Diego Arria

**Diego Enrique Arria Salicetti** (8. oktobar 1938, Caracas, Venezuela) venecuelanski je političar i diplomat koji je služio kao stalni predstavnik Venecuele pri Ujedinjenim nacijama (1991–1993) i predsjednik Vijeća sigurnosti UN (mart 1992).

Bio je guverner Saveznog distrikta Caracas sredinom 1970-ih. Ostale pozicije uključivale su one diplomatskog saradnika u Vijeću za međunarodne odnose i gostujućeg predavača na Univerzitetu Columbia. Radio je za Međuameričku razvojnu banku u Washingtonu dok se nije vratio u Venecuelu 1969, prvo kao šef sektora za turizam u Ministarstvu razvoja za vrijeme predsjedničkog mandata Rafaela Caldere, a kasnije kao predsjednik CONAHOTU-a (Nacionalne korporacije za hotelijerstvo i turizam) i predsjednik Venecuelanske turističke korporacije.

## Politička karijera
Podnio je ostavku na mjesto čelnika Venecuelanske turističke korporacije kako bi stvorio politički pokret Causa Común (Zajednički cilj), koji je kasnije podržao predsjedničku kandidaturu Carlosa Andrésa Péreza. Godine 1973. izabran je za člana Nacionalnog kongresa, koji je predstavljao državu Miranda. Ubrzo nakon što je izabran u martu 1974, Pérez je imenovao Arriju guvernerom Saveznog distrikta Caracas, u vrijeme kada je ovo bilo jedno od najvažnijih predsjedničkih imenovanja. U septembru 1974. otišao je u Čile da pregovara s predsjednikom Pinochetom o oslobađanju svog prijatelja Orlanda Leteliera, koji je kasnije postao kolega u Međuameričke razvojne banke u Washingtonu. Pinochet je naredio oslobađanje Leteliera, kojem je nadležni službenik rekao da je "ruka DINA-e duga; general Pinochet neće i hoće ne tolerisati aktivnosti protiv njegove vlade". To je bilo jasno upozorenje Letelieru da život u egzilu u Venecueli i Sjedinjenim Državama ne garantuje njegovu sigurnost. Ustvari, nedugo zatim, 1976, Letelier je ubijen u napadu automobilom bombom u Washingtonu po Pinochetovom naređenju. Arria je ponovo intervenisao dovodeći Letelijeovo tijelo u Caracas na sahranu, gdje je ostalo do kraja Pinochetove vladavine. Nakon toga je prešao s guvernera i postao ministar informisanja i turizma u februaru 1977. Podnio je ostavku 17. marta 1978. kako bi se kandidirao kao nezavisni kandidat na predsjedničkim izborima u Venecueli 1978. U sklopu svoje kampanje objavio je dvije knjige: "Primero La Gente" ("Ljudi prije svega") i ""Dedicación a una Causa"" ("Posvećenost cilju").

Godine 2012. kandidirao se kao nezavisni kandidat za predsjedničku nominaciju Koalicije za demokratsko jedinstvo za predsjedničke izbore u Venecueli 2012. Predizbori su održani 12. februara 2012, a nominaciju je osvojio Henrique Capriles Radonski.

### Ujedinjene nacije
Arria je bio stalni predstavnik Venecuele pri Ujedinjenim nacijama od 1991. do 1993, i predsjednik Vijeća sigurnosti UN-a (mart 1992), za vrijeme Venecuele kao  članice Vijeća sigurnosti članstva u Vijeću sigurnosti. Kasnije je postao specijalni savjetnik Kofija Annana, generalnog sekretara UN-a.
Predvodio je delegaciju Vijeća sigurnosti UN-a u Zaštićenu zonu Srebrenica 1993. U svom izvještaju zatečenu situaciju opisao je kao "usporeni genocid", naglasivši da su žrtve muslimani Podrinja. Jedini je član delegacije koji je odbio predati snimke karakterističnih dokaza. U gostovanju na televiziji N1, 11. jula 2022, povodom 27. godišnjice geniocida u Srebrenici, decidno je naglasio da mu je tom prilikom sugerirano da međunarodna zajednica ne želi "muslimansku državu u Evropi". Nakon podnošenja izvještaja, moćne svjetske države izvršile su pritisak na venecuelansku vladu da ga povuče iz predstavništva u UN-u.

#### Arrijina formula 
Kao predsjedavajući VSUN-a, inicirao je Arrijinu formulu, veoma neformalni proces konsultacija koji članovima Vijeća sigurnosti pruža priliku da saslušaju osobe u povjerljivom, neformalnom okruženju. Ovim sastancima predsjedava član Vijeća koji djeluje kao moderator za diskusiju, a ne predsjedavajući Vijeća. Arria je ovu formulu opisao kao način da se osigura da članovi "moraju biti pošteni". Bio je predsjedavajući tokom masakra u Srebrenici. Nakon posjete enklavi upozorio je na njenu predstojeću propast i predvidio da će se dogoditi masakr, rekavši da je to "usporeni genocid" i opisujući opkoljenu enklavu kao "koncentracijski logor pod kontrolom UNPROFOR-a. Prema UN-u,

Jedan sastanak po Arrijinoj formuli privukao je pažnju; domaćin je bila ruska delegacija UN-a  baveći se OPCW izvještavanjem o hemijskom napadu na Doumu u Sirijskom građanskom ratu, koji je održan u SB UN 20. januara 2020. Održani su i drugi sastanci po Arrijinoj formuli o izraelskim naseljima i vjerskim progonima u Kini i Pakistanu.

## Ostale funkcije
Ostale pozicije su uključivale diplomatskog saradnika u Vijeću za međunarodne odnose i gostujućeg predavača na Univerzitetu Columbia. i  Sloboda sada (Freedom Now), i Odbora savjetnika Međuameričkog dijaloga. He has been a Director at The Columbus Group, and is currently the Chairman of the Advisory Board at Athelera LLC as well as a Member of the Board of Advisors at VMS Associates, LLC.

## Opozicija venecuelanskoj vladi
U novembru 2011. Arria je podnio optužnicu za zločine protiv čovječnosti protiv Cháveza Međunarodnom krivičnom sudu u Hagu.

### Eksproprijacija ranča 
Dana 30. aprila 2010., Arrijin ranč, "La Carolina" u državi Yaracuy, preuzela je venecuelanska vlada. Ministar poljoprivrede Elias Jaua "izjavio je da pravnici i historičari koji rade za Nacionalni institut za zemljište (INTI) nisu bili u mogućnosti da pronađu kontinuitet vlasničkih listova u nacionalnom registru i stoga su zemljišta "u ugaru" i za povratak državi". Prema vladinim zvaničnicima, ranč je bio neproduktivan i bio je slučaj neiskorištenog zemljišta; prema Arriji, farma je imala 300 goveda i 90% je bilo pod nekim oblikom razvoja poljoprivrede. Svjestan prijetnje od eksproprijacije, Arria je fotografisao farmu i stoku i postavio ih na internet, uključujući i onu koja se ovdje koristi. *Correo del Orinoco *, državne novine, objavile su (2009)svoje tvrdnje da su Arijeve izjave o eksproprijaciji i pljački od Ministarstva poljoprivrede "subverzivne i imaju tendenciju da podstiču ubistvo Huga Cháveza." Prema Arrijinim riječima, eksproprijacija je bila reakcija na Arrijino učešće na Oslo Freedom Forumu, gdje je izjavio da će se Chavez jednog dana morati suočiti s međunarodnom pravdom za svoje "zločine" protiv naroda Venecuele. Od tada je zapljenu ranča opisao kao "pljačku i pretresanje". što je rezultiralo time da je glavni tužitelj Venecuele Luisa Ortega Díaz pozvao Arriju kao svjedoka, zajedno sa Maríom Corinom Machado, Pedrom Burellijem i Ricardom Koeslingom, a sedmicu dana kasnije, 11. juna, raspisane su potjernice za njihovo hapšenje. Međutim, optuženi su angažovali Kivu, kompaniju za kibernetičku sigurnost sa sjedištem u SAD-u, pri čemu je Kivu izvršio analizu navodnih mejlova obuhvaćenih izvještajem venecuelanske vlade, navodeći da "nema dokaza o postojanju bilo kakvih e-mailova između Google računa e-pošte Pedra Burellija i navodnih primalaca", da su navodne e-poruke imale "mnoge indikacije manipulacije korisnicima" i da su "Venecuelanski zvaničnici koristili falsifikovane mejlove da optuže protivnike vlade da planiraju ubistvo predsednika Nicolása Madura."

## Reference
Kategorija:Rođeni 1938.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Caracas
Kategorija:Stalni predstavnici Venecuele pri Ujedinjenim nacijama