat (BaSO4). Ime mu je izvedeno iz grčke riječi *βαρύς* (težak). Jedan od trivijalnih naziva za njega je *težac*. Kristalizira u ortorompskom kristalnom sistemu. Služi kao osnovna ruda barija i u proizvodnji boja i papira. Iako sadrži metal barij, ne smatra se toksičnim, zbog izuzetno slabe rastvorljivosti u vodi.

Kategorija:Minerali barija
Kategorija:Sulfatni minerali
Barij-sulfat

**Barij-sulfat** je bijeli kristalni spoj sa hemijskom formulom BaSO4. Vrlo je slabo rastvoriv u vodi i drugim uobičajenim otapalima, ali je rastvoriv u koncentriranoj sumpornoj kiselini. Mineral barit najvećim je dijelom sastavljen od barij-sulfata i važan je izvor barija.

## Reference 
Kategorija:Sulfati
Zastava Palaua

[mini|240px|desno|[Datoteka:FIAV 110110.svg|20px Zastava Palaua, omjer 3:5]]

**Zastava Palaua** zvanični je simbol ove tihookeanske države. Usvojena je 1. januar]]a 1981. godine proglašenjem nezavisnosti, postajući republika.

Savezne Države Mikronezije bile su dio *Povjereničkih Teritorija Tihog Okeana* (POTO) kojim su vladale Sjedinjene Američke Države od 1965. do 1981. godine. Kao i ostale bivše države Povjereničkih Teritorija Tihog Okeana, ima zastavu sličnu zastavi POTO-a. Zastava se sasoji od plavog polja koje predstavlja Tihi okean i zlatnog kruga pomjerenog blago na lijevu stranu, koji je sličan krugovima na zastavi Japana ili Bangladeša, ali suprotno od njih predstavlja puni mjesec, a ne sunce.
U ovo doba mjeseca obavljaju se proslave, pecanje, sjetva, žetva, sječa drveća i rezbarenje tradicionalnih kanua. Mjesec je simbol mira, ljubavi i spokoja.

## Prethodne zastave 

Datoteka:Flag of the Trust Territory of the Pacific Islands.svg|20px Zastava POTO-a, korištena od 1965. do 1981.
Datoteka:Flag of the United Nations.svg|20px Zastava Ujedinjenih Nacija, korištena od 1947. do 1965.
Datoteka:Flag of the United States.svg|20px Zastava Sjedinjenih Američkih Država, korištena od 1944. do 1994.

## Također pogledajte 
* Grb Palaua

## Reference 
Palau
Kategorija:Palau
Perje

mini|desno|300px|Različite vrste perja
**Perje** je oblik kožne izrasline koje je razvijeno kod ptica i specifično je samo za ptice. Perje je proizvod rožnatog sloja kože, slično kao ljuske kod reptila, kojima morofološki najviše nalikuju. Sačinjena su od keratina, istog proteina koji čini kosu i nokte kod ljudi ili rogove kod drugih životinja.

## Građa 
Svako pero se sastoji od osnovne grane s koje polaze hiljade malih grančica koje su međusobno povezane tako da čine glatku površinu pera. Glatka površina perja pticama omogućuje da se lako kreću kroz zrak tokom leta. Tipično ptičje pero ima ove morfološke dijelove: osovinu pera čini batrljica (*scapus*), koja je na dužem gornjem dijelu puna i naziva se stručak (*rachis*), na kraćem donjem dijelu čini šuplju cijev (*calamus*). Na stranama batrljice se u jednoj ravnini nalazi zastavica (*vexillum*), podijeljena njome na vanjski i unutarnji dio. Sastavljena je od brojnih isperaka 1. reda (*rami*) koji su međusobno povezani ispercima 2. reda (*radii*), uzajamno zakačenima kukicama. Široka zastavica pera čini potpornu plohu pogodnu za let i dobro štiti pred gubitkom tjelesne topline.

## Upotreba perja 
mini|desno|Pisaće pero
Perje se može koristiti za punjenje jastuka, prekrivača, madraca, vreća za spavanje i sl. Također se perje koristi za ukrašavanje, npr. djelova odjeće, strijela, a u nekim kulturama (američki indijanci) perje se koristilo i u religiozne svrhe. Nekada se perje koristilo i za pisanje (pisaće pero). Velika pera mogu koristiti ljeti i kao sredstva za hlađenje (lepeze).

## Također pogledajte 
* Mitarenje

Kategorija:Ptice
Kategorija:Anatomija životinja
Velika bijela ajkula

**Velika bijela ajkula** (*Carcharodon carcharias*), vrsta ajkula, jedina preživjela iz reda *carchadona*. Živi u svim okeanima.

Dugačka je do 6 metara, a teška oko 6 000 kilograma. Živi u morima topline od 12 do 30 celzijusa. Česta je pri obalama južne Australije, Južne Afrike, Kalifornije, ostrva Gvadalupe i nešto manje u Sredozemlju i u Jadranu. Nađena je na najvišoj dubini od 1 280 metara.

Mesožder je i jede foke, morske lavove i delfine.

Ugrožena je vrsta zbog lova koji je jak zbog krive predstave o ovim ribama kao o *krvoločnim ubicama*.

Kategorija:Rušljoribe
Kritična temperatura

[mini|[Fazni dijagram]]
**Kritična temperatura** je temperatura iznad koje ne postoji razlika između tečne i gasovite faze. Pri toj temperaturi nastaje **superkritični fluid**. Iznad kritične temperature povećavanjem pritiska ne može se dobiti tečna faza. **Kritični pritisak** je pritisak pare na kritičnoj temperaturi. Na faznom dijagramu se kritični pritisak i temperatura obilježavaju kao *kritična tačka*.

## Tabela kritičnih temperatura i pritisaka za neke supstance 
## Također pogledajte
* Isparavanje

## Reference
Kategorija:Fazni prelazi
Kategorija:Fizikalna hemija
Kategorija:Kritične pojave
Kategorija:Temperaturni pragovi
Kategorija:Plinovi
Štuka

mini|desno|250px
**Štuka** (*Esox lucius*) je riba iz porodice Esocidae. Ima vretenasto tijelo i veliki je grabežljivac. To njeno vretenasto tijelo završava karakterističnom glavom, širokom i spljoštenom, u obliku pačijeg kljuna. Vilica joj je opremljena sa oko 700 zuba, nagnutih prema unutra. Oči, smještene na vrhu glave, omogućavaju joj široko vidno polje. Leđna peraja, položena na vrhu zadnjeg dijela tijela, služi joj za snažan zalet kad odluči napasti plijen.

Pore na glavi, smještene na obje donje čeljusti povezane s bočnom linijom, omogućuju štuki da osjeti i najmanju vibraciju sa velike daljine.

Boje njenog tijela pogodne su za savršenu kamuflažu: leđa, tamno zelene boje koja ide do crne, prošarana svjetlijim trakama, dok su bokovi zelenkasti, a trbuh bijel.

## Stanište i ponašanje 
Iako je možemo naći u skoro svim tipovima voda, od ušća do malih rijeka, štuka ipak najviše voli mirne vode, spore tekućice bogate vodenom vegetacijom i pune raznih prepreka, potopljenih stabala, nasutog kamenja, korijenja… gdje se ona može skrivati i proći nezapažena. Ona je samotnjak i oštro brani svoju teritoriju protiv svih uljeza, čak i kad su njene vrste.

Štuka se ne udaljava previše u potrazi za hranom. Ona je lovac u zasjedi, sposobna satima stajati nepomično, glave položene niže od ostatka tijela, jedva mičući trbušnom perajom. Kad je u vodoravnom položaju, nimalo agresivnog izgleda, to je znak da je probavljanje završeno. Ali kad joj je glava usmjerena prema gore, spremna je na skok i to je znak za opći bijeg ostalim ribama!

## Način hranjenja 
Odmah po rođenju, mlađ se hrani planktonom i insektima. Brzo rastu, u samo šest hefti narastu 6 do 8&nbsp;cm. Nakon što dosegnu tu veličinu, zanima ih samo riba.
U pravilu, štuka napada samo bolesne, ranjene i spore ribe, ali kad se ukaže prilika, baca se i na žabe i glodare.

## Razmnožavanje 
Zavisno o regiji, štuka se razmnožava od februara na jugu, do maja na sjeveru. Ženke biraju plitka mjesta, bogata travom gdje, čim voda dosegne 10-11&nbsp;°C, polažu oko 20.000 jaja koja mužjaci odmah oplođuju.

Jaja sazriju desetak dana kasnije. Tokom sljedećih desetak dana, novorođenčad, još bez usta, stoje zakačena jednim otvorom (slamčicom) za podlogu. Kad taj period završi, mlađ se uspravlja i započinje plivati i loviti.

## Strani nazivi 
*Pike* engleski; *Hecht*, *Schmuck* njemački; *luccio* italijanski; *lucio* španski; *brochet* francuski; *Gädda* švedski;.

## Reference 
Kategorija:Ribe
Bakalar

**Bakalar** () je morska riba iz porodice Gadidae. Ova riba, koja je tradicionalno jelo na gotovo cijelom Mediteranu. Glavna staništa bakalara su zapravo hladna mora sjevernog Atlantika, mora uz obale Norveške i Baltika, zatim oko Islanda, Kanade, Grenlanda i Sjedinjenih Američkih Država. Također naseljava sjeverno i polarno more. U Španiji i Portugalu jedno je od najvažnijih jela nacionalne kuhinje.
Postoje tri vrste bakalara: atlantski, pacifički i grenlandski bakalar.
Riba je sivosmeđa sa tamnim pjegama i bijelim stomakom, a ima izduženu glavu i snažnu vilicu.
Može narasti i do 150&nbsp;cm i više, ali se obično lovi bakalar veličine 60 do 70&nbsp;cm. Može da naraste do jednog metra i težine do 20 kilograma. Zbog toga što živi u hladnim morima, prilično se sporo razvija, tako da joj je do ove *konzumne* veličine potrebno oko sedam godina da naraste.

Usljed sve veće popularnosti ove ribe na svjetskom tržištu (čiji su najveći izvoznici Norveška, Island, Švedska, Kanada i Poljska) i zbog nemogućnosti da se uzgaja, ovoj vrsti prijeti istrebljenje pa se mnoge organizacije za zaštitu životinja zalažu za ograničenje lova.

Bakalar je vrlo cijenjena riba koja se koristi u ishrani, naročito sušen i soljen. Bakalar se uglavnom konzumira svjež ili zamrznut. Pored toga, bakalar se konzervira usoljavanjem i sušenjem. Usoljeni i dimljeni bakalar su posebno popularni specijaliteti u zemljama Sjeverne Evrope. Od jetre bakalara se proizvodi ulje koje je odličan izvor vitamina D, vitamina E i vitamina A, te omega-3 masnih kiselina.
Meso bakalara ima blag ukus i odlična je zamjena za proteine mesa domaćih životinja, a izuzetno je bogato važnim masnim kiselinama. Te kiseline su važne za izgradnju staničnih membrana.

## Reference 
Kategorija:Ribe
Šaran

**Šaran** (Cyprinus carpio) je riba iz porodice Cyprinidae. Ima produženo, debelo tijelo potpuno prekriveno krljuštima. Masivna se glava završava ustima s četiri brka, a može se produžiti u obliku cijevi kojom šaran pretražuje i usisava hranu s dna. Jedina leđna peraja ima na početku nazubljenu i posebno oštru zraku.

Prema staništu, boja mu varira od bijelo zlatne do smeđe po leđima, a postaje svjetlija s bakrenim odsjajima po bokovima te završava s više ili manje svijetlim trbuhom. 
 
## Stanište i ponašanje 
Čini se da šaran više voli stajaćice ili rijeke sporijeg toka, koje se ljeti jako zagriju. Posebno su mu drage vode bogate vodenom vegetacijom, a podnosi malehni postotak otopljenog oksigena u vodi. U prvim godinama života šarani rado žive u jatu, ali kada ostare veći primjerci pribjegavaju samotnjačkom životu.

Aktivnost šarana je i noćna i dnevna, ali je u svakom slučaju povezana s temperaturom vode. Ako je voda hladna, šaran ograničava svoje kretanje i prehrambenu aktivnost i troši sve manje energije.

## Način hranjenja 
Tokom cijelog života šarani se hrane insektima, mekušcima, ali i različitim rastinjem kao što su biljne mladice, sjemenke, korijenje. Neprestano pretražuju mulj do dubine koja zna prelaziti 20&nbsp;cm. Mladi se hrane planktonom, a stariji mogu postati ako treba i grabljivci odnosno svaštojedi.
[mini|lijevo|300px|Šaran iz [Vltava|Vltave]]
mini|*Šaran na rašljama*

## Razmnožavanje 
Za razmnožavanje, šaranu je potrebna temperatura vode od barem 20°C tokom desetak dana. Čim se dostigne ta temperatura, u nekim vodama već u maju, ali češće u junu ili julu, ženke kreću prema travnatim zonama. Tu polažu od 120.000 do 130.000 jajašaca po kilogramu težine što za ženku od 15 kilograma predstavlja više od 1,8 miliona jajašaca. Mlađ se rađa četiri do pet dana nakon što ih oplode mužjaci.

## Strani nazivi 
*Carp* engleski; *Karpfen*, *Karp* njemački; *carpa*, *carpio* italijanski; *karpa* španski ; *carpe* francuski

Kategorija:Ribe
Salmonidae

**Salmonidae** su porodica riba iz razreda zrakoperki (lat. Actinopterygii).

## Podporodice i rodovi 
* Porodica: Salmonidae
** Podporodica: Coregoninae
*** *Coregonus* 
*** *Prosopium* 
*** *Stenodus* 
** Podporodica: Thymallinae
*** *Thymallus*  
** Podporodica: Salmoninae
*** *Brachymystax* 
*** *Hucho*
*** *Oncorhynchus*
*** *Parahucho*
*** *Salmo*  
*** *Salvelinus* 
*** *Salvethymus*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Zrakoperke