open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Knut II, kralj Danske

**Knut II** (staronorveški: *Knútr inn ríki*; 995 – 12. novembar 1035), poznatiji kao **Knut Veliki**, bio je kralj Danske, Engleske i Norveške. Nakon njegove smrti, smrti njegovih nasljednika i normanskog osvajanja Engleske 1066, njegova zaostavština je u velikoj mjeri izgubljena u historiji. Srednjovjekovni historičar Norman Cantor je izjavio da je on bio "najefikasniji kralj u anglosaksonskoj historiji", iako je Knut bio danski a ne anglosaksonski kralj. On je popularan u narodu po legendarnoj priči o kralju Knutu i talasima, ali se obično pogrešno predstavlja kao omađijani kralj koji vjeruje da ima natprirodne moći.

Knutov otac je bio danski kralj Sven I. Identitet njegove majke je nesiguran, iako se zna da je bila kćerka poljskog kneza Mješka I. Kao danski princ, Knut je osvojio englesko prijestolje 1016. nakon vijekova vikinških aktivnosti u sjeverozapadnoj Evropi. Svojim dolaskom na dansko prijestolje 1018. objedinio englesku i dansku titulu. Knut je održavao svoju moć ujedinjavanjem danaca i engleza na osnovu kulturnih veza, bogatstva i običaja a ne pukom brutalnošću. Nakon deset godina sukoba sa protivnicima u Skandinaviji, Knut je preuzeo titulu kralja Norveške u Trondheimu 1028. godine.

## Dolazak na prijestolje 
Nakon smrti svog oca, Svena I 1014, s engleskim kraljevima Ethelredom Nespremnim i njegovim nasljednikom Edmundom Željeznobokim vodio do godine 1016. ratove sa promjenjivom srećom, a koji su završili sklapanjem mira u Alneyu 1016. prema kojem je Engleska podijeljena na način da je Knutu pripala polovina Engleske sjeverno od rijeke Temze, a Edmundu Željeznobokom pripao je južni dio. Kako je ubrzo nakon toga iste godine 1016. Edmund Željeznoboki umro, Knut je preuzeo kontrolu nad cjelokupnom Engleskom, te postao engleski kralj. Po smrti brata Haralda postao i kraljem Danske (1018). 

U pokorenoj Engleskoj vladao je umjereno, a kraljevstvo podijelio na manje grofovije. Nije provodio čistke u Crkvi, te je bio dobročinitelj za više engleskih samostana. Nije se otuđio od anglosaskog okruženja već je nastojao biti vladar svih svojih podanika. London je učinio svojim vojnim i upravnim sjedištem.

Povezavši se 1027. sa njemačkim carem Konradom II u savez protiv Poljske, dobio je od njega feudalnu marku Schleswig. Godine 1028. osvojio Norvešku i dvije godine prije dijelove Švedske, a 1031. prisilio i Škotsku na pokornost.

Na engleskom prijestolju naslijedio ga je sin Harold, a na danskom sin Hartaknut (Knut III).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Kraljevi Danske
Kategorija:Kraljevi Norveške
Kategorija:Rođeni 995.
Kategorija:Umrli 1035.
Ethelstan Slavni

**Ethelstan** (staroengleski: *Æþelstan*; 894 – 27. oktobar 939) bio je kralj Wessexa od 924. do 927. i kralj Engleske od 927. do 939. Bio je sin kralja Edvarda Starijeg i njegove prve supruge Ecgwynne. Moderni historičari ga smatraju prvim kraljem Engleske i jednim od najvećih anglosaksonskih kraljeva. Nikada se nije ženio i naslijedio ga je polubrat Edmund I.

Kada je Edvard umro u julu 924, Ethelstan je podijelio carstvo sa bratom Etelvirdom, tako što je Etelvird naslijedio Wessex, a Ethelstan Merciju. Kako je Etelvird ubrzo umro nakon smrti Edvarda I Starijeg, Ethelstan je zavladao gotovo cjelokupnim područjem Engleske. U početku je Ethelstan naišao na otpor u Wessexu, dok nije osvojio i preostali dio britanskog teritorija kojim su vladali vikinzi. Tako je 927. okrunjen u Yorku za kralja Engleske i postao je prvi anglosaksonski vladar cijele Engleske. Godine 934. je napao Škotsku i prisilio Konstantina II na abdikaciju. To je naljutilo škote i vikinge koji su 937. napali Englesku. Ethelstan ih je porazio u bici kod Brunanburha i ta pobjeda mu je donijela veliki ugled na evropskom kontinentu. Nakon njegove smrti 939, vikinzi su vratili posjede oko Yorka.

Ethelstan je centralizirao vladu; povećao je kontrolu nad proizvodnjom povelja i pozvao vodeće ličnosti iz udaljenih područja da budu njegovi savjetnici. Ovim sastancima su prisustvovali i drugi vladari izvan njegove teritorije, posebno velški kraljevi, koji su na taj način priznali njegovu vladavinu. Njegove pravne reforme su bile nastavak započetih reformi njegovog djeda Alfreda Velikog. Ethelstan je bio jedan od najpobožnijih anglosaksonskih kraljeva i bio je poznat po prikupljanju relikvija i građenju crkava. Njegov dvor je bio centar učenja engleskog jezika, a također je postavio temelje za benediktinsku monašku reformu. Nijedan drugi anglosaksonski kralj nije imao važnu ulogu u evropskoj politici kao Ethelstan te je dogovorio sestrama brakove sa mnogim evropskim vladarima.

## Rani život 
Prema Williamu Malmesbury, Ethelstan je imao trideset godina kada je došao na prijestolje 924, što znači da je rođen 894. Bio je najstariji sin Edvarda Starijeg i njegove prve supruge Ecgwynne.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Rođeni 895.
Kategorija:Umrli 939.
Edvard Ispovjednik

**Edvard Ispovjednik** (anglosaksonski: *Ēadweard Andettere*; ; između 1003. i 1005 – 5. januar 1066) bio je kralj Engleske od 1042. do 1066. Kao sin Ethelreda Nespremnog i Eme Normanske, Edvard je naslijedio Knuta III obnavljajući vladavinu dinastije Wessex nad Engleskom. Kad je Edvard umro 1066. naslijedio ga je Harold II koji je poražen i ubijen iste godine od normanskog vojvode Vilima Osvajača u bici kod Hastingsa.

## Rane godine i egzil 
Sin je Ethelreda Nespremnog. koji je 1013. pred danskim napadima izbjegao u Normandiju. Odgojen je u Normandiji, pa je stoga bio sklon normanskim uticajima. Njegovim ustoličenjem za engleskog kralja prekinuta je danska prevlast u Engleskoj, te je ponovno vraćena na vlast anglosaska kraljevska dinastija. Anglosaski pravni običaji, kodificirani poslije njegove smrti, prozvani su po njemu (*Leges Edwardi confessoris*). Bio je poštovan u narodu zbog djelâ milosrđa; razvijao je zajedništvo sa Svetom stolicom.

Naslijedio ga je Harold II.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kršćanski sveci
Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Sveci
Kategorija:Rođeni 1003.
Kategorija:Umrli 1066.
Harold II

**Harold II** (; 1022 – 14. oktobar 1066), poznatiji kao **Harold Godwinson** (staroengleski: *Harold Godƿinson*), bio je posljednji anglosaksonski kralj Engleske. Vladao je od 6. januara 1066. do svoje smrti u bici kod Hastingsa 14. oktobra 1066. Njegova smrt je označila kraj Anglosaksonske vladavine nad Engleskom.

Bio je član najmoćnije plemićke porodice u Engleskoj, a njegovog oca Godwina kralj Knut Veliki imenovao je grofom od Wessexa. Harold, koji je prethodno služio kao grof od Istočne Anglije, imenovan je na očevu grofoviju nakon Godwinove smrti. Nakon što je njegov šurjak, kralj Edvard Ispovjednik, umro bez djece 5. januara 1066., sastao se Witenagemot i izabrao Harolda za njegovog nasljednika; vjerovatno je bio prvi engleski monarh krunisan u Vestminsterskoj opatiji. Krajem septembra, porazio je invaziju suparničkog pretendenta Haralda III u bici kod Stamford Bridgea u blizini Yorka, prije nego što je dvije sedmice kasnije vratio svoju vojsku na jug kako bi se susreo s Vilim I kod Hastingsa, gdje je poginuo u bitci.

## Reference 
### Izvori 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
*
*  
* 
*
* 
*  
*
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 

## Dodatna literatura 
* 

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Rođeni 1020.
Kategorija:Umrli 1066.
Edgar Ætheling

**Edgar II** (*Edgar Ætheling*; 1052–1125) bio je neokrunjeni engleski kralj.

Edgar je bio unuk engleskog kralja Edmunda Željeznobokog koji se tokom vladavine danskih kraljeva rodio u progonstvu u Mađarskoj. Edvard Ispovjednik ga je tokom svoje vladavine doveo na svoj dvor i proglasio svojim nasljednikom.

Nakon bitke kod Hastingsa i smrti kralja Harolda II, kraljevsko vijeće (*Witenagemot*) je dana 14. oktobra 1066. Edgara proglasilo nasljednikom Harolda II pod imenom Edgar II. Kako su u bici kod Hastingsa poginuli mnogi viđeniji anglosaski plemići, otpor Vilimu, normandijskom vojvodi je bio slab i potpuno obeshrabren. U toj situaciji Edgar, koji je bio premlad, a uz to slaba karaktera i uticaja, nije imao moći organizirati odbranu i oduprijeti se moćnim Normanima.

Edgar nikada nije bio okrunjen za engleskog kralja jer je Vilim I Osvajač već do Božića 1066. pokorio Englesku i bio priznat za kralja Engleske.

## Reference 
Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Rođeni 1052.
Kategorija:Umrli 1125.
Knut III, kralj Danske

**Knut III** (; 1018 – 8. juni 1042), poznatiji kao **Hartaknut** (danski: Hardeknud), bio je kralj Danske od 1035. do 1042. i kralj Engleske od 1040. do 1042. Kada mu je otac Knut Veliki umro 1035, Hartaknut se borio da zadrži posjede svog oca. Međutim, Magnus I je preuzeo kontrolu nad Norveškom, a Hartaknut je naslijedio prijestolje Danske. Postao je kralj Engleske 1040. nakon smrti svog polubrata Harolda Brzonogog. Bio je strog i nepopularan vladar koji je, da bi financirao svoju vojsku, uveo visoke poreze. Umro je iznenada 1042. Bio je posljednji skandinavski vladar koji je bio kralj Engleske.

## Vladavina 
Od oca Knuta Velikog naslijedio je dansko prijestolje 1035. Bio je u sukobu sa polubratom Haroldom oko engleskog prijestolja. Dok se pripremao da iz Danske izvrši invaziju Engleske kako bi ga svrgnuo, Harold je 1040. umro pa je Hartaknut naslijedio englesku krunu.

Bio je strog i nepopularan vladar koji je, da bi financirao svoju vojsku, uveo visoke poreze. Bio je neoženjen i nije imao djece. Naslijedio ga je predstavnik anglosaske dinastije Edvard Ispovjednik.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Kraljevi Danske
Kategorija:Rođeni 1018.
Kategorija:Umrli 1042.
Demografija Gradiške

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Gradiška imala je 59.974 stanovnika, raspoređenih u 68 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 59.974

* Srbi - 35.753 (59,61%) 
* Muslimani - 15.851 (26,42%) 
* Hrvati - 3.417 (5,69%) 
* Jugoslaveni - 3.311 (5,52%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.642 (2,76%)
 
### Popis 1981. 
ukupno: 58.095

* Srbi - 32.825 (56,50%) 
* Muslimani - 13.026 (22,42%) 
* Hrvati - 3.544 (6,10%) 
* Jugoslaveni - 7.255 (12,48%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.445 (2,50%)
 
### Popis 1971. 
ukupno: 53.581

* Srbi - 35.038 (65,39%) 
* Muslimani - 12.688 (23,68%) 
* Hrvati - 4.415 (8,23%) 
* Jugoslaveni - 415 (0,77%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.025 (1,93%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
### apsolutna etnička većina 
### relativna etnička većina 
## Napomene 
Gradiška
Kategorija:Gradiška
Vilim II, kralj Engleske

**Vilim II** (staronormanski: *Williame II*; 1056 – 2. august 1100) bio je kralj Engleske od 1087. do 1100. Bio je sposoban i ratoboran kralj sa kompleksnim temperamentom. Uspješno je ratovao protiv Škota, normanskih pobunjenika i Francuza. Učvrstio je sjeverne granice Engleske. Nije se ženio. Umro je nakon ranjavanja strijelom tokom lova pod okolnosti koje ostaju mutne. Posredni dokazi ponašanja ljudi oko njega su podigli jaku, ali nedokazanu sumnju za ubistvo. Naslijedio ga je njegov mlađi brat Henrik.

## Mladost 
Bio je treći sin Vilima Osvajača i njegove supruge Matilde Flandrijske.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Vojvode Normandije
Kategorija:Rođeni 1056.
Kategorija:Umrli 1100.
Spisak naseljenih mjesta u gradu Gradišci

## Opći podaci 
**Gradiška** (prije **Bosanska Gradiška**) jest naselje i grad koji se nalazi u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u gradu Gradiška, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 68) su:

## A 
* Adžići

## B 
* Berek
* Bistrica
* Bok Jankovac
* Brestovčina
* Bukovac

## C 
* Cerovljani
* Cimiroti

## Č 
* Čatrnja
* Čelinovac
* Čikule

## D 
* Donja Dolina
* Donja Jurkovica
* Donji Karajzovci
* Donji Podgradci
* Dragelji
* Dubrave

## E 
* Elezagići

## G 
* Gašnica
* Gornja Dolina
* Gornja Jurkovica
* Gornja Lipovača
* Gornji Karajzovci
* Gornji Podgradci
* Gradiška
* Grbavci
* Greda

## J 
* Jablanica
* Jazovac

## K 
* Kijevci
* Kočićevo
* Kozara
* Kozinci
* Krajišnik
* Kruškik

## L 
* Laminci Brezici
* Laminci Dubrave
* Laminci Jaružani
* Laminci Sređani
* Liskovac
* Lužani

## M 
* Mačkovac
* Mašići
* Mičije
* Miloševo Brdo
* Miljevići
* Mokrice

## N 
* Nova Topola
* Novo Selo

## O 
* Orahova
* Orubica

## P 
* Petrovo Selo

## R 
* Rogolji
* Romanovci
* Rovine

## S 
* Samardžije
* Seferovci
* Sovjak
* Srednja Jurkovica

## Š 
* Šaškinovci

## T 
* Trebovljani
* Trnovac
* Trošelji
* Turjak

## V 
* Vakuf
* Vilusi
* Vrbaška

## Ž 
* Žeravica

Gradiška
*
Vilim I, kralj Engleske

**Vilim I** (staroengleski: *William I*; staronormanski: *Wilhelm I*; 1028 – 9. septembar 1087), poznat kao **Vilim Osvajač**, bio je prvi normanski kralj Engleske od 1066. do smrti 1087. Kao potomak Vikinga, bio je vojvoda Normandije od 1035. godine. Nakon duge borbe u uspostavljanju vlasti u Normandiji, pokrenuo je 1066. godine normansko osvajanje Engleske. Ostatak njegovog života je obilježila borba za konsolidaciju moći u Engleskoj i njegovim kontinentalnim zemljama.

Vilim I je bio sin Roberta I, vojvode Normandije i njegove ljubavnice Herleve. Njegov nelegitimni status mu je stvorio probleme nakon što je naslijedio oca. Tokom svog djetinjstva i adolescencije, članovi normanske aristokratije su se borili jedni protiv drugih, kako bi kontrolirali dijete vojvodu za svoje ciljeve. Godine 1047. Vilim je bio u mogućnosti da ukine pobunu i započne uspostavljanje svog autoriteta nad vojvodstvom; proces se nije završio sve do 1060. godine. Njegov brak sa Matildom Flandrijskom 1050. godine mu je dao moćnog saveznika grofoviju Flandriju. Njegova konsolidacijska snaga mu je omogućila da proširi svoje vidike, a do 1062. godine Vilim je bio u mogućnosti da osigura kontrolu nad susjednom grofovijom Maine.

Krajem 1050.-te i početkom 1060.-te Vilim je postao kandidat za prijestolje Engleske, nakon smrti Edvarda Ispovjednika, njegovog prvog rođaka koji nije imao djece. Bilo je i drugih potencijalnih kandidata, uključujući i moćnog engleskog grofa Harolda Godwinsona, koji je imenovan za kralja od strane Edvarda na samrtnoj postelji u januaru 1066. godine. Vilim je tvrdio da je Edvard ranije obećao prijestolje njemu, ali Harold nije podržao njegovu tvrdnju. Zbog toga je izgradio veliku flotu i napao Englesku u septembu 1066. godine, te odlučno porazio i ubio Harolda u bici kod Hastingsa 14. oktobra 1066. godine. Nakon dodatnih vojnih napora, Vilim je krunisan za kralja na Božić 1066. godine u Londonu.

Njegove posljednje godine života su bile u znaku poteškoća u njegovim kontinentalnim zemljama, problema sa najstarijim sinom i pretnjom invazije Engleske od strane Dana. Vilim je 1086. godine naredio sastavljanje Knjige strašnog suda, u kojoj su bili zapisani svi zemljoposjednici u Engleskoj zajedno sa svojim imanjima. Vilim je umro u septembru 1087. godine dok je vodio kampanju u sjevernoj Francuskoj, a sahranjen je u Caenu. Njegova vladavina u Engleskoj je bila u znaku izgradnje dvoraca, doseljavanja normanskog plemstva i promjena u sastavu engleskih sveštenika. Vilimove zemlje su bile podijeljene nakon njegove smrti; Normandiju je naslijedio njegov najstariji sin Robert, a njegov drugi preživjeli sin Vilim je dobio Englesku.

## Rani život 
Vilim je rođen 1028. u Falaizu, kao jedini sin Roberta I, vojvode Normandije. Njegova majka Herleva je bila kćerka Fulberta de Palaisa.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Vojvode Normandije
Kategorija:Rođeni 1020-ih
Kategorija:Umrli 1087.
Kategorija:Biografije, Falaise (Calvados)
Harold Brzonogi

**Harold I** (1015 – 17. mart 1040), također poznat kao **Harold Brzonogi**, bio je kralj Engleske od 1035. do 1040. 

Nadimak Brzonogi (engleski: "Harefoot") dobio je zahvaljujući svojoj brzini i lovačkim vještinama. Kao sin Knuta Velikog i Elfgife Northampton, Harold je izabran za regenta Engleske nakon smrti svog oca 1035. U početku je vladao Engleskom umjesto svog polubrata Hartaknuta koji je ostao u Danskoj zbog pobune u Norveškoj, koja je zbacila njihovog brata Sveina. Iako je Harold želio da bude krunisan za kralja Engleske 1035, kanteberijski nadbiskup Ethelnoth je odbio da to učini.

Tako je bilo do 1037. kada je Harold, uz podršku grofa Leofrica i mnogih drugih, službeno proglašen kraljem Engleske. Iste godine, njegova dva polubrata, Edvard i Alfred, su se vratili u Englesku sa značajnom vojnom silom. Alfred je bio zarobljen od strane grofa Godwina koji ga je predao skupini ljudi koji su bili odani njemu. Međutim, Harold je bio oslijepljen te je podlegao ranama. Umro je u Londonu 1040. nakon pet godina vladavine. Nakon njegove smrti, njegov brat Hartaknut je zauzeo Englesku. Harold je prvobitno sahranjen u Westminsteru, ali je Hartaknut njegovo tijelo bacio u močvaru uz rijeku Temzu, ali su ga nakon kratkog vremena pokupili ribari koji su ga odmah odnijeli dancima, te ga časno sahranili na njihovom groblju u Londonu.

## Reference 
### Izvori 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Dodatna literatura 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Rođeni 1015.
Kategorija:Umrli 1040.
Spisak danskih kraljeva

Ovo je **spisak danskih vladara** i osoba u nasljednom nizu za nasljeđivanje danske krune.

## Monarsi
## Nasljedni niz
[mini|desno|Kruna [Kristijan IV, kralj Danske|Kristijana IV]]

Danska od 2009. koristi apsolutnu primogenituru, što znači da sinovi više nemaju prednost nad kćerkama. Nasljeđuje najstarije dijete bez obzira na spol. Prestolonasljednik je Frederik, krunski princ od Danske, stariji od dva sina kraljice Margarete II.

#Njegova kraljevska visost, Frederik, krunski princ od Danske - stariji sin kraljice
#Njegova kraljevska visost, princ Kristijan od Danske - stariji sin prestolonasljednika
#Njena kraljevska visost, princeza Izabela od Danske - starija kći prestolonasljednika
#Njegova kraljevska visost, princ Vinsent od Danske - mlađi sin prestolonasljednika
#Njena kraljevska visost, princeza Jozefina od Danske - mlađa kći prestolonasljednika
#Njegova kraljevska visost, princ Joachim od Danske - mlađe dijete kraljice
#Njegova visost, princ Nikolai od Danske - najstarije dijete princa Joachima
#Njegova visost, princ Felix od Danske - srednje dijete princa Joachima
#Njegova visost, princ Henrik od Danske - najmlađe dijete princa Joachima
#Njena kraljevska visost, princeza Benedikte od Danske - sestra kraljice
#Njena visost, princeza Elizabeta od Danske - rođaka kraljice u prvom koljenu

Djeca princeze Benedikte nisu u nasljednom nizu jer nisu bila odgajana na danskom tlu.

## Vanjski linkovi
**"Kongerækken"* Kongehuset.

Kategorija:Danski vladari
Kategorija:Danska
Demografija Laktaša

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Laktaši imala je 29.832 stanovnika, raspoređenih u 37 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 29.832

* Srbi - 24.176 (81,04%) 
* Hrvati - 2.565 (8,59%) 
* Muslimani - 408 (1,36%) 
* Jugoslaveni - 1.530 (5,12%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.153 (3,89%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 27.676

* Srbi - 21.642 (78,19%) 
* Hrvati - 2.512 (9,07%) 
* Muslimani - 245 (0,88%) 
* Jugoslaveni - 2.204 (7,96%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.073 (3,90%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 25.997

* Srbi - 21.986 (84,57%) 
* Hrvati - 2.731 (10,50%) 
* Muslimani - 341 (1,14%) 
* Jugoslaveni - 84 (0,32%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 855 (3,47%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
L
Kategorija:Laktaši
Spisak naseljenih mjesta u gradu Laktašima

## Opći podaci 
**Laktaši** su grad i banjsko lječilište u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine, 19&nbsp;km sjeverno od Banje Luke. Naseljena mjesta u gradu Laktašima, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 37) su:

## A 
* Aleksandrovac
* Aleksići

## B 
* Bakinci
* Boškovići
* Bukovica

## Č 
* Čardačani

## Ć 
* Ćetojevići

## D 
* Devetina
* Dovići
* Drugovići

## G 
* Glamočani

## J 
* Jablan
* Jakupovci
* Jaružani

## K 
* Kadinjani
* Kobatovci
* Koljani
* Kosjerovo
* Kriškovci
* Krnete

## L 
* Laktaši

## Lj 
* Ljubatovci

## M 
* Maglajani
* Mahovljani
* Malo Blaško
* Milosavci
* Miloševci
* Mrčevci

## P 
* Papažani
* Petoševci

## R 
* Rajčevci
* Riječani

## S 
* Slatina

## Š 
* Šeškovci
* Šušnjari

## T 
* Trn

## V 
* Veliko Blaško

Laktaši
*
Demografija Srpca

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Srbac imala je 21.840 stanovnika, raspoređenih u 39 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 21.840

* Srbi - 19.382 (88,74%) 
* Muslimani - 940 (4,30%) 
* Hrvati - 140 (0,64%) 
* Jugoslaveni - 811 (3,71%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 567 (2,61%)
 
### Popis 1981. 
ukupno: 22.336

* Srbi - 19.175 (85,84%) 
* Muslimani - 800 (3,58%) 
* Hrvati - 172 (0,77%) 
* Jugoslaveni - 1.334 (5,97%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 855 (3,84%)
 
### Popis 1971. 
ukupno: 21.226

* Srbi - 19.469 (91,72%) 
* Muslimani - 1.018 (4,79%) 
* Hrvati - 203 (0,95%) 
* Jugoslaveni - 34 (0,16%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 502 (2,38%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
**Apsolutna etnička većina:**

**Relativna etnička većina:**

## Napomene 
S
Kategorija:Srbac
Edvard Stariji

**Edvard Stariji** (staroengleski: *Eadweard cyning*; 871 − 17. juli 924) bio je kralj Wessexa. Bio je sin Alfreda Velikog od kojeg je preuzeo krunu nakon njegove smrti 899. Za vrijeme svoje vladavine, zajedno sa svojom sestrom Ethelfledom, gospodaricom Mercije, vojnim pobjedama je teritorijalno zaokružio englesku teritoriju porazivši Dance u dijelovima Mercije i Northumbrije koji su bili pod njihovom vlašću. Nakon smrti sestre Ethelflede, Edvard je svrgnuo sestrinu kćerku Aefwynn i tako ujedinio teritorije Wessexa i Mercije pod svojom vlašću. Godine 920. vladari Škotske, Yorka, engleske Northumbrije te Briti iz Strathclydea izjavili su da prihvataju Edvardovu vlast.

Upamćen je kao sposoban vojskovođa koji je teritorijalno ojačao Englesku te stvorio temelje koji su njegovim nasljednicima omogućili daljnju vojnu i teritorijalnu ekspanziju. Poginuo je 924. vodeći vojsku u suzbijanju unutrašnje pobune u Merciji. Naslijedio ga je sin Ethelstan.

## Biografija 
Edvard je bio drugo dijete i jedini sin Alfreda Velikog i njegove supruge Elhsvith. Edvardov datum rođenja se ne zna sa sigurnošću. Njegovi roditelji su se vjenčali 868. i njegova starija sestra Ethelfleda se ubrzo nakon toga rodila jer se udala 883. godine. Edvard je vjerovatno rođen kasnije, vjerovatno između 874. i 877. Peter Langtoft ga je opisao kao "vrlo snažan, zgodan i izuzetno inteligentan".

Aser u biografiji "Život kralja Alfreda" navodi da se Edvard obrazovao na dvoru zajedno sa svojom najmlađom sestrom Elfridom. Njegova druga sestra, Ethelgifu, je bila namijenjena za vjerski život od malih nogu (bilo je uobičajeno u srednjem vijeku da plemenite porodice daju jedno dijete crkvi), gdje je kasnije postala igumanija Shaftesburyja. Edvardov najmlađi brat, Ethelverd, se školovao u dvorskoj školi u kojoj je učio latinski jezik, što ukazuje na to da je i on bio namijenjen vjerskom životu.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Rođeni 870-ih
Kategorija:Umrli 924.
Spisak naseljenih mjesta u gradu Prnjavoru

## Opći podaci 
**Prnjavor** je grad i naseljeno mjesto koje se nalazi u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Prnjavor, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 63) su:

## B 
* Babanovci
* Brezik

## C 
* Crkvena

## Č 
* Čivčije
* Čorle

## D 
* Doline
* Donja Ilova
* Donja Mravica
* Donji Galjipovci
* Donji Palačkovci
* Donji Smrtići
* Donji Štrpci
* Donji Vijačani
* Drenova

## G 
* Gajevi
* Galjipovci
* Gornja Ilova
* Gornja Mravica
* Gornji Galjipovci
* Gornji Palačkovci
* Gornji Smrtići
* Gornji Štrpci
* Gornji Vijačani
* Grabik Ilova
* Gusak

## H 
* Hrvaćani

## J 
* Jadovica
* Jasik

## K 
* Karać
* Kokori
* Konjuhovci
* Kremna
* Kulaši

## L 
* Lišnja
* Lužani

## M 
* Maćino Brdo
* Mračaj
* Mravica
* Mujinci

## N 
* Naseobina Babanovci
* Naseobina Hrvaćani
* Naseobina Lišnja
* Novo Selo

## O 
* Okolica
* Orašje
* Otpočivaljka

## P 
* Paramije
* Pečeneg Ilova
* Popovići
* Potočani
* Prnjavor
* Prosjek
* Puraći

## R 
* Ralutinac
* Ratkovac

## S 
* Skakavci
* Srpovci

## Š 
* Šarinci
* Šereg Ilova
* Šibovska
* Štivor

## V 
* Velika Ilova
* Vršani

Prnjavor
*
Rikard I, kralj Engleske

**Rikard I** (; 8. septembar 1157 – 6. april 1199) bio je kralj Engleske od 1189. do smrti 1199. Također je bio vojvoda Normandije (kao **Rikard IV**), vojvoda Akvitanije, vojvoda Gaskonije, gospodar Kipra, grof Poitiersa, grof Anžuja, grof Maina, grof Nantesa i vrhovnik Bretanje. Bio je treći od pet sinova engleskog kralja Henrika II i Eleonore. Bio je poznat kao **Rikard Lavlje srce**, zbog svoje reputacije kao veliki vojskovođa i ratnik. U 16. godini, Rikard je preuzeo komandu nad vojskom, prekidajući pobunu u Poitou protiv njegovog oca. Bio je kršćanski zapovjednik tokom Trećeg krstaškog rata vodeći kampanju nakon odlaska francuskog kralja Filipa II. Postigao je značajne pobjede protiv Salahudina, ali nije mogao zauzeti Jerusalem.

Rikard je govorio francuski i romanski jezik koji se govorio u južnoj Francuskoj i okolnim regijama. Prije nego što je postao kralj Engleske, živio je u vojvodstvu Akvitanija na jugozapadu Francuske. Nakon dolaska na englesko prijestolje, proveo je šest mjeseci u Engleskoj a većinu svog života je proveo u krstaškim ratovima i zarobljeništvu. Poginuo je 1199. u Francuskoj prilikom opsade dvorca Aimara. Kako Rikard nije imao djece, nakon njegove smrti naslijedio ga je brat Ivan.

## Rani život 
Godine 1189. naslijedio je kralja Henrika II kao treći sin, a Akvitanijom je vladao zajedno s majkom Eleonorom, koja ju je naslijedila od svog oca.

Stekao je znatno vojno iskustvo suzbijajući pobunu u francuskoj pokrajini Akvitaniji koju je naslijedio od majke. Bio je jedan od ključnih sudionika Trećeg krstaškog rata, uz francuskog kralja Filipa II Augusta i njemačkog cara Fridrika I Barbarossu. Zauzeo je Acru i porazio Salahudina u bici kod Arsufa 1191. Na povratku iz Trećeg krstaškog rata 1192. zarobio ga je austrijski vojvoda Leopold. Pustio ga je 1194. uz otkupninu od 150.000 maraka. Sama isplaćena svota govori o snazi, moći i bogatstvu Engleske u ono doba.

Nakon kraćeg boravka u Engleskoj 1194. ponovno je ratovao na kontinentu i to u Francuskoj pokušavajući povratiti posjede koje je izgubio tokom svoje odsutnosti. Njegova permanentna odsutnost iz Engleske ostavila je tragove na unutarnjem planu budući da je gotovo stalno ratovanje u Trećem krstaškom ratu i u Francuskoj iscrpilo priverdu, stvorilo dugove i nezadovoljstvo visokog plemstva. Njegov brat i kasniji nasljednik Ivan mu je tokom učestvovanja u Trećem krstaškom ratu pokušao preoteti krunu, ali mu se nakon povratka ipak poklonio i priznao ga svojim kraljem.

Poginuo je godine 1199. u Francuskoj prilikom opsade dvorca grofa od Limogesa. Kako Rikard sa suprugom Berengarijom, koja kao engleska kraljica nije nikada stala na englesko tlo, nije imao djece, nakon njegove smrti naslijedio ga je brat Ivan.

## Također pogledajte 
* Spisak engleskih kraljeva

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Vojvode Akvitanije
Kategorija:Vojvode Normandije
Kategorija:Grofovi Anžuja
Kategorija:Plantageneti
Kategorija:Rođeni 1157.
Kategorija:Umrli 1199.
Treći krstaški rat

Osamdesetih godina dvanaestog vijeka na historijskoj sceni se pojavio genijalni kurdski vođa Saladin. On je 1187. ponovo ujedinio Egipat i muslimanski Bliski Istok. U boju kod Tiberasa potukao je krstaše, oslobodio Jerusalem i osvojio sav ostatak kraljevstva. Na to su kršćani, da spase preostale države i ponovo osvoje Jeruzalem, organizirali i Treći krstaški rat.

Njemačko-rimski car Fridrih I Barbarossa uspio je proći kroz čitavu Evropu i Malu Aziju, ali se na kraju utopio na kupanju. Druga dva monarha, engleski Ričard I Lavljeg Srca i francuski Filip II, su sretno stigli na cilj i otpočeli neprijateljstva. Nakon dvije godine opsjedanja, 1191. zauzet je veliki obalni grad Akon, nakon čega su krstaši nastavili prema Jerusalemu. Ričardova vojska se sukobila sa Saladinovim snagama i porazila ih. Naređuje da se 3000 zarobljenika - od kojih su mnogi bili žene i djeca - izvede iz grada i zakolje. Neki su raskomadani, ne bi li pronašli progutane dragulje. Biskupi su davali blagoslove. "Nevjernički životi nemaju vrijednosti". Hroničar Ambroise, ushićeno piše: *"Pobijeni su svi odreda. Neka je za to blagoslovljen Stvoritelj!"*

Turci su bili odbačeni i prisiljeni na defanzivu, ali krstaši, razdirani nesuglasicama, nisu znali iskoristiti pobjedu. Mirovni ugovor iz 1192. priznao je Francima vlast nad obalom i dao kršćanskim hodočasnicima pravo posjeta Jerusalemu. Ipak je on i dalje ostao u turskim rukama. Krstaški ratovi nanijeli su mnogim krajevima velike patnje, a namjeravani cilj nisu postigli. Značajnije posljedice su imali za privredni, politički, kulturni i vjerski razvoj evropskih zemalja. Evropljani su se nedvojbeno upoznali s islamskom kulturom i naukom, svidjela su im se egzotična jela, svilene tkanine, sagovi i druga fina roba. Jedna od posljedica ovih ratova je porast antagonizma između katolika i pravoslavaca, te dakako između kršćana i muslimana.

Kategorija:Krstaški ratovi
Leštiny

[mini|desno|300p|[Distrikt Dolný Kubín]]
**Leštiny** je selo i općina u distriktu Dolný Kubín u regionu Žilina na sjeveru Slovačke.

## Historija 
U historijskim izvorima selo se prvi put spominje 1381. godine. 

## Geografija 
Općina leži na nadmorskoj visini od 586 metara, te laži na površini od 6.939 km2. Broj stanovnika iznosi oko 225.

## Stanovništvo 
Broj stanovnika je  (.).

### Etnička pripadnost 
### Religija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*http://www.statistics.sk/mosmis/eng/run.html 

Kategorija:Sela i općine u distriktu Dolný Kubín
Spisak naseljenih mjesta u općini Srbac

## Opći podaci 
**Srbac** je naselje i središte istoimene općine na ušću Vrbasa u Savu u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Srbac, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 39) su:

## B 
* Bajinci
* Bardača
* Brezovljani
* Brusnik

## C 
* Crnaja

## Ć 
* Ćukali

## D 
* Donja Lepenica
* Donji Kladari
* Donji Srđevići
* Dugo Polje

## G 
* Gaj
* Glamočani
* Gornja Lepenica
* Gornji Kladari
* Gornji Srđevići

## I 
* Ilićani
* Inađol

## K 
* Kaoci
* Kobaš
* Korovi
* Kukulje

## L 
* Lilić

## N 
* Nova Ves
* Novi Martinac
* Nožičko

## P 
* Povelič
* Prijebljezi

## R 
* Rakovac
* Razboj Ljevčanski
* Razboj Župski
* Resavac

## S 
* Seferovci
* Selište
* Sitneši
* Sitneši Mali
* Srbac
* Srbac Selo
* Stari Martinac

## V 
* Vlaknica

Srbac
*
Nihad Đedović

**Nihad Đedović** bosanskohercegovački je košarkaš. Visok je 196&nbsp;cm i igra na pozicijama beka šutera i krilnog beka. Ima i njemačko državljanstvo. Član je španske Unicaje, a najveći dio karijere proveo je u Bayernu.

## Karijera 
Košarku je počeo trenirati u Školi košarke Rin. S nepunih 16 godina počeo je profesionalnu karijeru u Bosni, s kojom je postao prvak države. Njegov talent primijetili su Girona, TAU Ceramica i Barcelona. Izabrao je Barcelonu iako je ponuda Tau Ceramike bila finansijski izdašnija.

## Reprezentacija 
Nastupao je za kadetsku reprezentaciju Bosne i Hercegovine 2005/06, te je na Evropskom prvenstvu, B Divizije do 16 godina 2006. ostvario i najbolji prosjek poena po utakmici 20,3 (163 poena u osam utakmica) uz prosjek šuta iz igre 43,2%. Također je ostvario i druge zapažene statistike,16 asistencija (dvije po utakmici) i prosječno 3,5 ukradene lopte (treći na prvenstvu).

## Statistike 
### Euroliga 
|-
| style="text-align:left;"| 2007/08.
| style="text-align:left;" rowspan=2| Barcelona
| 1 || 0 || 5.8 || .000 || .000 || .500 || 2.0 || .0 || .0 || .0 || 1.0 || 3.0
|-
| style="text-align:left;"| 2008/09.
| 3 || 0 || 3.3 || .000 || .000 || .000 || .3 || .0 || .0 || .0 || .0 || -1.0
|-
| style="text-align:left;"| 2010/11.
| style="text-align:left;"| Lottomatica
| 15 || 15 || **27.3** || .426 || .194 || .742 || 3.1 || 2.1 || **1.7** || **.3** || 9.3 || 8.9
|-
| style="text-align:left;"| 2012/13.
| style="text-align:left;"| Alba Berlin
| **23** || 13 || 23.5 || .411 || .265 || .695 || 3.3 || 2.5 || 1.0 || .0 || 8.6 || 7.6
|-
| style="text-align:left;"| 2013/14.
| style="text-align:left;" rowspan=4| Bayern
| 18 || **16** || 25.5 || .458 || **.400** || **.921** || **3.6** || 2.3 || .8 || .1 || **11.7** || 10.4
|-
| style="text-align:left;"| 2014/15.
| 10 || 7 || 25.5 || .439 || .375 || .818 || 2.8 || 2.4 || .5 || .2 || 11.6 || 10.5
|-
| style="text-align:left;"| 2015/16.
| 10 || 8 || 26.6 || **.469** || .333 || .857 || 3.0 || 2.6 || 1.2 || .0 || 12.4 || **12.0**
|-
| style="text-align:left;"| 2018/19.
| 30 || 28 || 23.0 || .463 || .333 || .836 || 2.5 || **2.7** || 1.0 || .0 || 9.9 || 10.0
|- class="sortbottom"
| colspan=2 align=center | Karijera
| 110 || 87 || 24.0 || .443 || .319 || .799 || 2.9 || 2.4 || 1.0 || .1 || 9.9 || 9.2

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Intervju Đedovića 

Kategorija:Rođeni 1990.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Višegrad
Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaši
Kategorija:Košarkaši KK Bosne
Kategorija:Košarkaši Barcelone
Kategorija:Košarkaši Cornelle
Kategorija:Košarkaši Obradoira
Kategorija:Košarkaši Virtus Rima
Kategorija:Košarkaši Galatasaraya
Kategorija:Košarkaši Albe Berlin
Kategorija:Košarkaši Bayerna
Kategorija:Košarkaši Málage
Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaši u Španiji
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 21. vijeka
The All-American Rejects (album)

***The All-American Rejects*** jest istoimeni album grupe The All-American Rejects, koji je izdat 1. oktobra 2002. godine (pogledajte 2002 u muzici).

## Spisak pjesama 
# "My Paper Heart" – 3:49
# "Your Star" – 4:21
# "Swing, Swing" – 3:53
# "Time Stands Still" – 3:31
# "One More Sad Song" – 3:03
# "Why Worry" – 4:17
# "Don't Leave Me" – 3:28
# "Too Far Gone" – 4:05
# "Drive Away" – 3:00
# "Happy Endings" – 4:25
# "The Last Song" – 5:02
# "The Cigarette Song" (Bonus pjesma za područije Velike Britanije) - 3:36

## Osoblje 
* The All-American Rejects - aranžeri, slike i ostalo
* Laura Echler - A&R asistent
* Michael Goldstone - A&R
* Dirk Hemsath - A&R
* Emily Lazar - Mastering
* Tim O'Heir - Producent, inžinjer, Miksete
* Tyson Ritter - Svi glasovi, bas, udaraljke
* Nick Wheeler - gitare, klavijature, bubnjeve, udarljke, programiranje

## Top liste 
**Album** - Billboard (Sjeverna Amerika)

**Singlovi** - Billboard (Sjeverna Amerika)

Kategorija:Albumi The All-American Rejectsa
Kategorija:Debitantski albumi iz 2002.
Kategorija:Albumi iz 2002.
Valentin Katajev

**Valentin Katajev** (*ruski Валентин Катаев*; Odesa, Ukrajina, 28. januar 1897. - Moskva, Rusija, 12. april 1986.) je bio ruski književnik i dramski pisac.

### Djela 
* "Rastratchiki" (1926)
* "Kvadratura kruga" (1928)
* "Vremya, vperyod!" (1932)
* "Beleyet parus odinoky" (1936)
* "Sin puka"

Kategorija:Ruski pisci
Kategorija:Biografije, Odesa
Kategorija:Rođeni 1897.
Kategorija:Umrli 1986.
Move Along

***Move Along*** jest drugi album grupe The All-American Rejects, koji je izdat 12. jula 2005. (Pogledajte 2005 u muzici)

## Spisak pjesama 
(sve pjesme napisali su članovi grupe The All-American Rejects)
#"Dirty Little Secret"  – 3:13 
#"Stab My Back"  – 3:10 
#"Move Along"  – 4:00 
#"It Ends Tonight"  – 4:04 
#"Change Your Mind"  – 3:40 
#"Night Drive"  – 3:25 
#"11:11 P.M."  – 3:04 
#"Dance Inside"  – 4:02 
#"Top of the World"  – 3:25 
#"Straitjacket Feeling"  – 3:37 
#"I'm Waiting"  – 3:37 
#"Can't Take It"  – 2:52 

## Osoblje 
*Paul DeCarli – klavijature
*Chris Gaylor – udaraljke, bubnjevi
*Mike Kennerty – gitara
*Jamie Muhoberac – klavir
*Tyson Ritter – bas, glas
*Nick Wheeler – banjo, gitara, klavijature, klasična gitara
*David Low – musician contractor

## Top liste 
**Album** - Billboard (Sjeverna Amerika)

**Singlovi** - Billboard (Sjeverna Amerika)

## Vanjski linkovi 
* http://books.google.com move+along+platinum
* http://www.mtv.com/news/articles/1479678/20031009/all_american_rejects.jhtml 
* https://web.archive.org/web/20120925233834/http://www.muchmusic.com/artists/more.aspx?artistid=588

Kategorija:Albumi The All-American Rejectsa
Kategorija:Albumi iz 2005.
Henrik IV, kralj Engleske

**Henrik IV** (3. april 1367 - 20. mart 1413) bio je kralj Engleske. Poznat je i pod imenom **Henry Bolingbroke**, budući da je rođen u dvorcu Bolingbroke.

Sin je Ivana od Gaunta, vojvode od Lancastera, i Blanke Lankasterske, a unuk Edvarda III. Tokom djetinjstva odrastao je zajedno sa svojim prethodnikom, Rikardom II, ali su se tokom života razišli pošto je Henrik bio oštri Rikardov oponent.

Rikard II ga je zajedno sa ocem protjerao, te mu 1399, nakon očeve smrti, uskratio pravo nasljedstva. Henrik je zato uz pomoć francuskog kralja pokrenuo vojni napad na Englesku, nadmudrio Rikarda II, uhvatio ga i prisilio na abdikaciju, poslije koje je zatvoren i umro. Henrik je okrunjen 13. oktobra 1399. kao Henrik IV i bio je začetnik engleske kraljevske dinastije Lancaster.

Početak Henrikove vladavine obilježen je pobunama Owaina Glyndwra, koji se sam proglasio princom od Velsa i nasljednikom krune, te moćnog Henryja Percyja, grofa od Northumberlanda. Naime, Henry Percy bio je na čelu moćne veleposjedničke porodice, koja je na sjeveru Engleske raspolagala velikom moći.

Percyji su u početku podržali Henrikovo preuzimanje prijestolja, ali su se, bijesni zbog toga što je odbio ispuniti njihove zahtjeve, 1403. pobunili i sklopili savez sa Glyndwrom. Henrik je odlučno odgovorio porazivši i ubivši u bici kod Shrewsburyja nasljednika porodice Percy, samog Henryja Percyja, prisilivši njegovog oca, grofa od Northumberlanda, da raspusti svoju vojsku. Isti je 1405. organizirao novu pobunu s Glyndwrom, nadbiskupom Yorka Scropeom i Edmundom Mortimerom, grofom od Marcha, koji je polagao uvjerljivo nasljedno pravo na krunu, s obzirom na to da je bio potomak trećeg sina Edvarda III, dok je Henrik bio potomak četvrtog sina. Henrik je uspio suzbiti i ovu pobunu kao što je 1408. suzbio i treću pobunu grofa od Northumberlanda. Tada je isti grof poražen i ubijen na Bramham Mooru.

Henrik je također tokom svoje vladavine bio suočen i sa slabljenjem engleskog položaja u Irskoj, francuskim napadima na engleske posjede u Akvitaniji, te sukobom sa Škotskom, budući da je od 1406. Henrik držao škotskog kralja Jakova I kao zatvorenika.

Henrik je imao teških zdravstvenih problema u vidu kožne bolesti i, pretpostavlja se, epileptičnih napada ili lepre, što je 1413. dovelo do njegove smrti. Naslijedio ga je sin iz prvog braka, Henrik V.

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Vojvode Akvitanije
Kategorija:Vojvode od Lancastera
Kategorija:Lankasterci
Tangens

**Tangens** је trigonometrijska funkcija oblika:

y=\tan x \,

Ovo je periodična kriva s periodom T=\pi\, i asimptotama x=\left( k+\frac{1}{2} \right)\pi. 

Kada х ide od -\frac{\pi}{2}\, do + \frac{\pi}{2}, \; y monotono raste od  -&infin; do +&infin;, a zatim se vrijednosti funkcije ponavljaju. Presjeci sa x osom nalaze se u tačkama (k\pi,\;0)\,.

## Također pogledajte 
* Sinus
* Kosinus
* Kotangens

Kategorija:Trigonometrija
Kategorija:Trigonometrijske funkcije
Kotangens

**Kotangens** је trigonometrijska funkcija oblika:

y=\cot x\,

Ista funkcija y=-\tan{\left( \frac{\pi}{2}+x \right)}. . asimptote vertikalne prave x=k\pi,\;k=0,\pm1,\pm2,\pm3,... . 
kada se x raste od 0 do *π* monotono opada od +∞ do -∞, a potom se ponavljaju njene vrijednosti .

Presjeci sa x -osom, Nule funkcije su tačke \left[(k+\frac{1}{2})\pi,\;0\right]

## Također pogledajte 
* Sinus
* Kosinus
* Tangens

Kategorija:Trigonometrija
Kategorija:Trigonometrijske funkcije
Statika

**Statika** je grana fizike koja se bavi analizom sila opterećenja, momentom u fizikalnim sistemima, koji se nalaze u statičkoj ravnoteži, tj. u stanje gdje se relativne pozicije podsistema ne mijenjaju u toku nekog perioda, ili gdje komponente i strukture miruju pod dejstvom neke vanjske sile. Kada se postigne statička ravnoteža, sistem ili miruje ili se kreće konstantnom brzinom preko svog centra mase.

Po drugom Newtonovom zakonu, ovo implicira da je ukupna zbor svih sila i zbir svih momenata svakog tijela u sistemu jednak **nuli**, što znači da uvijek postoji sila suprotna sili, koja djeluje na neko tijelo (sile su istih pravaca i intenziteta, ali **suprotnih smjerova**). Zbir svih sila koje djeluju na neko tijelo, a koji je jednak nuli, naziva se *prvi uslov ravnoteže,* a ukupan zbir momenata koji djeluju na neko tijelo, a koji je jednak nuli, naziva se *drugi uslov ravnoteže*.

## Uslovi ravnoteže 
Prilikom proračuna, uzima se da je za neku osu (x, y ili z) suma svih sila jednaka nuli. To nekad nije dovoljan uslov, pa se korištenjem momentne jednačine za neku tačku određuju ostali potrebni podaci. Određivanje parametara ravnoteže (sile i momenti) se svodi na proračun sistema jednačina.
## Također pogledajte 
* Mehanika čvrstih tijela
* Statička neodređenost

## Ostale inžinjerske fundamentalne teme 
* Analiza otpornika
* Dinamika
** Termodinamika
** Dinamika fluida
* Inžinjerska ekonomija 
* Prijenos toplote
* Nauka o materijalima
** Čvrstoća materijala

## Vanjski linkovi 
* Besplatni test znanja iz statike
* Statika za robotiku
* Statika

Klasična mehanika
*
Ponte Vecchio

mini|250p|desno|Ponte Vecchio, Firenca.
**Ponte Vecchio** je čuveni srednjovjekovni most preko rijeke Arno u Firenci, u Italiji. Ponte Vecchio na italijanskom znači "Stari most".

Jedini je most u Firenci pošteđen od uništenja tokom Drugog svjetskog rata, a poznat je po malim dućanima u kojima se prodaje nakit, umjetnine i suveniri, a koji se nalaze na samom mostu. Smatra se da su te radnje postojale na mostu od samog nastanka mosta, pošto su vlasnici radnji na taj način izbjegavali poreznu obavezu (s obzirom na to da su iste "stajale" praktično na "ničijoj zemlji").
U savremeno doba, most je zatvoren za automobilski saobraćaj, ali preko njega prolazi ogroman broj pješaka (većinom turista) privučeni ne samo njegovom slavom, nego i činjenicom da povezuje mjesta od velikog turističkog interesa poput Galleria degli Uffizi, Piazza del Duomo i Piazza della Signoria na jednoj obali rijeke Arno, te Palazzo Pitti i bazilika Santo Spirito na drugoj. Posebno je zanimljiv Vasarijev koridor koji povezuje Galleriju degli Uffizi i Palazzo Pitti. Također, na sredini mosta nalazi se bista posvećena poznatom firentinskom kiparu i zlataru Benvenutu Celliniju. To je vjerovatno najstariji Evropski lučni most.

## Reference 
Kategorija:Mostovi u Italiji
Kategorija:Mostovi završeni u 1340-ima
Kategorija:Mostovi na Arnu
Arezzo

**Arezzo** (latinski: *Arretium*) jest stari grad u centralnoj Italiji.

Arezzo je i glavni grad istoimene italijanske provincije istog imena, smještene u Toskani. Smješten je na oko 80&nbsp;km jugoistočno od Firence, na visini od 296 m nadmorske visine.

Od 2022. broj stanovnika bio je oko 97.000.

Poznat kao grad zlata i visoke mode, Arezzo je bio dom umjetnicima i pjesnicima kao što su Giorgio Vasari, Guido od Arezza i Guittone d'Arezzo, a u svojoj provinciji i renesansnom umjetniku Michelangelu. U umjetničkom polju, grad je poznat po freskama Piera della Francesca u bazilici San Francesco i raspelu Cimabuea u bazilici San Domenico. Grad je poznat i po važnoj Giostra del Saracino, viteškoj igri koja datira još iz srednjeg vijeka.

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Italiji
*
Mazohizam

**Mazohizam** je psihički poremećaj. Rezultat je osjećanja zadovoljstva pri izloženosti fizičkoj boli ili poniženju. Javlja se u najranijoj fazi psihoseksualnog razvoja, kad osoba u razvoju ostaje na nivou djeteta. Ovakva osoba smatra da spolno uživanje predstavlja napad i tjelesnu povredu osobe.

Potječe iz ranog svjedočenja spolnom odnosu roditelja. Ovakva situacija naziva se praprizor. Najčešći vid ponižavanja su udarci po stražnjici, koji su oživljavanje strahote neshvaćenog spolnog čina na vlastitoj koži. Osoba sklona mazohizmu naziva se **mazohist**.

Pojam *mazohizam* prvi je put 1886. upotrijebio njemački psihijatar i specijalist sudske medicine Richard von Krafft-Ebing, prema austrijskom piscu Leopoldu von Sacheru-Masochu, koji je u više djela opisao takve odnose prema ženama (novela "Venus im Pelz", 1870).

Za  društvo su manje opasni od sadista.

## Također pogledajte 
* Sadomazohizam

Kategorija:Parafilija
Kategorija:Psihologija
Statička neodređenost

U statici, struktura je **statički neodređena** kada jednačine statičke ravnoteže nisu dovoljne, kako bi se odredile sile, koje djeluju na to tijelo, kao ni sile reakcija tog istog tijela.

Prema drugom Newtonovom zakonu, jednačine za dvodimenzionalno tijelo glase:
*  \sum \vec F = 0 : vektorski zbir sila, koje djeluju na tijelo. Ovo se može napisati kao: 
::&Sigma; *H* = 0: suma horizontalnih komponenata sila jednaka je nuli;
::&Sigma; *V* = 0: suma vertikalnih komponenata jednaka je nuli;
*  \sum \vec M = 0 : suma momenata (za neku tačku na tijelu) svih sila jednaka je nuli.

[mini|300p|desno|[Dijagram slobodnog tijela statički neodređene grede.]]
Na gredi desno postoje četiri nepoznate sile: *V**A*, *V**B*, *V**C* i *H**A*. Jednačine ravnoteže su sljedeće:

&Sigma; *V* = 0:
:*V**A* &minus; *F**v* + *V**B* + *V**C* = 0

&Sigma; *H* = 0:
:*H**A* &minus; *F**h* = 0

&Sigma; *M**A* = 0:
:*F**v* &middot; *a* &minus; *V**B* &middot; (*a* + *b*) - *V**C* &middot; (*a* + *b* + *c*) = 0.
Pošto postoje četiri nepoznate sile (ili *varijable*) (*V**A*, *V**B*, *V**C* i *H**A*), a samo tri uslova ravnoteže, ovaj sistem sistema jednačina ne može biti riješen. Takva struktura je *statički neodređena*. Kako bi se riješio ovaj problem, u obzir se uzimaju osobine materijala, kao i mogućnost deformacije tog tijela.

Kategorija:Statika
Edvard V, kralj Engleske

**Eduard V** (4. novembar 1470 - 1483?) jeste kratkotrajno bio kralj Engleske.

Bio je četvrto, ali najstarije muško, od desetero zajedničke djece Edvarda IV i Elizabeth Woodville. Rođen je u doba kratke restauracije dinastije Lancaster na čelu sa Henrikom VI 1470. Povratkom Eduarda IV iz izbjeglištva na vlast godine 1471. postao je službeni nasljednik engleske krune i dobio titulu princa od Velsa.

Dana 9. aprila 1483, smrću svog oca, naslijedio je krunu sa nepunih trinaest godina. Kako tada još nije bio punoljetan, njegovom amidži Rikardu, vojvodi od Gloucestera, povjerena je uloga regenta i zaštitnika mladog kralja. Međutim, vojvoda od Gloucestera svoju ulogu nije izvršavao lojalno mladom kralju, nego je pred parlamentom pokrenuo postupak kojim je želio dokazati da njegov bratić nema legitimitet potreban za naslijeđivanje engleske krune.

Dana 25. juna 1483. parlament je proglasio mladog Edvarda i njegovog mlađeg brata Rikarda, vojvodu od Yorka, zajedno sa njihovim sestrama, nelegitimnim nasljednicima krune, jer je njihov amidža dokazao da je njegov umrli brat u trenutku vjenčanja sa Elizabeth Woodville već bio vjenčan s Eleanor Butler, pa je stoga brak sa Elizabeth bio nevaljan i djeca rođena u tom braku nezakonita. Kako su druga Rikardova braća umrla prije Eduarda IV, Rikard je ostao jedini nasljednik krune.

Mladi kralj Eduard i njegov brat Rikard zatvoreni su, navodno radi vlastite sigurnosti, u Londonskom Toweru i nikada više nisu viđeni. O tome šta se poslije događalo može se samo nagađati, a smatra se da su najvjerovatnije ubijeni. Rikarda III su optuživali za njihovu smrt, premda nikada ništa nije bilo dokazano. Rikard se nakon njihovog zatvorenja dao okruniti za engleskog kralja, dana 6. jula 1483.

Godine 1674. neki radnici su, prilikom preuređenja Towera, iskopali kutiju sa dva dječija kostura. Stavili su ih na hrpu otpada dok se neko nije dosjetio da bi to mogli biti ostaci mladog kralja i njegovog brata. Tadašnji engleski kralj, Karlo II, zapovijedio je da se njihovi ostaci presele u Vestminstersku opatiju i tamo dostojno sahrane gdje i danas leže, iako nikada nije sa sigurnošću utvrđeno da su to njihovi posmrti ostaci.

Kategorija:Kraljevi Engleske
Kategorija:Kratkovječni vladari
Kategorija:Svrgnuti vladari
Kategorija:Yorkisti
Kategorija:Prinčevi od Velsa
Kategorija:Rođeni 1470.
Kategorija:Umrli 1483.