open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiristor

mini|Tiristor na hladnjaku
**Tiristor** je poluprovodnički elektronički element koji ima svojstvo okidačke sklopke jer prelazi u provodno stanje kada se na upravljačku elektrodu dovede impuls struje i to stanje održava sve dok je struja tereta dovoljno velika.

U uobičajenom značenju to je tzv. reverzno blokirajući tiristor koji može poslužiti i kao ispravljač, pa od toga dolazi engleski naziv *Silicon Controlled Rectifier*.

U širem smislu se u tiristore ubrajaju svi poluprovodnički elementi koji provodno stanje održavaju pomoću unutrašnje regeneracije (pozitivne povratne veze), kao npr. trijak (engl. TRlAC - triode for alternating current). Dvosmjerni triodni tiristor ima dvije elektrode koje s i Shockleyeva dioda.

Da bi se postigla ova struktura potrebna su barem četiri sloja poluprovodnika. Tiristor se može prikazati kao dva komplementarna tranzistora povezana međusobno bazama na kolektore.

Kako faktor strujnog pojačanja tranzistora zavisi od struje kolektora, postoji vrijednost struje iznad koje takva struktura sama sebe održava u provodljivom stanju, a da bi se dovela u provodno stanje potrebno je dovesti struju na jednu od baza, povećati napon iznad probojne vrijednosti ili ga povećavati dovoljno velikom brzinom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Elektronika
Riva (grupa)

**Riva** su pop grupa iz Zadra, pobjednici Eurovision Song Contesta 1989. godine.

## Historija 
Grupa je debitirala na festivalu Zagrebfest 1988. s pjesmom "Zadnja suza" (muzika Dalibor Musap - tekst Emilija Kokić), a već početkom 1989. godine kao predstavnica Televizije Zagreb na Jugoviziji u Novom Sadu izborila je nastup na Eurosongu. Riva je s pjesmom **Rock Me** (muzika Rajko Dujmić - tekst Stevo Cvikić) osvojila 1. mjesto na Eurosongu održanom 6. maja 1989. godine u švicarskoj Lausanni, s ukupno 137 bodova. To je ujedno i jedina pobjeda Jugoslavije, na takmičenju za pjesmu Evrope. Iste godine Riva predstavlja Eurosong u Americi, te na festivalu Distant Accords Award  u Nashvillu osvaja 4. mjesto. 

## Članovi grupe 
* Emilija Kokić (vokal)
* Dalibor Musap (klavijature i vokal, osnivač i vođa grupe)
* Nenad Nakić (bas i vokal)
* Zvonimir Zrilić (gitara i vokal)
* Boško Colić (bubnjevi)

## Diskografija 
Prvi album *"Rock Me"* za jugoslavensko tržište, kao i album na engleskom jeziku za izdavača Koch Records, grupa Riva izdala je 1989. godine. Sljedeće 1990. godine grupa je izdala svoj drugi album *"Srce laneta"* te dvije pjesme na engleskom jeziku koje je potpisao Per Gessle, gitarist i autor pjesama tada vrlo popularne švedske grupe Roxette. Riva je nastupala u najatraktivnijim show emisijama velikog broja evropskih TV stanica, te promovisala album u Njemačkoj, Austriji, Švicarskoj, Švedskoj, Belgiji i drugim zemljama. Zahvaljujući pjesmi "Rock Me" grupa je bila vrlo popularna čak i u dalekom Japanu, gdje se dugo zadržala na top listama. 

S početkom rata u Hrvatskoj grupa postupno prekida saradnju sa stranim izdavačkim kućama i raspada se 1991. godine. Svaki član grupe nastavio je svoju solo karijeru.

## Također pogledajte 
* Eurovision Song Contest

## Vanjski linkovi 
* Historija grupe Riva
* Diskografija
* Dalibor Musap
* Emilija Kokić

Kategorija:Hrvatske muzičke grupe
Kategorija:Jugoslavenski predstavnici na Euroviziji
Ramayana

mini|Skulptura Hanumana
**Ramayana** (Sanskrit, रामायणम्) je drevna indijska epska poezija, koji govori o borbi božanskog princa Rame da spasi svoju ženu Situ od kralja demona Ravane. Pored Mahabharata-e, sačinjava osnovu drevne Hindu historijske tradicije  pod nazivom Itihasu.
Ramayana je jedan od najvećih antičkih epova u svjetskoj književnosti. Sastoji se od skoro 24.000 stihova koji su uglavnom pisani u šloka metru, a svaki stih se sastoji od 32 sloga. Cjelokupno djelo je podijeljeno u sedam kandasa (knjiga) i oko 500 sargasa (poglavlja). U hinduističkoj tradiciji se smatra za "adi-kavya" (prvu pjesmu). Prikazuje dužnosti u odnosima između ljudi, prikazujući idealne likove kao što su: idealni otac, idealan sluga, idealan brat, idealna supruga i idealan kralj. Ramayana je imala važan utjecaj na kasniju sanskritsku poeziju i hinduistički život i kulturu. Kao i Mahabharata, Ramayana nije samo priča: ona prikazuje učenje drevnih hinduskih mudraca u narativnoj alegoriji, preplićući filozofske i etičke elemente. 

Ovo djelo je nastalo u 5.vijeku p. n. e. 

## O djelu 
Epski, tradicionalno pripisan hinduskom mudracu Valmikiju, pripovijeda o životu Rame, legendarnog princa kraljevine Kosala i o spletki kojom je Rama, božanski junak i kralj, uklonjen s prijestolja. Ramayana slijedi njegov četrnaestogodišnji progon u šumu iz kraljevstva njegovog oca kralja Dasharatha, na zahtjev njegove druge supruge Kaikeyi. Rama putuje preko šuma u Indiji sa suprugom Situ i bratom Lakšmanom. Tokom njihovog putovanja Ramina vjerna supruga biva oteta od strane Ravane, demonskog kralja utvrđenog grada Lanka i odvedena u Šri Lanku. 
To je dovelo do rata s njim i Raminog eventualnog povratka u njegov rodni grad Ayodhya gdje je bio krunisan za kralja.
Rama je utjelovljenje pravednosti i smatraju ga jednim od deset avatara (utjelovljenja) boga Višnua. Pojavilo se mišljenje da bogovi u svakom razdoblju šalju jednog avatara.

## Značaj djela 
U narodnom hinduizmu priča o Rami ne sluša se samo od ranog djetinjstva, već postaje i osnova svakodnevnog života. Ramu se zaziva na početku svakog pothvata i zahvaljuje mu se poslije uspješno obavljenog posla. Njegova junačka djela postala su primjer za ugledanje i poticaj za ispravno ponašanje. Njegovo ime služi za utjehu ostarjelima i pjevaju ga na sahrani, dok se tijelo mrtvog čovjeka odnosi na spaljivanje. 

Ramina žena, Sita, postala je primjer vjerne žene, te su je veličali zbog vrlina ljubavi i odanosti.

## Također pogledajte 
* Mahabharata

## Vanjski linkovi 
* Ancient History Encyclopedia

Kategorija:Indija
Kategorija:Hinduizam
Helen Keller

**Helen Adams Keller** (Helen Adams Keler) (Tuscumbia, Alabama, SAD, 27. juni 1880. - Easton, Connecticut, 1. juni 1968.), bila je američka književnica i aktivistica poznata po tome što je od djetinjstva bila slijepa i gluha.

Nakon dugotrajnog procesa uspjela je naučiti sporazumijevati se s okolinom te završiti školu. Zbog toga je postala jednom od najpopularnijih ikona američke popularne kulture i simbol invalida koji uspijevaju prebroditi svoju hendikepiranost.

## Djela 
Njeno djelo *Svjetlost u mojoj tami* je objavljeno 1960. U knjizi se zalaže za učenje švedskog naučnika i filozofa Emanuel Swedenborga. Napisala je i autobiografiju pod nazivom *Priča mog života*, objavljenu 1930. U pisanju te knjige koja uključuje Helenina pisma i njen život do 21 godine, pomogli su joj Anne Sullivan i njen muž John Macy. Ukupno je iza sebe ostavila dvanaest knjiga i brojne članke.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.afb.org/about-afb/history/helen-keller/biography-and-chronology/biography
* https://www.womenshistory.org/education-resources/biographies/helen-keller
* https://helenkellerbirthplace.org/biography/

Kategorija:Američki pisci
Kategorija:Biografije, Tuscumbia (Alabama)
Kategorija:Rođeni 1880.
Kategorija:Umrli 1968.
Ta'la al Badru 'Alayna

'''Ta'la al Badru 'Alayna'* je najpoznatija i jedna od najizvođenijih ilahija (islamska duhovna pjesma), u svijetu. Stara je oko 1400 godina, i nepromijenjena je do danas.

## Izvor 
Prvi put se ova ilahija spominje kao pjesma koju su pjevali ensarije stanovnici Medine u znak dobrodošlice, kada su muhadžiri i Muhammed došli u Medinu, prilikom hidžre.

## Tekst 
### Transkripcija sa arapskog jezika 
::*Ta'la al Badru 'Alayna *
:: *min thaniyatil Wada*
::*Wajaba -al shukru alayna *
::*Ma da'a lillahi da*

::*Ayuhal mabuthu fina *
:: *j'ita bil amri muta *
::*Jita sharafta al Madinah *
::*Marahaban ya khayra da*

### Prijevod na bosanski jezik 
:*Puni Mjesec nas je obasjao*
::*iz doline Wada*
::*i dužni smo mu iskazati beskrajnu zahvalnost*
::*jer nas poziva  Allahu*

:*O Ti koji si se izdignuo među nama*
::*došao si sa naredbom kojoj se pokorava*
::*Donio si ovom gradu plemenitost*
::*Dobrodošao! O najbolji pozivaoče (na Božijem putu)''

## Izvođači 
Ovu ilahiju su izvodili brojni izvođači. Najpoznatiji od njih su:
* Yusuf Islam
* Mishary Rashid Al-Afasy
* Mesut Kurtis
* Faeeza Malinga

## Također pogledajte 
* Hidžra
* ensarije
* muhadžiri

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ilahije
Tu Fu

mini|Du Fu|270x270piksel
**Tu Fu** ili **Du Fu** (kineski: 杜甫, pinyin: *Dù Fǔ*, Wade-Giles: *Tu⁴ Fu³*; Duling kod mjesta Chang´an 712. - Leiyang 770.) bio je jedan od najznačnijih pjesnika kineske Dinastije Tang.

Njegove pjesme izražavale su protest protiv politike. Opisivao je socijalnu nepravdu, glad i haos iz perspektive običnog građanina. Vrijeme radnje u njegovim pjesmama uvijek je prikazano kao da je riječ o par stotina godina u nazad.

Prvi pokušaji da položi ispit za službenika nisu bili uspješni. Nakon što je ipak izvanredno položio ispit dobio je visoki položaj pod carom Suzongom. Kasnije je poslan u grad Huazhou kao predstavnik za znanje. Njegov politički uspjeh kratko je trajao, uglavnom dok je bio živ car Suzong. Nakon smrti cara još se intenzivnije bavio pisanjem pjesama.

## Djela 
Danas je poznato 1400 njegovih pjesama. Značaj njegovih djela se ogleda i po nadimcima koje je dobio u Zapadnom društvu poput Kineski Vergilije, Horacije, Šekspir, Igo, ili Bodler. Osnovne karakteristike njegovog djela su jak osjećaj za historiju, maralnost djela i tehnička stručnost.

Tu Fuova saosjećajnost je značajno uticala na razvoj poezije. Posvetio je mnoga svoja djela temama koje su se do tada smatrale neprimjerenim za poeziju, poput kućnog života, kaligrafije, slika, životinja i sl. Zbog toga je Zhang Jie rekao da za Tu Fua "sve na ovom svijetu je poezija".

Iako je pisao sve poetske forme najznačjniji su njegovi *lǜshi*, vrsta pjesme striktno odrešenog sadržaja i forme. Oko dvije trećine svih njegovih djela su u ovoj formi. Iako je forma jasno određena i sadrži dosta ponavljanja, Tu Fu preko nje pojačava poetsku misao i osjećaj.

Osim toga, njegove pjesme koriste razne registre jezika, od kolokvijalnog do strikno poetskog. Ton se mjenja kako kroz sazrijevanje pjesnika, tako i naspram njegovih djela. Njegova najranija djela su umilnom tonu koji kasnije nosi svojevrstan ton pobunjenika.

Njegovi politički komentari su emocionalno obojeni, a njegovi savjeti mogu biti parafrazirani rječima: "Trebali bismo biti manje sebični i raditi ono što treba da radimo". Bilo je nemoguće ne seložiti se sa njegovim stavovima, ali način na koji izriče istinu je zapravo ono što ga smješta kao centralnu ličnost kineske poezije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Du Fuove pjesme uključene u *300 odabranih pjesama iz dinastije Tang*, preveo Witter Bynner
* Du Fu: Pjesme Zbirka Du Fuove poezije koju su napisali više prevodilaca.
* Du Fu na engleskom na *Pjesme pronađene u prijevodu*
* Du Fuove pjesme otprilike organizirane po datumu pisanja; prikazuje i pojednostavljene i tradicionalne znakove
* 
* 
* 
* Knjige *Quan Tangshi* koje uključuju sabrane pjesme Du Fua u Chinesky Text Project:
** Knjiga 216, Knjiga 217, Knjiga 218, Knjiga 219, Knjiga 220,
** Knjiga 221, Knjiga 222, Knjiga 223, Knjiga 224, Knjiga 225,
** Knjiga 226, Knjiga 227, Knjiga 228, Knjiga 229, Knjiga 230,
** Knjiga 231, Knjiga 232, Knjiga 233, Knjiga 234

Fu, Du
Fu, Du
Animizam

**Animizam** je jedno od prvih vjerovanja rašireno među plemenskim narodima. Smatra se primitivnim jer nema obreda, svetih knjiga, spisa ni osnivača. Animisti vjeruju u duhove, tj. da sve što postoji ima dušu (npr. drvo, stol...).

Animizam ne priznaje razdvajanje duše i tijela, duha i tvari. Zbog toga je njegova osnova vjerovanje da ljudske duše postoje u životinjama, biljkama i ostalim materijalnim objektima i da do nekog stepena utječu na samo njihovo postojanje. Također pretpostavljaju da sjedinjenje duha i tvari utječe na svakodnevni život.

Na samom začetku animizma vjerovalo se da su duše jako slične ljudima, a tek kasnije, razvitkom neanimističkih religija, duše su izgubile svoje materijalne karakteristike i postale spirtualne. Britanski antropolog Edward Burnett Tylor u djelu *Primitivne kulture* (1871) tvrdi da je ovaj vid religije prvi oblik religije na svijetu. Taylor je u ovoj knjizi prvi upotrijebio riječ *animizam* za "vjerovanje u duhove" (tj. mistične, natprirodne, neempirijske ili izmišljene pojmove).

## Animizam u filozofiji 
Pojam *animizam* odnosi se na različite filozofske sisteme. Koristi se za opisivanje Aristotelovog stava prema odnosu duše i tijela. Osim toga, Leibnizovo djelo *Monadologija* također se smatra animističkim. Ovaj pojam najčešće se veže za vitalizam, stav povezan sa Georgom Ernestom Stahlom i Francisqueom Bouillierom, koji smatraju da je život, ili život i mišljenje, osnovni princip razvoja čovjeka i društva i da u osnovi svega nisu samo mehanički procesi nego i sila koja utječe na pravac, ali ne i na veličinu energije. Jedan potpuno drugačiji sistem ideja, također nazvan animizam, koji su zastupali Platon, Schelling i ostali, jeste vjerovanje u dušu svijeta.

## Animizam u današnjem svijetu 
Danas se značajan broj animista može naći u zemljama poput Zambije, Bangladeša, Indije, Indonezije, Japana, Perua, Filipina, Kanade, Rusije, Švedske, Tajlanda, SAD-a.

Moderni neopagani ponekad sami sebe nazivaju animistima želeći tako istaći da poštuju raznolikost živih bića i duhova s kojima ljudi dijele svijet i svemir. Mnogi od njih vjeruju da priroda i mjesta imaju svoj duh, koji ponekad može biti veoma snažan. Pored toga, neki vikanci upotrebljavaju pojam *animist* da označe da se Majka Božica i Svemogući Bog zapravo sastoje od svega što postoji. Međutim, ovaj vid panteizma razlikuje se od animizma jer poštuje ljude i objekte samo zato što u sebi nose božansko. Animisti poštuju bića zbog samih sebe - zbog toga što su ljudi ili što imaju dušu.

## Također pogledajte 
* Šintoizam
* Monoteizam
* Panteizam
* Politeizam

## Reference 
Kategorija:Religija
Kategorija:Metafizičke teorije
Blekinge

**Blekinge** je historijska pokrajina u Götalandu u jugoistočnoj Švedskoj. Graniči sa pokrajinama Småland na sjeveru i Skåne na zapadu, dok je na istoku i jugu okružuje Baltičko more.

## Geografija 
Blekinge je u sastavu okruga Blekinge. Pokrajina ima površinu od 2.941 km2 i 150.325 stanovnika. Gustoća naseljenosti je 51,1 stanovnika po kvadratnom kilometru. Najveći grad i glavni grad pokrajine je Karlskrona, a najveće jezero je Halen na zapadu pokrajine u blizini Olofströma. Veliki dio jezera je ujedno i dio prirodnog rezervata (šv. *Halens naturreservat*)

## Gradovi 
*Karlshamn
*Karlskrona
*Ronneby
*Sölvesborg

## Historija 
Blekinge je, zajedno sa pokrajinama Skåne i Halland, bio dio Danske sve do potpisivanja mirovnog sporazuma u danskom gradu Roskilde 25. februara 1658.

## Vanjski linkovi 
*Službena turistička stranica pokrajine
Louis de Funès

**Louis de Funès** (Coubervoie, 31. juli 1914. - Nantes, 21. juli 1983.), francuski filmski glumac, režiser, producent i komičar španskog porijekla.

Najčešće je nastupao u komedijama lahkog, površnog tipa s mnogo pojednostavljenih kalambura. Najpopularniji je evropski komičar 60-ih i 70-ih godina.

## Filmografija 
* "Antoine i Antoinetta" 
* "Lijepa Amerikanka" 
* "Velika avanatura" 
* "Dvorske spletka" 
* "Pustolovine rabija Jakoba" 
* 6 nastavaka "Žandarm iz Sain-Tropeza"

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://museedefunes.fr/?lang=en
* https://www.youtube.com/watch?v=mMuLiYBqq8k

Kategorija:Francuski glumci
Kategorija:Biografije, Courbevoie
Kategorija:Rođeni 1914.
Kategorija:Umrli 1983.
Edo

**Edo** (  ), također romanizovan kao **Jedo**, **Yedo** ili **Yeddo**, nekadašnji je naziv Tokija.
mini|Poznata mjesta Edo 1803
**Edo** je ime nekad nevažnog ribarskog grada (luke), koji je 1603. pod šogunom Tokugave Iejasu (1543-1616) proglašen glavnim gradom šogunata. Službeni glavni grad i careva rezidencija (praktički tada bez vlade) je bio i dalje Kyoto. Zato je doba u kojem su vladali šoguni Tokugawa dobilo ime Edo-period (1603-1867).

Car Mutsuhito (Meiji-period) odredio je Edo kao službeni glavni grad i preimenovao ga 1868. u **Tokyo **(prevedeno *istočni glavni grad*).

Edo, nekadašnji  (grad zamak) sa središtem u dvorcu Edo koji se nalazi u provinciji Musaši, postao je *de facto* glavni grad Japana od 1603. godine kao sjedište Tokugawa šogunata . Edo je izrastao u jedan od najvećih gradova na svijetu pod Tokugawom.
alt=Small, sepia-colored map of Edo in the 1840s|lijevo|mini|Karta Eda iz 1840-ih

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Historija Japana
Tokugawa

**Tokugawa** je jedna od japanskih dinastija šoguna, koja je osnovala šogunat Tokugawa (u razdoblju Edo, 1603-1867). Šogunat Tokugawa započeo je Tokugava Iejasu, koji je bio saveznik Oda Nobunage.

Poslije smrti Nobunage, koji je počinio seppuku (ritualno samoubistvo) nakon što ga je njegov general Akechi Mitsuhide napao, moć u Japanu preuzeo je njegov prvi general Toyotomi Hideyoshi. Ali ni on nije uspio zadržati šogunat za sebe.

Umro je 1598., a za sobom je ostavio sina koji nije bio ni punoljetan. Tada je Tokugawa Ieyasu, koji se poslije smrti Nobunage ujedinio s Hideyoshiom, moć nad Japanom zatražio za sebe. Poslije bitke protiv svojeg najvećeg protivnika, Ishido, kojeg je pobijedio na polju Sekigahara godine 1600., tu moć je i dobio.

Šoguni Tokugawa odlikovali su se zbog svojeg dugog vladanja Japanom. Moć u Japanu držali su više od 200 godina. Sjedište njihove vlade "bakufu" bilo je u Edu (kasnije Tokio). Šoguni Tokugawa vladali su "željeznom rukom". Izdali su zakon da daimyo (vladari pokrajina) moraju imati sjedište u Edu, u kojem su se morali zadržati određeno vrijeme, a ostatak vremena su morali ostaviti ženu i djecu kao taoce tako da se niko ne može dići protiv šogunata.

Za razliku od šogunata Hojo Shiken ili Ahikaga, šogunat Tokugawa je pao tek kad su se Japanci 1868. okrenuli i priznali japanskog cara (Tenno) kao vladara.

## Također pogledajte 
* Revolucija Meiji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Historija Japana
Koreja

**Koreja** ( u Južnoj Koreji ili   u Sjevernoj Koreji) je poluostrvo u istočnoj Aziji. Od 1945. podijeljena je na ili blizu 38. paralele, sada poznate kao Korejska demilitarizirana zona. Godine 1948. dvije države su proglasile nezavisnost, obje su tvrdile da imaju suverenitet nad cijelom Korejom: Južna Koreja (Republika Koreja) koja je činila njenu južnu polovinu i Sjeverna Koreja (Demokratska Narodna Republika Koreja) koja je činila njenu sjevernu polovinu. Region se sastoji od **Korejskog poluostrva**, ostrva Jeju i manjih ostrva u blizini poluostrva. Poluostrvo graniči s Kinom na sjeveru i Rusijom na sjeveroistoku, preko rijeka Amnok i Duman. Od Japana je na jugoistoku odvojena Korejskim moreuzom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Južna Koreja
Kategorija:Sjeverna Koreja
Vejle Boldklub

**Vejle Boldklub** (*Vejle BK*) je danski nogometni klub iz grada Vejlea. 
Klub igra u crvenom dresu, bijelim gaćicama i čarapama. Službeni fan klub se zove *The Crazy Reds* (Ludi Crveni).

Vejle BK trenutno igra u najboljoj danskoj nogometnoj ligi, Superligi.

## Historija 
Klub je osnovan 3. maja 1891. u kojem se igrao kriket, a nogomet se uvodi te 1902. godine. 
Klub ulazi 1951. u najviši rang danskog nogometnog takmičenja, a prvi put osvaja šampionsku titulu i Danski Kup 1958. godine.

**Šampion Danske:** 1958, 1971, 1972, 1978, 1984

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica kluba

Kategorija:Nogometni klubovi u Danskoj
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1902.
Kategorija:Sport u Vejleu
*
Nagoya

mini|Nagoya
[mini|[Dvorac Nagoya-jo]]

**Nagoya** (名古屋市, nagoya-shi) je, sa 2,2 miliona stanovnika, četvrti po veličini grad u Japanu. Metropolitansko područje grada broji preko 8 miliona stanovnika, te je treće po veličini u Japanu. Nagoya je glavni grad prefekture Aichi, te ujedno i najveći grad regije Chubu. Smješten je na obali središnjeg dijela najvećeg japanskog otoka Honshua.

Iako je grad službeno osnovan tek 1889., na području grada se nalaze dvorac iz 1612., te još stariji Atsuta-jingu, jedno od najznačajnijih šintoističkih svetišta u kojem se čuva Kusanagi no mitsurugi (草薙神剣) - sveti mač koji predstavlja jedan od tri simbola carske vlasti.

U predgrađu Nagakute je od 25. marta do 25. septembra 2005 održana Svjetska izložba EXPO 2005, s temom Mudrost prirode.

Kategorija:Gradovi u Japanu
Tokugava Iejasu

desno|200p
**Tokugava Iejasu** (pokrajina Mikawa, 31. januar 1542. — dvorac Sumpu, 1. juni 1616.) bio je osnivač i prvi šogun dinastije Tokugawa, koja je vladala Japanom od bitke kod Sekigahare (1600.) do Restauracije Meiji (1868.). Iejasu je prigrabio vlast 1600., postao šogun 1603., povukao se s položaja 1605., ali je ostao na vlasti do smrti.

Iejasu je jedan od tri čovjeka zaslužna za ujedinjenje srednjovjekovnog Japana. Druga dvojica su bili njegovi savremenici i vojskovođe Oda Nobunaga i Tojotomi Hidejoši. Iejasu se isprva vezao uz Nobunagu kako bi prebrodio opći rat u Japanu tog doba i polahko izgradio svoj posjed. U 1580-ima je postao važan *daimyo*, vladar plodnog i mnogoljudnog *hana* (posjeda). 

Kad je Nobunaga umro, Iejasu je ponudio svoje usluge Hidejošiju, koji je širio vlast nad jugozapadnim Japanom. U međuvremenu je osnažio svoje vazalske snage i povećao privrednu moć svojih posjeda. Kad je Hidejoši u 1590-ima pošao u katastrofalne pohode protiv Koreje, Iejasu ga nije slijedio, nego je osigurao položaj u zemlji. 

Po Hidejošijevoj smrti, Iejasu je imao najveću i najpouzdaniju vojsku, kao i najproduktivnije i najbolje ustrojene posjede u Japanu. U bitkama je pobijedio sve protivnike, kojima je zatim oduzeo zemlju i dao im nove posjede daleko od japanskih središta, koja su uglavnom postala njegovo vlasništvo. Dobio je naslov šoguna i dvije godine kasnije prenio ga na svojeg sina, pa je tako šogunat postao nasljedna titula dinastije Tokugawa.

[[Kategorija:Vladari]
Kategorija:Historija Japana
Kategorija:Rođeni 1542.
Kategorija:Umrli 1616.
Kategorija:Bušido
Drvorez

mini|alt=A cartoon centipede reads books and types on a laptop.| Shema tehnike visoke štampe*
**Drvorez** je grafička tehnika visoke štampe kod koje se otiskivanjem s drvene matrice postižu otisci na papiru ili drugom materijalu. Radi se o najstarijoj grafičkoj tehnici. Drvorezu ime dolazi od drveta kruške ili trešnje koja mu služi kao podloga ili matrica. 

Grafička tehnika srodna drvorezu zove se linorez.

mini|alt=A cartoon centipede reads books and types on a laptop.| Alatke za izradu drvoreza, noževi i dleta raznih veličina i širina U i V preseka*
[mini|alt=A cartoon centipede reads books and types on a laptop.| **Četiri jahača apokalipse** [Albrecht Dürer]]
[desno|mini|250px|[Kacušika Hokusaj, Veliki val (drvorez u boji)]]

## Historijski pregled 
Najraniji poznati odštampani drvorez je Diamond Sutra svitak, koga je odštampao Wang Chieh 868. godine. Drvoreznom tehnikom izvode se prve tiskane knjige. 

Kao grafička tehnika drvorez se razvija u Evropi u XIV vijeku, a savršenstvo u ovoj tehnici ostvareno je u XVI vijeku u djelima Albrecht Dürera, Wohlgemutha, Pleydenwurffa, Holbeina, Burgkmaira i dr.

Dok su evropski majstori svom drvorezu davali oznaku brutalnosti, Japanci su mu davali oznaku profinjenosti. Zato je evropski drvorez bliži crtežu, a japanski slici.

## Postupak rada 
Kod drvoreza, grafička slika se urezuje pomoću specijalnih noževa u glatku ploču drveta. Površina koju želimo odštampati, a koja predstavlja crtež, se ne izrezuje, već se noževima uklanjaju površine koje pri štampi ostaju nenabojene, odnosno bijele. Tako izrezana ploča se nabojava valjkom i štamparskom bojom i zatim se otiskuje, ručno ili uz pomoć prese za visoku štampu. Ručno štampanje je karakterističnije za praksu drvoreza na Istoku, dok je na Zapadu u te svrhe najčešće korišćena presa.

Postoji i **višebojni drvorez**. Kod kojega se na jedan papir sukcesivno otiskuje nekoliko ploča, svaka s drugačije urezanim crtežom i obojena drugom bojom. 

## Literatura 
* Dževad Hozo, *Umjetnost multiorginala*, Mostar, 1988.

## Također pogledajte 
* Grafičke tehnike
* Gravura

## Vanjski linkovi 
* The Printed Image in the West: Woodcut   

Kategorija:Likovna umjetnost
Demografija Jablanice

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Jablanica imala je 12.691 stanovnika, raspoređenih u 33 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 12.691

* Muslimani - 9.099 (71,69%) 
* Hrvati - 2.291 (18,05%) 
* Srbi - 504 (3,97%) 
* Jugoslaveni - 581 (4,57%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 216 (1,72%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 11.903

* Muslimani - 7.806 (65,58%) 
* Hrvati - 2.346 (19,70%) 
* Srbi - 512 (4,30%) 
* Jugoslaveni - 980 (8,23%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 259 (2,19%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 10.938

* Muslimani - 7.429 (67,91%) 
* Hrvati - 2.511 (22,95%) 
* Srbi - 698 (6,38%) 
* Jugoslaveni - 124 (1,13%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 176 (1,63%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Jablanica - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
J
Kategorija:Jablanica
Demografija Konjica

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Konjic imala je 43.878 stanovnika, raspoređenih u 151 naselju.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 43.878

* Muslimani - 23.815 (54,27%) 
* Hrvati - 11.513 (26,23%) 
* Srbi - 6.620 (15,08%) 
* Jugoslaveni - 1.358 (3,09%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 572 (1,33%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 43.677

* Muslimani - 22.826 (52,26%) 
* Hrvati - 11.748 (26,89%) 
* Srbi - 6.518 (14,92%) 
* Jugoslaveni - 2.051 (4,69%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 534 (1,24%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 40.879

* Muslimani - 21.599 (52,83%) 
* Hrvati - 12.034 (29,43%) 
* Srbi - 6.669 (16,31%) 
* Jugoslaveni - 202 (0,49%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 375 (0,94%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Konjic - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
K
Kategorija:Konjic
Kad bi ovo bila predstava... (drama)

**Kad bi ovo bila predstava...** jest bosanskohercegovačka drama Almira Imširevića, napisana 1997, a premijerno izvedena u Pozorištu mladih u Sarajevu 1998, u režiji Aleša Kurta.

Drama je uvrštena u "Antologiju BH drame XX vijeka", a na Internacionalnom teatarskom festivalu MESS Sarajevo 1998.

Nagrađena je "Zlatnom maskom Oslobođenja" (nagrada kritike). Štampana je u knjizi drama Almira Imširevića, a kao izdavač pojavljuje se Akademija scenskih umjetnosti u Sarajevu. Igrana je u Francuskoj, Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Predstave
Kategorija:Bosanskohercegovačke predstave
Kategorija:Predstave iz 1998.
Demografija općine Prozor-Rama

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Prozor imala je 19.760 stanovnika, raspoređenih u 56 naselja.
mini|Ramsko jezero

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 19.760

* Hrvati - 12.259 (62,03%) 
* Muslimani - 7.225 (36,56%) 
* Srbi - 45 (0,22%) 
* Jugoslaveni - 100 (0,50%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 131 (0,66%)
 
### Popis 1981. 
ukupno: 19.108

* Hrvati - 12.088 (63,26%) 
* Muslimani - 6.698 (35,05%) 
* Srbi - 49 (0,25%) 
* Jugoslaveni - 193 (1,01%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 80 (0,43%)
 
### Popis 1971. 
ukupno: 17.963

* Hrvati - 11.792 (65,64%) 
* Muslimani - 5.988 (33,33%) 
* Srbi - 94 (0,52%) 
* Jugoslaveni - 42 (0,23%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 47 (0,28%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Prozor - Popis 1991. 
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
### apsolutna etnička većina 
### relativna etnička većina 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
P
Kategorija:Prozor-Rama
Circus inferno

**Circus inferno** jest drama bosanskohercegovačkog pisca Almira Imširevića, napisana 2001. u Ferney-Voltaire, Francuska a premijserno prikazana 24. aprila 2002. u Theatre de Vidy u Švicarskoj, a potom i u Pozorištu mladih u Sarajevu, režija Pjer Žalica.Theatre de Vidy, Lausanne, Švicarska.

Ova drama je svojevrsna replika na Šekspirova djela, te na Danteov "Pakao". "Circus inferno" je priča o terorizmu, o prevarama, o dramskoj književnosti, o teatru, ali prije svega, priča o potrazi za ocem.

## Glumci 
* Alban Ukaj 
* Ajla Cabrera
* Semir Krivić
* Elma Ahmetović
* Feđa Štukan
* Narda Nikšić 
* Moamer Kasumović
* Snežana Bogićević
* Hamdija Salihbegović

## Nagrade 
* 2007 - Nagrada za grafički dizajn na Trijenalu pozorišnog plakata u Novom Sadu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Predstave
Kategorija:Bosanskohercegovačke predstave
Kategorija:Predstave iz 2002.
Balkanski đavo Sram (drama)

**Balkanski đavo Sram** je drama bosanskohercegovačkog pisca Almira Imširevića napisana 1998. Godine 2000. premijerno je izvedena u Pozorištu mladih u Sarajevu u režiji Aleša Kurta.

Riječ je o drami koja se, između ostalog, bavi "likom i djelom" Vitomila Zupana i Miroslava Krleže, te kroz postmodernistički pristup osmatra odnos vlasti i umjetnika. Drama je uvrštena u francusku Antologiju evropske drame "Od Pintera do Mullera" (Michel Corvin).

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Predstave
Spisak naseljenih mjesta u gradu Konjicu

## Opći podaci 
Općina Konjic se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Konjic, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 168) su:

## A 
* Argud

## B 
* Bale
* Bare
* Barmiš
* Bijela
* Bjelovčina
* Blace
* Blučići
* Borci
* Boždarevići
* Bradina
* Brda
* Brđani
* Budišnja Ravan
* Bukovica
* Bukovlje
* Bulatovići
* Bušćak
* Buturović Polje

## C 
* Cerići
* Crni Vrh

## Č 
* Čelebići
* Čelina
* Česim
* Čestaljevo
* Čičevo
* Čuhovići

## D 
* Dobričevići
* Dolovi
* Doljani
* Donja Vratna Gora
* Donje Selo
* Donje Višnjevice
* Donji Čažanj
* Donji Gradac
* Donji Nevizdraci
* Donji Prijeslop
* Došćica
* Dramiševo
* Dubočani
* Dubravice
* Dudle
* Dužani

## Dž 
* Džajići
* Džanići
* Džepi

## F 
* Falanovo Brdo

## G 
* Gakići
* Galjevo
* Gapići
* Glavatičevo
* Gobelovina
* Gorani
* Goransko Polje
* Gorica
* Gornja Vratna Gora
* Gornje Višnjevice
* Gornji Čažanj
* Gornji Gradac
* Gornji Nevizdraci
* Gostovići
* Grabovci
* Gradeljina
* Grušča
* Gvozno

## H 
* Hasanovići
* Herići
* Homatlije
* Homolje
* Hondići
* Hotovlje

## I 
* Idbar

## J 
* Jasenik
* Javorik
* Jezero
* Ježeprosina
* Jošanica

## K 
* Kale
* Kanjina
* Kašići
* Konjic
* Kostajnica
* Koto
* Krajkovići
* Kralupi
* Krtići
* Krupac
* Krušćica
* Kula

## L 
* Lađanica
* Lisičići
* Lokva
* Luka
* Luko
* Lukomir
* Lukšije

## Lj 
* Ljesovina
* Ljubuča
* Ljusići
* Ljuta (Konjic)
* Ljuta (Konjic-Kalinovik)

## M 
* Mladeškovići
* Mokro
* Mrkosovice

## O 
* Obrenovac
* Obri
* Odžaci
* Orahovica
* Orlište
* Oteležani
* Ovčari

## P 
* Pačerani
* Parsovići
* Plavuzi
* Podhum
* Podorašac
* Pokojište
* Polje
* Polje Bijela
* Požetva
* Prevlje

## R 
* Radešine
* Rajac
* Raotići
* Rasvar
* Razići
* Redžići
* Repovci
* Repovica
* Ribari
* Ribići

## S 
* Seljani (Konjic)
* Seljani (Konjic-Nevesinje)
* Seonica
* Sitnik
* Slavkovići
* Solakova Kula
* Sopot
* Spiljani
* Stojkovići
* Strgonice
* Studenčica
* Sultići
* Susječno
* Svijenča

## Š 
* Šunji

## T 
* Tinje
* Tovarnica
* Treboje
* Trešnjevica (Konjic)
* Trešnjevica (Konjic-Kalinovik)
* Trusina
* Tuhobići
* Turija

## U 
* Ugošće

## V 
* Veluša
* Vinište
* Vrbljani
* Vrci
* Vrdolje
* Vrhovina

## Z 
* Zaborani
* Zabrđani
* Zabrđe
* Zagorice
* Zaslivlje
* Zelomići
* Zukići

K
*
Bojler

mini|Bojler
**Bojler** je zatvorena posuda u kojoj se voda ili neka druga tečnost zagrijava pod pritiskom. Nakon toga topla tečnost cirkuliše izvan bojlera i koristi se u razne svrhe.

Konstrukcija bojlera je većinom od čelika, bakra ili željeza. Izvor toplote može biti sagorjevanje drveta, uglja ili drugih goriva. Električni bojleri iskorištavaju otpor za zagrijavanje. Moguće je koristiti i nuklearnu fuziju. 

Tipovi bojlera su:
a) bojleri koji u sredini cijevi imaju sistem za zagrijavanje a voda koja se zagrijava je izvan cijevi.
b) bojleri koji u sredini cijevi imaju vodu koju treba zagrijati a izvor toplote je izvan nje
c) primitivni bojleri bez cijevi a vatra zagrijava jednu stranu posude s vodom. 

## Bojleri sa produženim zagrijavanjem 
Većina bojlera zagrijava vodu dok ne proključa i koristi paru pod tom novonastalom temperaturom. Bojleri sa produženim zagrijavanjem zagrijavaju vodu dok ne proključa, a onda zagrijavaju i paru posebnim grijačem. Ovako visoke temperature mogu smanjiti cjelokupnu termalnu efikasnost čitavog predmeta jer veća temperatura pare zahtjeva višu temperaturu ispusnih gasova. 
Glavna prednost ovog tipa bojlera je izdvajanje toplote iz pare bez stvaranja kondenzacije i tako sprečavaju štetu na cijevima i lopaticama turbine.
## Vanjski linkovi 
* http://energy.gov/node/773531/residential/pdfs/htgp_finalrule_fedreg.pdf  (en)

Kategorija:Tehnika
Kategorija:Elektronika
Mladen Materić

**Mladen Materić** (1953–2024) bio je bosanskohercegovački pozorišni režiser. Karijeru je započeo na Akademiji scenskih umjetnosti u Sarajevu kao predavač na predmetu Scenski pokret. Bio je umjetnički rukovodilac Otvorene scene OBALA nakon njenog osnivanja 1984. Njegove najpoznatije predstave su "Tetovirano pozorište" i "Mjesečeva predstava", sa kojima je učestvovao na brojnim međunarodnim festivalima.

## Biografija 
Materić je rođen 1953. u Banjoj Luci, gdje je završio osnovnu školu. Pozorištem se bavio od ranih dana, karijeru započeo u Sarajevu na Akademiji scenskih umjetnosti gdje je zajedno radio sa rediteljem Emirom Kusturicom. Osnovao je trupu pri sceni "Obala" pri Akademiji i bio njen umjetnički rukovodilac. Tamo je napravio predstave "Tetovirano pozorište" i "Mjesečeva predstava", sa kojima je uspješno učestvovao na brojnim međunarodnim festivalima. "Tetovirano pozorište" steklo je svjetsku slavu pobijedivši u Edinburgu na festivalu pozorišta, dok je "Mjesečeva predstava" igrana kao druga u Teatru mladih u Sarajevu, a poslije i u čitavom svijetu. Rat ga je devdesetih godina zatekao na turneji u Francuskoj gdje je i ostao i napravio mnoštvo predstava koje su bile izraz jednog Vilsonovskog pogleda na pozorišta. Stvarana je nova stvarnost na sceni, pozorište birano iz realnosti umnogome je nadilazilo, bilo je to pozorište najfinijeg ukusa. U Banjaluku i Narodno pozorište Republike Srpske stigao je prvi put 2013. godine da bi režirao predstavu "Kuhinja" po tekstu Petera Handkea. Predstava je na festivalima u Užicu i Kragujevcu osvajala nagrade, a i sam Handke je gledao u Banjaluci. Radio je, dodaju, i predstavu prema Handkeovom komadu "Časovi u kojima nismo ništa znali jedni o drugima", u koprodukciji sa pozorištima iz Senara i Tuluza. Iz Narodnog pozorišta Republike Srpske istakli da ih je Materić vješto proveo kroz višemjesečni proces, a premijera predstava je izvedena 18. oktobra 2015, na Dan Narodnog pozorišta. Preminuo je 2. juna 2024. u bolnici u Tuluzu, Francuska.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pozorišni režiseri
Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Umrli 2024.
MESS

mini|desno|300px|**MESS**
**MESS** je internacionalni teatarski festival koji se svake godine održava u Sarajevu. Osnovan je 1960. na inicijativu Jurislava Korenića. Cilj je inovacija teatra na području jugoistočne Evrope. MESS je 1993. organizovao i prvi filmski festival u opkoljenom Sarajevu. U tom periodu je MESS proizveo predstave Petera Shumanna, Susan Sonntag i mnogih drugih. Također, organizuje koncerte i izložbe.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* MESS - Službena stranica

Kategorija:Pozorišni festivali u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Festivali u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Festivali u Jugoslaviji
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Salallahu alejhi ve sellem

**Sallallahu alejhi ve sellem** () termin je koji muslimani često izgovaraju nakon spominjanja posljednjeg Božijeg poslanika Muhammeda. U arapskom jeziku ova izjava naziva se *salavat*, a tako se naziva i u bosanskom jeziku. Salavata ima različitih vrsta, a jedan od njih je i onaj koji se izgovara na sjedenju u namazu.

Ova fraza nekada se izgovara drugačije, kao **alejhi selam**, naročito nakon imena ostalih Božijih poslanika.

U prijevodu s arapskog fraza *sallallahu alejhi ve sellem* znači: *"Neka je Allahova milost i mir na Njega"*.

Često se u literaturi susreću kraći oblici kao što su: **s.a.v.s.** ili **a.s.**

## Obaveza 
Muslimani smatraju da je donošenje salavata obavezno za sve poslanike koji se spominju u Kur'anu, jer je tako naloženo u Kur'anu i hadisima, a posebno donose salavate na poslanika Muhammeda, jer je prema hadisu rekao:

## Također pogledajte 
* Subhanehu ve te'ala

## Reference 
Kategorija:Islamska terminologija
Predrag Vušović

**Predrag Vušović** (29. august 1960. u Kotoru – 17. februar 2011. u Zagrebu) bio je hrvatski glumac.

## Biografija
Odrastao je u Dubrovniku gdje je zavšio osnovnu i srednju školu.  Glumačku karijeru započeo u dubrovačkom pozorištu "Mali Marin Držić" 1970. s ulogom Tom Sawyer-a u istoimenoj predstavi. Godine 1979. odlazi u Zagreb gdje pohađa Akademiju scenskih umjetnosti.Radi u pozorištu "Marin Držić" u Dubrovniku do 1996. kada prelazi u pozorište Gavella u Zagrebu. Igrao je i u mnogobrojnim predstavama Dubrovačkih ljetnih igara.
 
## Uloge u predstavama (nepotpuna lista) 
* Kralj Ubu, uloga u istomenoj predstavi
* Uloga Rosante, u predstavi "Mušica"
* Uloga  u predstavi Milana Milišića"Lov na blijedolikoga"
* Uloga Dunda Maroja, u istoimenoj predstavi

## Filmske uloge 
* *Putovanje u Vučjak*
* *Dvije karte za grad*
* *Kako je počeo rat na mom otoku*
* *Bogorodica*
* *Posljednja volja*
* *Maršal*
* *Nebo, sateliti*
**Cimer Fraj*
* *Bitange i Princeze*
**Odmori se,zaslužio si*
* *Nije kraj*
* *Koko i duhovi*

## Nagrade 
* Nagrada *Orlando*, Dubrovačke ljetne igre

## Reference 
Kategorija:Hrvatski glumci
Kategorija:Biografije, Kotor
Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Umrli 2011.
Spisak naseljenih mjesta u općini Prozor-Rama

## Opći podaci 
Općina Prozor-Rama se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Prozor-Rama, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 56) su:

## B 
* Blace
* Borovnica

## D 
* Dobroša
* Donja Vast
* Donji Krančići
* Donji Višnjani
* Družinovići
* Duge

## G 
* Gmići
* Gorica
* Gornji Krančići
* Gornji Višnjani
* Gračac
* Gračanica
* Grevići

## H 
* Heljdovi
* Here
* Hudutsko

## I 
* Ivanci

## J 
* Jaklići

## K 
* Klek
* Kovačevo Polje
* Kozo
* Kućani
* Kute

## L 
* Lapsunj
* Lizoperci
* Lug

## Lj 
* Ljubunci

## M 
* Maglice
* Meopotočje
* Mluša

## O 
* Ometala
* Orašac

## P 
* Pajići
* Paljike
* Parcani
* Paroš
* Ploča
* Podbor
* Proslap
* Prozor

## R 
* Ravnica
* Ripci
* Rumboci

## S 
* Skrobućani

## Š 
* Šćipe
* Šćit
* Šerovina
* Šlimac

## T 
* Tošćanica
* Trišćani

## U 
* Ustirama
* Uzdol

## V 
* Varvara

## Z 
* Zahum

P
*
Gorivo

mini|desno|250px|Uvoz goriva u 2005.
**Gorivo** je supstanca koja se koristi kao izvor energije. Gorivo daje energiju obično onda kada mu se mijenja fizička ili hemijska struktura. Kada kažemo da goriva oslobađaju energiju mijenjanjem hemijske strukture pri tom se prvenstveno misli na proces sagorijevanja. Još neki od načina za dobijanje energije su nuklearna fisija i nuklearna fuzija.

Važno svojstvo energije dobivene iz goriva je to da može biti skladištena i korištena po potrebi, i to na onim mjestima gdje se ne može proizvesti i u vremenima kada opada njena proizvodnja.
## Također pogledajte 
* Biogorivo
* Kriogeno gorivo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Goriva
Spisak naseljenih mjesta u općini Jablanica

## Opći podaci 
Općina Jablanica se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Jablanica, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 33) su:

## B 
* Baćina
* Bijela

## Č 
* Čehari
* Čivelj

## Đ 
* Đevor

## D 
* Dobrigošće
* Dobrinja
* Doljani
* Donja Jablanica
* Donje Paprasko
* Dragan Selo

## G 
* Glodnica
* Glogošnica
* Gornje Paprasko

## J 
* Jablanica
* Jelačići

## K 
* Kosne Luke
* Krstac

## L 
* Lendava
* Lug

## M 
* Mirke
* Mrakovo

## O 
* Ostrožac

## P 
* Poda

## R 
* Ravna
* Risovac
* Rodići

## S 
* Slatina
* Sovići

## Š 
* Šabančići
* Šanica

## Z 
* Zlate

## Ž 
* Žuglići

J
*
Mađarska forinta

**Mađarska forinta** je službena valuta Mađarske. Po standardu ISO 4217 oznaka je HUF. Službeno se dijeli na 100 filera. Forintu izdaje Mađarska narodna banka (mađ. *Magyar Nemzeti Bank*,*MNB*).. Papir proizvodi tvornica '*Diósgyőr* iz Miskolca.

Mađarska narodna banka je ukinula novčanice od 1000 forinta koje su štampane prije 2006. Ovo se ne odnosi na novčanice od 1000 forinti koje imaju crvenu metalni konac. Dotične će ostati u opticaju do 31. augusta 2007 i postepeno će biti povlačene iz opticaja od komercijalnih banaka. Mađarska narodna banka će omogućiti produžetak roka za zamjenu novčanica do 2027.

Novčanice od 200 forinti su povučene te se koriste kovanice istog iznosa kao zamjena od 2009.

## Kovanice 
Kovanice se izdaju u apoenima od 5, 10, 20, 50, 100 forinti. Manje vrijednosti od 5 forinti se više ne koriste.

### Drugo izdanje (1946-1948)
Nakon Drugog svjetskog rata i hiperinflacije pengő mađarska vlada se susrela s problemom uvođenja nove valute. Postojanje kovanica bi u tom slučaju brzo označilo jaku stabilnost te povećale povjerenje stanovništva u novu valutu. Prve kovanice, izdate 1946., sadržale su bakar (samo kod manje jedinice fillér) i aluminij (kovanice od 1 i 2 forinte). Iako je forint zasnivan na zlatnom standardu, u opticaju su prve 2 godine bile isključivo srebrne kovanice od 5 forinti. Vlada je bila uvjerena da bi gomilanje ovog novca od strane stanovništva prisililo centralnu banku na smanjenje učešća srebra a time i kvaliteta, što je 1947. moglo izazvati štrajkove. Srebrne kovanice od 5 forinti uvedene su od 1947. Kovanice od 5 i 50 filléra kovane su 1948. od aluminija.

1"MAGYAR ÁLLAMI VÁLTÓPÉNZ" = "Mađarska država simbol kovanice" - *váltópénz* se odnosi na  "mali kusur"; u ovom kontekstu se znači da je vrijednost metala niža od nominalne vrijednosti kovanice 
2"MAGYAR KÖZTÁRSASÁG" = "Mađarska republika" 
3"MUNKA A NEMZETI JÓLÉT ALAPJA" = "Rad je temelj blagostanja naroda" 
4"M Á P V" = "**M**agyar **Á**llami **P**énz**v**erde" = "Mađarska državna kovačnica" 
5"ESKÜSZÜNK ESKÜSZÜNK" = "Kunemo se, kunemo se" (refren iz poeme Nemzeti dal kompozitora Sándor Petőfi) 
6"A LEGNAGYOBB MAGYAR EMLÉKÉRE" = "Sjećanje na najvećeg Mađara" (Lajos Kossuth, dizajn od István Széchenyi) 
7"MAGYAR NÉPKÖZTÁRSASÁG" = "Mađarska narodna republika"

### Narodna republika Mađarska (1949-1989)
U 1949. komunistička partija preuzela je vlast. Naziv zemlje se mijenja u "Mađarska narodna republika" (*Magyar Népköztársaság*) kojim su promijenjeni i nazivi na kovanicama. Kossuthov grb je zamijenjen Rákosijevim. Kovanice od 2, 10 i 20 filléra su bile od aluminija (1950.). Kao posljedica Mađarske revolucije iz 1956. grb je ostao promijenjen do 1989.

## Reference 

## Vanjski linkovi
*Mađarska narodna banka 

Kategorija:Ekonomija Mađarske
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1946.
Spisak naseljenih mjesta u općini Tomislavgrad

## Opći podaci 
**Tomislavgrad** je naselje i općina koja se nalazi u Kantonu 10, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Tomislavgrad, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 61) su:

## B 
* Baljci
* Blažuj
* Bobara
* Bogdašić
* Borčani
* Bukova Gora
* Bukovica

## C 
* Cebara
* Crvenice

## Ć 
* Ćavarov Stan

## D 
* Dobrići
* Donji Brišnik

## E 
* Eminovo Selo

## G 
* Galečić
* Gornja Prisika
* Gornji Brišnik
* Grabovica

## J 
* Jošanica

## K 
* Kazaginac
* Kolo
* Kongora
* Korita
* Kovači
* Krnjin
* Kuk

## L 
* Letka
* Lipa
* Liskovača
* Lug

## M 
* Mandino Selo
* Mesihovina
* Mijakovo Polje
* Mokronoge
* Mrkodol

## O 
* Omerovići
* Omolje
* Oplećani
* Ostatak općine Tomislavgrad

## P 
* Pasić
* Podgaj
* Prisoje

## R 
* Radoši
* Rašćani
* Rašeljke
* Renići
* Roško Polje
* Rošnjače

## S 
* Sarajlije
* Seonica
* Srđani
* Stipanjići

## Š 
* Šuica

## T 
* Tomislavgrad

## V 
* Vedašić
* Vinica
* Vojkovići
* Vranjače
* Vrilo

## Z 
* Zaljiće
* Zaljut
* Zidine

*
Tomislavgrad
Demografija Livna

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Livno imala je 40.600 stanovnika, raspoređenih u 59 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 40.600

* Hrvati - 29.324 (72,22%) 
* Muslimani - 5.793 (14,26%) 
* Srbi - 3.913 (9,63%) 
* Jugoslaveni - 1.125 (2,77%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 445 (1,12%)

### Popis 1981.
ukupno: 40.438 

* Hrvati - 28.918 (71,51%)
* Muslimani - 4.418 (10,92%)
* Srbi - 3.898 (9,63%)
* Jugoslaveni - 2.657 (6,57%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 547 (1,37%) 

### Popis 1971.
ukupno: 42.118

* Hrvati - 31.657 (75,16%) 
* Muslimani - 5.087 (12,07%) 
* Srbi - 4.791 (11,37%) 
* Jugoslaveni - 434 (1,03%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 149 (0,37%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Livno - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
**Apsolutna etnička većina:**

**Relativna etnička većina:**

## Napomene 
L
Kategorija:Livno
Spisak naseljenih mjesta u gradu Livnu

## Opći podaci 
**Livno** je naselje i sjedište istoimene općine koja se nalazi u Kantonu 10, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Livno, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 59) su:

## B 
* Bila
* Bilo Polje
* Bogdaše
* Bojmunte

## Č 
* Čaić
* Čaprazlije
* Čelebić
* Čuklić

## Ć 
* Ćosanlije

## D 
* Dobro
* Donji Rujani
* Drinova Međa
* Držanlije

## G 
* Golinjevo
* Gornji Rujani
* Grborezi
* Grgurići
* Gubin

## K 
* Komorani
* Kovačić

## L 
* Lipa
* Lištani
* Livno
* Lopatice
* Lusnić

## Lj 
* Ljubunčić

## M 
* Mali Guber
* Mali Kablići
* Miši

## O 
* Odžak
* Orguz

## P 
* Podgradina
* Podgreda
* Podhum
* Potkraj
* Potočani 
* Potok
* Priluka
* Prisap
* Prolog
* Provo

## R 
* Radanovci
* Rapovine

## S 
* Sajković
* Smričani
* Srđevići
* Strupnić
* Suhača

## T 
* Tribić

## V 
* Veliki Guber
* Veliki Kablići
* Vidoši
* Vrbica
* Vržerala

## Z 
* Zabrišće
* Zagoričani
* Zastinje

## Ž 
* Žabljak
* Žirović

Livno
*
Demografija Glamoča

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Glamoč imala je 12.593 stanovnika, raspoređenih u 55 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 12.593

* Srbi - 9.951 (79,02%) 
* Muslimani - 2.257 (17,92%) 
* Hrvati - 184 (1,46%) 
* Jugoslaveni - 118 (0,93%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 83 (0,67%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 14.120

* Srbi - 11.106 (78,65%) 
* Muslimani - 2.276 (16,11%) 
* Hrvati - 238 (1,68%) 
* Jugoslaveni - 350 (2,47%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 150 (1,09%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 16.979

* Srbi - 13.870 (81,68%) 
* Muslimani - 2.621 (15,43%) 
* Hrvati - 378 (2,22%) 
* Jugoslaveni - 31 (0,18%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 79 (0,49%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Glamoč - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
G 
Kategorija:Glamoč
Howard Spodek

**Howard Spodek** (4. novembar 1941 – 20. august 2023) bio je svjetski poznati historičar, američkog porijekla, profesor historije, geografije i urbanih studija na Univerzitetu Temple University.

Dobio je Bachelor of Arts sa Univerziteta Columbia, 1963. a doktorirao je na Univerzitetu Chicago, 1972; Još kao diplomac je posjetio Indiju pomoću *Fulbright Fellow* stipendije.

Pridružio se fakultetu Temple 1972. kao i član uredničkog odbora *History Compassa*.

The World's History je naziv knjige, koju je napisao Spodek, a prvo izdanje je objavljeno 1998.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1941.
Kategorija:Umrli 2023.
Kategorija:Američki historičari
Denker

* Arnold Denker (1914–2005), američki šahist
* Henry Denker (rođen 1912), američki novelist i dramopisac
* Lydia Denker (rođena 1982), australijska pjevačica

## Ostala značenja 
* "Denker" je njemačkom jeziku imenica, u prijevodu "mislilac".