open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Manastir Rmanj

mini|desno|250px|Manastir Rmanj
**Manastir Rmanj** je manastir Srpske pravoslavne crkve u Martin Brodu, na području općine Bihać, Bosna i Hercegovina.

## Lokacija 
Nalazi se u mjestu Martin Brodu, na zračnoj udaljenosti od 43&nbsp;km jugostočno od Bihaća, 19&nbsp;km zapadno od Bosanskog Petrovca i 24&nbsp;km sjeverozapadno od Drvara, u neposrednoj blizini granice Bosne i Hercegovine sa Republikom Hrvatskom. Manastir, izgrađen je 30 metara od lijeve obale Unca, i nalazi se na udaljenosti od 700 m jugoistočno od ušća Unca u Unu, na nadmorskoj visini od 324 m.n.v.

## Historija 
Nije poznat tačan datum osnivanja manastira, ali se njegov postanak može datirati u kraj 15. vijeka, odnosno početak 16. vijeka. U starijim dokumentima manastir Rmanj se naziva: Hrmanj, Ajerman, Chermlja, Szermil, Hermanya, Herman.

Spominjanje rmanjskih monaha u Kruševskom pomeniku (kraj 15. vijeka) predstavlja najstariji pisani trag o tom manastiru, kao i pominjanje manastira Rmanj iz 1498.,  kada su vojvode Petar, Petrašanin i Vukodrag platili izradu ikone *Bogorodice sa Hristom*, namijenjene rmanjskom manastiru. U ljeto 1515. u njemu je skovan srebrni kivot trudom starca Makarija, veliki srebrni putir, a velika srebrena kadionica je iz 1516. Pronađen je i jedan manastirski pečat iz 1553. godine. Manastir je bio zapaljen 1563. godine, a u njemu je od 1566. godine bilo sjedište Dabrobosanske episkopije. Svi crkveni predmeti iz rmanjskog manastira su poslije 1578. preneseni u manastir Marču. Početkom 17. vijeka manastir Rmanj postaje sjedište dabrobosanskih mitropolita, koji iz Rmnja stoluju punih 110 godina. Za vrijeme rata 1788-1791. godine, između Austrije i Turske, ponovo je izgorio manastir Rmanj, kaluđeri izbjegli u Liku i Dalmaciju, manastir ostao napušten narednih 78 godina (sve do 1863.). U periodu 1863.-1865. manastir je popravljen.

U vrijeme II svjetskog rata, na Veliki četvrtak, 23. aprila 1944. godine, manastir Rmanj su bombardovali Nijemci i porušili ga do temelja. Tom prilikom uništene su dragocjene freske kojima je manastir Rmanj bio oslikan.

Obnavljanje manastira trajalo je od 1974- 1993. U ratu 1992-1995., manastirska crkva je bila oštećena, a bogoslužbeni predmeti i crkvene knjige razbacani. Monasi su se u manastir Rmanj vratili 1998. godine, a 2003. godine je nastavljena njegova obnova.
Historijska građevina – mjesto i ostaci graditeljske cjeline – Srpski pravoslavni manastir Rmanj sa ostacima originalnih fresaka, proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine 

## Literatura 
* Ljiljana Ševo,  Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1878. godine, Glas srpski, Grad Banja Luka, Banja Luka, 2002.
* 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Manastiri Eparhije bihaćko-petrovačke
Kategorija:Nacionalni spomenici u Bihaću
Kategorija:Manastiri u Bihaću
Evropsko prvenstvo u atletici 2016 – bacanje kladiva (žene)

Takmičenja u bacanju kladiva za žene na Evropskom prvenstvu u atletici 2016. održana su 6. i 8. jula na Olimpijskom stadionu u Amsterdamu. Takmičenje je bilo podijeljeno u dvije faze: kvalifikacije i finale. Anita Włodarczyk iz Poljske osvojila je zlatnu medalju, Betty Heidler iz Njemačke osvojila je srebro, dok je Hana Skidan iz Azerbejdžana osvojila bronzanu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovalo je 30 takmičarki iz 16 država.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Rezultati 
### Kvalifikacije 
Kvalifikacijsko tamičenje održano je 6. jula 2016. u 10:45 (CEST).

Bilo je podijeljeno u dvije grupe. Kvalifikacijska norma bila je 70 m (Q), a ispunilo ju je 5 takmičarki. Ostalih 7 takmičarki određeno je prema postignutim rezultatima.

### Finale 
[mini|desno|200px|[Anita Włodarczyk]]
Finalno takmičenje održano je 8. jula 2016. u 18:10 (CEST).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

2016.
Daniel Day-Lewis

**Sir Daniel Michael Blake Day-Lewis** (rođen 29. aprila 1957) engleski je glumac. Posjeduje dvojno britansko i irsko državljanstvo. Rođen je i odrastao u Londonu, gdje se istakao na pozornici u Narodnom pozorištu mladih, prije nego što je bio prihvaćen na školovanje u *Bristol Old Vic Theatre School*, koju je pohađao tri godine. Uprkos svom tradicionalnom školovanju kao glumac u Bristol Old Vic-u, on se smatra metodskim glumcem, poznat po svojoj neprestanoj posvećenosti i istraživanju svojih uloga. On često ostaje posvećen liku za vrijeme trajanja snimanja njegovih filmova, čak i do te tačke kada negativno utiče na njegovo zdravlje. On je jedan od najizbirljivijih glumaca u filmskoj industriji, a od 1998. godine igrao je u samo sedam filmova, sa mnogo godina pauza između snimanja. Kako bi zaštitio svoju privatnost, on rijetko daje intervjue i vrlo rijetko se može vidjeti na javnim nastupima.

Tokom ranih 1980-ih Day-Lewis uporedo radi u pozorištu i na filmu, pridružujući se Royal Shakespeare Company-u gdje je igrao Romea u predstavi *Romeo i Julija* i Flauta u predstavi *San ljetne noći*, prije nego što se 1984. godine pojavio u filmu *Pobuna na brodu Bounty*. Zatim se pojavio u filmu *Moja lijepa praonica* (1985), što je bila njegova prva hvaljena uloga, i stekao je dodatne pohvale sa filmom *Soba s pogledom* (1985). Sa filmom * Nepodnošljiva lakoća postojanja* (1988) dobio je status stalnog glavnog glumca. Jedan od najpriznatijih glumaca svoje generacije, Day-Lewis je zaradio brojne nagrade, uključujući i tri Oscara u kategoriji najboljeg glavnog glumca za svoje nastupe u filmovima *Moje lijevo stopalo* (1989), *Biće krvi* (2007) i *Lincoln* (2012.), što ga čini jednim od tri glumaca u historiji kinematografije koji su osvojili tri Oscara za glavnu ulogu. Također je u istoj kategoriji bio nominiran za filmove *U ime Oca* (1993) i *Bande New Yorka* (2002 ). Osvojio je i četiri nagrade BAFTA za najboljeg glumca, tri *Screen Actors Guild Award* te dva Zlatna globusa za najboljeg glumca - drama. U novembru 2012. godine, magazin *Time* imenovao ga je "najboljim glumcem na svijetu". U junu 2014. godine, u Buckinghamskoj palači dobio je odlikovanje viteza Velike Britanije za zasluge za dramu.

## Filmografija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
*

Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, London
Kategorija:Engleski glumci
Kategorija:Irski glumci
Kategorija:Dobitnici BAFTA-e
Kategorija:Oscar za najbolju glavnu mušku ulogu
Kategorija:BAFTA za najboljeg glavnog glumca
Kategorija:Zlatni globus za najboljeg glumca – drama
Evropsko prvenstvo u atletici 2016 – bacanje koplja (žene)

Takmičenja u bacanju koplja za žene na Evropskom prvenstvu u atletici 2016. održana su 7. i 9. jula na Olimpijskom stadionu u Amsterdamu. Takmičenje je bilo podijeljeno u dvije faze: kvalifikacije i finale. Tatjana Holodovič iz Bjelorusije osvojila je zlatnu medalju, Linda Stahl iz Njemačke osvojila je srebro, dok je Sara Kolak iz Hrvatske osvojila bronzanu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovalo je 35 takmičarki iz 21 države.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Rezultati 
### Kvalifikacije 
Kvalifikacijsko tamičenje održano je 7. jula 2016. u 12:00 (CEST).

Kvalifikacijsko takmičenje je bilo podijeljeno u dvije grupe. Kvalifikacijska norma bila je 60 m (Q) koju je ispunilo 5 takmičarki. Ostalih 7 takmičarki određeno je prema postignutim rezultatima.

### Finale 
Finalno takmičenje održano je 9. jula 2016. u 18:45 (CEST).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

2016.
Manastir Lomnica

mini|desno|Manastir Lovnica
**Manastir Lomnica** , Srpske pravoslavne crkve, Eparhija zvorničko-tuzlanska, je na području općine Šekovići, Bosna i Hercegovina. U dijelu literature nosi naziv – Lovnica. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine 

## Lokacija 
Manastir Lomnica sa manastirskom crkvom posvećenom svetom Georgiju, nalazi se u Donjem Birču, oblasti uz srednji tok rijeke Drinjače. Manastir je od centra opštine Šekovići udaljen oko 2,5&nbsp;km prema istoku.

## Historija 
Sagrađen je u sedmoj ili osmoj deceniji 16. vijeka. Najstariji pisani podaci o manastiru su dva zapisa u Tipiku koji se nalazio u Zbirci rukopisa SAN pod brojem 59. U prvom zapisu se navodi da je Tipik pisan u Lomnici 6. novembra 1577/78. godine
Iz natpisa na zapadnom zidu naosa, iznad vrata koja vode u pripratu, saznaje se da je godine 1607/08 oslikan hram sv. Georgija i da je naručilac živopisa bio jeremonah iguman Prohor. Značajno je da je ovo prvi izvor u kome se pominje iguman manastira u Lomnici.

Na zidovima crkve nalaze se mnogobrojni natpisi iz historije manastira.

Ni u Prvom ni u Drugom svjetskom ratu crkva nije doživjela veća razaranja. U toku II svjetskog rata zapaljena je zgrada konaka, kojoj je izgorio krov. U neposrednoj blizini manastira nalazila se partizanska bolnica koja je počela sa radom septembra 1941. godine i u kojoj su bili smješteni lakši ranjenici i bolesnici (do maja 1942. nije imala svog liječnika). Početkom 1943. godine imala je stotinu ležaja smještenih u manastiru, a dio ranjenika i bolesnika bio je smješten u okolna sela Mihajlovići, Marjanovići, Petrovići, dok su zarazni bolesnici bili smješteni u odjeljenju ove bolnice u Ašćerićima od decembra 1942. godine

## Opis 
Crkva sv. Georgija manastira Lomnice pripada tipu jednobrodnih crkava sa poluobličastim svodovima u unutrašnjosti. Vanjske dimenzije crkve iznose 15,00 x 7,00 metara, dok su unutrašnje 8,50 x 5,50 metara. Sastoji se od priprate, naosa i oltarskog prostora. Lomnička crkva posjeduje najbolje sačuvano zidno slikarstvo nastalo u periodu XVI vijeka zapadno od Drine. 
Pećki monah Longin bio je jedan od najtalentovanijih i najobrazovanijih slikara na ovim prostorima u vremenu poslije 1557. godine. Longin je u manastiru Lomnica naslikao kompletan ikonostas od 30 ikona među kojima su dvije prijestone, koje se po dimenzijama ubrajaju u red najvećih ikona na drvetu sačuvanih u bivšoj Jugoslaviji.

Druga grupa slikara koja je živopisala lomničku crkvu, radila je tokom 1608. i 1609. Godine. Svakako najznačajniji predmeti umjetničkog zanatstva iz Lomnice su dva intarzijom ukrašena pijevnička stola.

## Literatura 
* Ljiljana Ševo, Manastir Lomnica, Republički zavod za zaštitu spomenika, Beograd, 1999.
* Ljiljana Ševo,  Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1878. godine, Glas srpski, Grad Banja Luka, Banja Luka, 2002.
* Izet  Mašić, Korijeni medicine i zdravstva u Bosni i Hercegovini, Sarajevo, 2004.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Manastir Lovnica 

Kategorija:Nacionalni spomenici u Šekovićima
Kategorija:Manastiri u Šekovićima
Kategorija:Manastiri Zvorničko-tuzlanske eparhije
Ćurčinica džamija

**Ćurčinica džamija**, nalazi se u Livnu,  Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Nema tačnih podataka kada je sagrađena ova džamija. Prema narodnoj predaji džamija je podignuta oko 1870. Godine i po tome je najmlađa u Livnu. Ime je dobila po tome što ju je sagradio osmi  mutevelija Ćurčića vakufa Agan Ahmed nešto prije 1850. Godine. Predak tih Ćurčića iz Livna, izvjesni Salih-aga, doselio je u Sarajevo 1696. godine i nastanio se u Jahja-pašinoj mahali. Porodica Ćurčić iz Sarajeva brinula se o izdržavanju ove džamije u Livnu.
 
Tokom rata 1992.-1995. godine, tačnije 24. marta 1994. godine, Čurčića džamija je minirana i u potpunosti srušena. Za taj zlocin su bili odgovorni hrvatski vojnici. Ostaci džamije su sa lokaliteta odvezeni u 2006.

Ćurčinica džamija proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. U odluci se posebno navodi:
* dopuštena je izgradnja objekta džamije u suvremenom arhitektonskom izrazu uz upotrebu suvremenih materijala i metoda građenja
* prilikom izrade projektnog rješenja i izgradnje novog objekta džamije dopušteno je interpoliranje novih sadržaja sukladno potrebama vlasnika objekta vodeći računa o očuvanju cjeline harema džamije i adekvatnoj prezentaciji sačuvanih nišana u haremu džamije

U prisustvu oko pet hiljada vjernika, te predstavnika Kuvajta čije je Ministarstvo vakufa i islamskih poslova i najveći donator, u nedjelju 15.06.2014. godine, svečano otvorena je obnovljena livanjska centralna džamija Ćurčinica. Ovaj po mnogo čemu specifičan spomenik kulture sve više zaokuplja pažnju i svjetske javnosti zbog jedinstvenog arhitektonskog rješenja mr. sc. Saliha Teskeredžića, uglednog dizajnera i arhitekte porijeklom iz Gornjeg Vakufa, čiji radovi se cijene u cijelom svijetu.

## Literatura 
* Mehmed Mujezinović, Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga III, 3. izdanje, Biblioteka Kulturno naslijeđe, Sarajevo Publishing, 1998.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Džamija Ćurčinica - arhitektonsko čudo
* Svečano otvorena Ćurčinica džamija

Kategorija:Džamije u Livnu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Livnu
Evropsko prvenstvo u atletici 2016 – sedmoboj

Takmičenja u sedmoboju na Evropskom prvenstvu u atletici 2016. održano je 8. i 9. jula na Olimpijskom stadionu u Amsterdamu. Anouk Vetter iz Holandije osvojila je zlatnu medalju.

## Rekordi 
## Raspored 
## Zemlje učesnice 
Učestvovala je 21 takmičarka iz 14 država.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Rezultati 
### 100 metara s preponama 
Utrka na 100 metara s preponama održana je 8. jula 2016. u 12:15 (CEST).

Vjetar:Grupa 1: -0,9&nbsp;m/s, Grupa 2: +1,2&nbsp;m/s, Grupa 3: -0,7&nbsp;m/s.

### Skok u vis 
Takmičenje u skoku u vis održano je 8. jula 2016. u 13:00 (CEST).

### Bacanje kugle 
Takmičenje u bacanju kugle održano je 8. jula 2016. u 18:05 (CEST).

### 200 metara 
Utrka na 200 m održana je 8. jula 2016. u 20:00 (CEST).

### Skok u dalj 
Takmičenje u skoku u dalj održano je 9. jula 2016. u 13:00 (CEST).

### Bacanje koplja 
Takmičenje u bacanju koplja održano je 9. jula 2016. u 14:20 (CEST).

### 800 metara 
Utrka na 800 m održana je 9. jula 2016. u 20:45 (CEST).

## Konačna tabela 
[mini|desno|200px|[Anouk Vetter]]

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

2016.
Omerović

* Armin Omerović (* 1990), bosanskohercegovački glumac
* Muharem Omerović (* 1940), bosanskohercegovački pisac
* Nijaz Omerović (* 1955), bosanskohercegovački akademski slikar, književnik i publicist
* Fahrudin Omerović, bosanskohercegovački i jugoslavenski nogometni golman

Kategorija:Bošnjačka prezimena
Spisak ostrva u Crnoj Gori

Ovo je **spisak ostrva u Crnoj Gori**. Ostrva u Crnoj Gori su mala i nenastanjena. Ostrva su smješteni u Jadranskom moru i Skadarskom jezeru.

## Ostrva na Jadranskom moru 
* Sveti Nikola
* Sveta Neđelja
* Katič
* Stari Ulcinj 
* Ada Bojana

### Ostrva u Boki kotorskoj 
* Mamula
* Sveti Marko
* Gospa od Milosti
* Ostrvo Cvijeća
* Gospa od Škrpjela
* Sveti Đorđe

## Ostrva na Skadarskom jezeru 
* Vranjina 
* Grmožur
* Lesendro
* Starčevo
* Kom
* Beška
* Omerova gorica
* Krajinski Arhipelag  (satoji više od 30 malih ostrva)

## Statistike 
*Najveće ostrvo* — Ada Bojana i Vranjina, po 4,8 km2.

*Najviše ostrvo* — Vranjina, 296 metera iznad Skadarskog jezera.

Kategorija:Crnogorska ostrva
Crna Gora
ostrva
Kruče

**Kruče **(albanski: *Kërruçi* ili *Krruçi*) je naselje u općini Ulcinj, Crna Gora.

Kruče je turističko naselje, i zauzima prostor od 73 ha i nalazi se u blizini magistralnog puta *M-2.4,* koji nastavlja putem Bara. Procjenjuje se da u Kruče ima oko 1.016 stambenih zgrada od kojih 928 (ili 91%) su turistički objekti ili odmarališta. Samo 50% stanovnika naselja su sa teritorije općine Ulcinj, dok 30% dolaze iz drugih dijelova Crne Gore i oko 20% dolaze iz drugih zemalja.

Osim jedne prodavnice, koje se nalazi u blizini magistralnog puta, i jedne džamije nema drugih društvenih objekta, dok je infrastruktura loše razvijena. U ovom naselju je također lociaran Arheološki lokalitet Kruče, koja datira iz antičkog doba.

## Također pogledajte 
* Ulcinj

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Lokacija
 

Kategorija:Ulcinj
Bošnjaci u Crnoj Gori

**Bošnjaci u Crnoj Gori** su osobe u Crnoj Gori koji se izjašnjavaju kao Bošnjaci. Po popisu stanovništva u Crnoj Gori 2011. godine ima 53.605 Bošnjaka, što predstavlja 8,65% od ukupnog broja stanovnika. Bošnjaci su treći najbrojniji narod u Crnoj Gori, poslije Crnogoraca i Srba. Najviše Bošnjaka živi u kulturno-historijskoj regiji Sandžak, i to 46.813 ili 87,33% od ukupnog broja bošnjačke populacije u Crnoj Gori.

## Kultura 
mini|Udio Bošnjaka po naseljima 2003. godine

### Jezik 
Maternji jezik Bošnjaka u Crnoj Gori je uglavnom bosanski jezik, koji je maternji jezik 31.871 Bošnjaka ili 59,4% od ukupnog broja bošnjačke populacije, zatim je crnogorski jezik (17.381 ili 32%) i *bošnjački jezik* (3.290 ili 6%).

Bosanski jezik, zajedno sa albanskim, hrvatskim i srpskim, jezik je u službenoj upotrebi, odnosno manjinski jezik, u Crnoj Gori.

### Vjera 
Bošnjaci u Crnoj Gori su uglavnom sunitski muslimani. Sadašnji Reis Islamske zajednice je Rifat Fejzić, etnički Bošnjak.

## Poznati crnogorski Bošnjaci 
* Avdo Međedović, guslar
* Neno Murić, pjevač
* Danijel Alibabić, pjevač
* Selmo Cikotić, političar
* Mirsad Huseinovic, nogometaš
* Abdurahman Kujević, vjerski vođa
* Majda Mehmedović, rukometašica
* Fuad Muzurović, nogometaš
* Dado Polumenta, pjevač
* Šako Polumenta, pjevač
* Dženan Radončić, nogometaš
* Fahrudin Radončić, političar
* Demir Ramović, nogometaš
* Refik Šabanadžović, nogometaš
* Suad Šehović, košarkaš
* Ermin Seratlić, nogometaš
* Elsad Zverotić, nogometaš

## Reference 
## Literatura 
* 

## Vanjski linkovi 
* Bošnjačko vijeće u Crnoj Gori
* Bošnjačka stranka Crne Gore

Kategorija:Bošnjaci
Kategorija:Etničke grupe Crne Gore
Smailagića kula u Livnu

**Smailagića kula** ili Pirijina kula je stambeno-fortifikacijski objekat iz osmanlijskog perioda u Livnu, Bosna i Hercegovina.

## Lokacija 
Svojom relativnom visinom i skladnošću proporcija objekat predstavlja značajni vizuelni elemenat urbane cjeline Balaguša mahale sa Balaguša džamijom, obližnjom Glavica džamijom,  sa sahat-kulom i isturenom Veis kulom na masivu Crvenica planine.

## Historija 
Kako je bilo uobičajeno u Bosni i Hercegovini u vrijeme turske uprave feudalci-spahije gradili su kule, stambeno-fortifikacijske objekte sa pratećim stambenim aneksom odžakom-konakom. Do početka 20. stoljeća očuvale su se tri kule i to: Altagića, Firdusova i Smailagića (Pirijina) kula. Altagića kula imala je tri sprata i bila locirana ispod Altagića tabije, srušena 1917. godine. Firdusova kula sagrađena je oko 1750. godine, imala je četiri sprata i veliki odžak. Bila je pokrivena visokim četverovodnim krovom na kvadratnoj osnovi sa maši kulama i puškarnicama u potkrovlju. Dvorište je bilo ograđeno visokim zidom. Srušena je 1921. godine sa svim pratećim objektima.

Jedina do danas očuvana kula je Smailagića (Pirijina) kula. Kako Smailagići nisu bili kapetani, može se pretpostaviti da su zemljoposjednici ili vojne starješine. 
Velikim požarom 1911. godine uništeni su svi prateći objekti. Kula je korištena i poslije II svjetskog rata za stanovanje. Danas objekat se nalazi u krajnje zapuštenom stanju.

## Opis 
Kula ima pravougaonu osnovu sa južnom i sjevernom stranom dužine 8,30, istočnom i zapadnom stranom dužine 7,20 m, sa tri sprata. Visina do sljemena krova je 13,35. Zidovi su izvedeni od kamena. Fasada je neomalterisana. Ulazni portal izveden sa jakim dovratnicima od kamenih stupova sa prelomljenim i lučnim nadvratnikom. Prag je kameni. Portal je uokviren užim kamenim okvirom sa plitkom reljefnom dekoracijom izrađenom po uzoru na rezbarsku obradu. Međuprostor između luka i okvira izveden je kao kamena ploča dekorirana plitkom reljefnom dekoracijom.

Historijska građevina - Pirijina (Smailagića) kula, proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine 

## Literatura 
* Hamdija Kreševljaković, Naše starine godišnjak Zavoda za zaštitu spomenika kulture Bosne i Hercegovine, broj II, Sarajevo, 1954. godine -KULE I ODŽACI U BOSNI I HERCEGOVINI
* 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Livnu
Kategorija:Kule
Kategorija:Historija Livna
Vladimir (Ulcinj)

**Vladimir** (ćir. *Владимир*, ) je naseljeno mjesto u sastavu općine Ulcinj, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazilo se u sastavu stare općine Ulcinj.

## Ime
Ime *Vladimir* ovo naselje je službeno dobilo nakon 1912. godine kada oblast Anamali ulazi u sastav Crne Gore, po knezu Jovanu Vladimiru.

## Geografski položaj
Naselje se nalazi na raskršću magistralnog puta *M-2.4* (Bar–Ulcinj–Albanija) i regionalnog puta *R-16* (Vladimir–Ostros–Virpazar). Vladimir se nalazi u središtu Anamalskog polja. Ova velika površina, uz okolno poljoprivredno zemljište trenutno ima miješanu poljoprivrednu namjenu (stočarstvo, mljekarstvo i ratarstvo).

Od novijih investicija, izgrađene su benzinske stanice na magistralnom putu. U Vladimiru se nalazi Osnovna škola „Bedri Elezaga“, koja ima 8 područnih odjeljenja. Ostali društveni sadržaji su ograničeni, i obuhvataju jednu predškolsku ustanovu, hitnu pomoć, apoteku, džamiju, nekoliko prodavnica, zelenu pijacu i restorane.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Vladimir je imao 757 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Albanci u Crnoj Gori

**Albanci** su najbrojnija neslavenska manjina u Crnoj Gori. Ukupni broj Albanaca u Crnoj Gori je 30.439, a što predstavlja oko 5% populacije. Albanska manjina živi uglavnom u jugoistočnim i istočnim djelovima Crne Gore, odnosno u općinama Ulcinj (71%), Plav (19%), Bar (6%), Podgorica (5%) i Rožaje (5%).

Najveći albanski grad u Crnoj Gori je Ulcinj, sjedište Nacionalnog Savjeta Albanaca, najveće samoupravne institucije Albanaca u toj državi.

## Historija 
[mini|274x274piksel|Albanci u [Cetinje, 1906. godine]]
mini|274x274piksel|Broj Albanaca u Crnoj Gori od 1900. godine do 2011. godine
Albanci u Crnoj Gori su autohtono stanovništvo. Nakon teritorijalne ekspanzije Crne Gore prema teritorijama nastanjene od strane Albanaca 1878. godine, Albanci su po prvi put postali građani te države. Albanci koji su uzeli crnogorsko državljanstvo su bili muslimani i katolici, a živjeli su u gradovima Bar i Ulcinj sa okuženjom, na obali rijeke Bojane i Skadarskoga jezera, kao i u Zatrijepču.

## Kultura 
[desno|mini|412x412piksel|Albanska narodna nošnja sa teritorije općne [Rožaje.]]

### Jezik 
Albanci u Crnoj Gori govore gegski dijalekat albanskog jezika, dok se po Popisu stanovništva u Crnoj Gori 2011. godine 32.671 govornika izjasnilo da im je albanski jezik maternji (5,27% populacije).

### Vjera 
Po vjerskoj pripadnosti, Albanci u Crnoj Gori su većina muslimani (73,13%), dok su ostali katolici (26,13%).

## Poznati crnogorski Albanci 
* Mujo Ulqinaku
* Rexhep Qosja
* Adnan Čirgić, lingvista
* Senad Dresheviq, kompozitor
* Baca Kurti Gjokaj, nacionalista
* Enver Gjokaj, glumac
* Sherif Kajosheviq, partizan
* Qazim Lekiq, partizan
* Mahmut Lekiq, partizan
* Ded Gjo Luli, pobunjenik
* Nikollë Nikprelaj, pjevač
* Ardian Gjokaj, nogometaš
* Hajro Ulqinaku, pisac

## Također pogledajte 
* Velika Albanija

## Reference 
Kategorija:Etničke grupe Crne Gore
Kategorija:Albanci
Velika nagrada Mađarske 2016.

**Velika nagrada Mađarske 2016.** (službeno poznata kao **"FORMULA 1 MAGYAR NAGYDÍJ 2016"**) automobilska je trka Formule 1 koja se održala 24. jula 2015. na stazi Hungaroringu u Budimpešti, u Mađarskoj. Ovo je jedanaesta trka u sezoni 2016., i 31. trka za Veliku nagradu Mađarske.

Nico Rosberg došao je do četvrte najbolje startne pozicije ove sezone, je to bio 26. pol pozicija u karijeri. Lewis Hamilton došao do pete pobjede na Hungaroringu i pete u sezoni 2016. Drugo mjesto zauzeo je Nico Rosberg u drugom Mercedesu, dok se na trećem stepeniku pobedničkog postolja našao vozač Red Bulla Daniel Ricciardo.

## Kvalifikacije (subota) 
: Ricciardo, Verstappen, Hülkenberg, Bottas,  Pérez, Palmer, Massa, Magnussen, Ericsson, Wehrlein i Haryanto nije sudjelovao u Q1; ali dobio dozvolu za trku od stjuarda.

## Utrka (nedjelja) 
: Esteban Gutiérrez - 5 sekundi dodano - on su ignorisali plava zastave.

## Rangiranje nakon utrke
;Vozači

;Konstruktori

* U plasman je uključeno samo prvih 5 pozicija u obje kategorije.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 48. pobjeda za Lewis Hamiltona.

### Konstruktori 
* 55. pobjeda i 110. podij za Mercedes.

## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Rezultati kvalifikacija
* formula1.com – Rezultati utrka 
* stasf1.com - detalji utrke

Mađarske
Kategorija:2016. u Mađarskoj
2016
Spisak mišića u ljudskom tijelu

a u anatomiji čovjeka]]
**Muskulatura čovjeka** uključuje oko 640 skeletnih mišića, a  gotovo svaki mišić predstavlja jedan iz  para identičnih bilateralnih mišića, koji se nalaze na obje strane, što je rezultira u oko 320 parova mišića, kao što je prikazano u ovom članku. Ipak, tačan broj je teško definirati jer različiti izvori mišiće grupiraju  drugačije, npr. po tome šta se definira kao različiti dijelovi jednog mišića ili kao više mišića. Primjeri se nalaze u rasponu 640-850.
Mišići ljudskog tijela mogu se svrstati u nekoliko grupa koje uključuju mišiće koji se odnose na glavu i vrat, mišići  grudi iklii trupa, mišići gornjih ekstremiteta i mišića donjih ekstremiteta.

Opisano djelovanje se odnosi na akciju svakog mišića standardnog anatomskog položaja. U drugim pozicijama, mogu vršiti druge radnje.

Ovi mišići su opisani po odrednicamna anatomske terminologije.

## Glava 
### Skalp/Očni kapak 
### Vanočni (ekstraokularni)  mišići
### Unutaročni mišići
### Uho
### Nos
### Usta
### Žvakanje 
### Jezik
#### Vanjski mišići
#### Unutrašnji mišići
### Mehko nepce
### Ždrijelo – Farinks 
### Grkljan – Larinks
## Vrat
### Područje ključnjače
### Suprahioidni mišići
### Infrahioidni mišići
### Vrat
#### Prednja strana
#### Bočne strane
#### Zadnja strana
## Trup
### Leđa
### Grudi
### Trbuh
### Karlica
### Perineum
## Gornji  ekstremiteti 
### Kičma 
### Grudni zidovi 
### Ramena 
### Ruka
#### Prednji odeljak
#### Stražnji odjeljak ruke
### Podlaktica 
#### Prednji odjeljak
##### Površinski 
##### Duboki dio
#### Zadnji odjeljak
##### Površinski
##### Duboki dio 
### Šaka
#### Bočni voljni 
##### Tenar
#### Srednji voljni
#### Srednji
## Donji ekstremiteti
### Ilijačni region 
### Stražnični (gluteusni) dio
### Bedro
#### Prednja loža
#### Zadnja loža/Koljenska tetiva
#### Srednja loža
### Potkoljenica
#### Predni dio
#### Stražnji dio
##### Površinski dio
##### Duboki dio
#### Bočni dio
**Fibulski mišići**:

### Stopalo
#### Leđni dio
#### Taban
##### Prvi sloj 
##### Drugi sloj 
##### Treći sloj
##### Četvrti sloj
## Pregled inervacije
mini|centar|850px|**Zamišljena mapa inervacije gornjih ekstremiteta**

mini|centar|850px|**Zamišljena mapa inervacije donjih ekstremiteta**

## Također pogledajte
*Mišić
*Mišićni sistem

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Tutorial and quizzes on skeletal muscular anatomy
* Muscles of human body (also here)

Kategorija:Mišićni sistem
Kategorija:Spisak ljudskih anatomskih svojstava
Kategorija:Mišići
Marcel Hirscher

**Marcel Hirscher** bivši je austrijski alpski skijaš i osmerostruki ukupni pobjednik Svjetskog kupa, i to uzastopno, po čemu je rekorder u muškoj konkurenciji.

## Karijera 
Prvu pobjedu u Svjetskom kupu ostvario je 2009. u veleslalomu u francuskom Val-d'Isèreu.

Osvojio je osam velikih "Kristalnih globusa" i 12 malih (po šest u slalomu i veleslalomu).

Početkom septembra 2019. objavio je da završava karijeru.

## Rezultati u Svjetskom kupu 
### Kristalni globusi 
*20 titula – osam ukupno, šest u slalomu, šest u veleslalomu

### Plasmani na kraju sezone 
### Pobjede 
* 67 – 32 u slalomu, 31 u veleslalomu, 3 u paralelnom slalomu, 1 u superveleslalomu

## Lični život 
U junu 2018. oženio se svojom dugogodišnjom djevojkom Laurom Moisl. Dana 7. oktobra iste godine dobili su sina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* FIS-ski.com Profil na stranici FIS-a
* Razgovor s Marcelom Hirscherom, serijal "Oni pobjeđuju", Al Jazeera Balkans, 9. 3. 2018. (YouTube)

Kategorija:Rođeni 1989.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Salzburg
Kategorija:Austrijski alpski skijaši
Kategorija:Nizozemski alpski skijaši
Kategorija:Osvajači Svjetskog kupa u alpskom skijanju
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2010.
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2018.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Austrija)
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Austrija)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2018.
Kategorija:Austrijski olimpijci u alpskom skijanju
Velika nagrada Velike Britanije 2016.

**Velika nagrada Velike Britanije 2016.** (službeno poznata kao **"2016 FORMULA 1 BRITISH GRAND PRIX"**) automobilska je trka Formule 1 koja se održala 10. jula 2016. na stazi Silverstone Circuit u Silverstonu, u UK. Ovo je deseta trka u sezoni 2016., i 67. trka za Veliku nagradu Velike Britanije.

Lewis Hamilton je do šeste pol pozicije ove sezone, a 55. u karijeri. Vozač Mercedesa Lewis Hamilton pobijedio treću pobjedu zaredom, a 47. u karijeri. Drugo mjesto zauzeo je vozač Red Bulla Max Verstappen, dok se na trećem stepeniku pobjedničkog postolja našao Nico Rosberg u Mercedesu.

## Kvalifikacije (subota) 
: Sebastian Vettel - 5. mjesta grid kazna - zamjena mjenjača.
: Marcus Ericsson nije sudjelovao u Q1; ali dobio dozvolu za trku od stjuarda.

## Utrka (nedjelja) 
: Nico Rosberg - 10 sekundi dodano - kažnjen zbog nedozvoljene radio asistencije njegovog tima.
: Sebastian Vettel - 5 sekundi dodano - za prisilio Felipe Massa sa staze.

## Rangiranje nakon utrke
;Vozači

;Konstruktori

* U plasman je uključeno samo prvih 5 pozicija u obje kategorije.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 47. pobjeda za Lewis Hamiltona.

### Konstruktori 
* 54. pobjeda za Mercedes.

### Motor 
* 140. pobjeda za Mercedes.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Rezultati kvalifikacija
* formula1.com – Rezultati utrka
* statsf1.com - detalji utrke

VB
Kategorija:2016. u Ujedinjenom Kraljevstvu
2016
Kategorija:2016. u sportu
Anna Veith

**Anna Veith** (rođ. **Fenninger**) nekadašnja je austrijska alpska skijašica.

Osvojila je veliki "Kristalni globus" u sezonama 2013/14. i 2014/15.

Ona je i bivša olimpijska pobjednica u superveleslalomu iz Sočija 2014. Na sljedećim Igrama u Pyeongchangu 2018. za odbranu zlata iz Sočija nedostajala joj je samo jedna stotinka – ostala je na drugom mjestu iza pobjednice, Čehinje Ester Ledecke, najvećeg iznenađenja u alpskom skijanju na ZOI 2018.

Dana 13. maja 2020, pomalo i iznenađujuće, objavila je da okončava karijeru.

## Rezultati u Svjetskom kupu 
### "Kristalni globusi" 
*5 titula – 2 ukupno, 1 u kombinaciji i 2 u veleslalomu

### Pobjede 
15 – 11 u veleslalomu, 3 u superveleslalomu, 1 u superkombinaciji

* – podijelila pobjedu s Mikaelom Shiffrin

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:Rođeni 1989.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Hallein
Kategorija:Austrijski alpski skijaši
Kategorija:Austrijski olimpijci u alpskom skijanju
Kategorija:Osvajači Svjetskog kupa u alpskom skijanju
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2010.
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2018.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Austrija)
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Austrija)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2018.
Spisak pustinja po površini

U nastavku je dat pregled najvećih svjetskih pustinja. Spisak sadrži sve pustinje površine iznad 52.000&nbsp;km2.

[thumb|800px|none|Neke od najvećih pustinja na [Zemlja (planeta)|Zemlji]]

## Također pogledati 
* Pustinja
* Dezertifikacija

## Reference 
*
Demografija Azerbejdžana

[400px|thumb|Rast stanovništva ([1960 - 2010)]]
[400px|thumb|Starosna struktura ([2005)]]
U Azerbejdžanu je prema procjeni stanovništva iz 2009. bilo 8.922.400 stanovnika.

*Muškarci: 4.868.168 ==
### Nacionalnost 
U Azerbejdžanu većina stanovnika se po nacionalnosti izjašnjavaju kao Azeri.

### Religija 
Islam je najraširenija religija u Azerbejdžanu.

### Jezici 
U Azerbejdžanu, najviše ljudi govori azerskim jezikom.

### Starosna struktura 
### Srednja starost 
### Stopa migracije, nataliteta i mortaliteta 
### Stopa rasta stanovništva 
### Stopa umrle dojenčadi 
### Očekivani životni vjek 
### Stopa fertiliteta 
Stopa fertiliteta: 1,92

### Pismenost 
*Muškarci: 99,9%
*Žene: 99,7%
*Ukupno: 99,8%

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Demografija Azerbejdžana
Kategorija:Azerbejdžan
Azerbejdžan
Londonski Grand Prix 2016.

**Londonski Grand Prix 2016.** bio je 62. izdanje godišnjeg atletskog mitinga u Londonu i 10. stanica Dijamantne lige 2016.

## Izdvojena postignuća 
Amerikanka Kendra Harrison za 1 stotinku srušila je 28 godina star svjetski rekord na 100 m s preponama, koji je držala Jordanka Donkova (12.21).

## Rezultati 
Nisu prikazani rezultati disciplina koje se ne boduju u Dijamantnoj ligi 2016.

### Muškarci 
### Žene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Rezultati mitinga na IAAF.org

Kategorija:Sport u Londonu
Kategorija:Sportska takmičenja u Engleskoj
Usneni žlijeb

**Usneni žlijeb** ili **filtrum** (grč. φίλτρον - *filtron* = filter, cjedilo) ili **medijalni rascjep** je vertikalna brazda u sredini području gornje usne, koja je zajednička mnogim sisarima. Kod ljudi se proteže iz nosne pregrade do ruba gornje usne (proheilona). Zajedno sa žljezdanim rinarijem i kao razrezanim nozdrvama, smatra se da predstavlja primitivno obilježje sisara u cjelini.

## Funkcija
Kod većine sisara, filtrum je uski žlijeb koji može biti vlažan od usta do rinarija ili nosnog jastučića preko aktivnosti kapilara, a da bi nos bio mokar. Mokro nosno jastuče je u stanju da primi mirisne čestice bolje nego na suhj podloz, tako da znatno poboljšava funkciju mirisnog sistema.

Za ljude i većinu primata filtrum opstaje samo kao suvišna medijalna depresija između nosa i gornje usne. 
Ljudski filtrum graniči sa grebenom, koji je poznat kao *podnosna depresija*, ali nema očiglednu funkciju. To je možda zato što se većina viših primata više oslanja na vid nego na miris, pa tako više ne treba vlažni nosni jastučić ili filtrum da zadrži nosni jastučić u mokrom stanju.

Strepsirrhinski primati, kao što su lemuri, i dalje su zadržali filtrum i rinarij, za razliku od repatih i bezrepih majmuna.

### Varijacija
Studija dječaka s dijagnozom poremećaja autističnog spekta utvrdilila je da je nego prosječni filtrum jednog od klastera fizičke abnormalnosti povezane s autizmom.

## Također pogledajte
* Kupidonov luk
* Usna
* Usta
*Nos

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija sisara
Kategorija:Anatomija primata
Kategorija:Anatomija
Kategorija:Crte lica
Kategorija:Usne
Schneider (čvor)

**Schneider** je vrlo često njemačko prezime sa značenjem *krojač*.

## Ljudi
* Andreja Schneider (1964–), njemačka pozorišna, filmska i televizijska glumica
* Artur Schneider (1879–1946), hrvatski historičar umjetnosti, muzički pisac i likovni kritičar
* Bernd Schneider (1973–), njemački nogometaš
* Christoph Schneider (1966–), njemački muzičar
* Franz Anton Schneider (1777–1820), austrijski advokat i vođa Forarlberškog ustanka
* Helmut Schneider (1913–1984), njemački nogometaš i trener
* Josef Schneider von Manns-Au (1865–1945), austro-ugarski general i vojni komandant
* Maria Schneider (1952–2011), francuska filmska i televizijska glumica
* Rob Schneider (1963–), američki glumac
* Romy Schneider (1938–1982), austrijsko-njemačka glumica
* Vreni Schneider (1964–), švicarska alpska skijašica

## Također pogledajte 
* Šnajder (čvor)

Kategorija:Njemačka prezimena
Bosna i Hercegovina na Evropskom prvenstvu u atletici 2016.

**Bosna i Hercegovina** je učestvovala na Evropskom prvenstvu u atletici 2016. koje se održalo od 6. do 10. jula u Amsterdamu, Holandija. Ovo je bilo osmo po redu Evropsko prvenstvo u atletici na kojem je učestvovala Bosna i Hercegovina. Bosnu i Hercegovinu je predstavljalo pet takmičara u tri discipline. Takmičari nisu osvojili nijednu medalju niti su oborili neki od rekorda. Od ukupno 38 država učesnica Evropskog prvenstva 2016. Bosna i Hercegovina je po uspješnosti zauzela 36. mjesto sa osvojenih 5 bodova.

## Takmičari 
*Amel Tuka
*Dejan Mileusnić
*Hamza Alić
*Kemal Mešić
*Mesud Pezer

## Rezultati 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

2016
Kategorija:2016. u Bosni i Hercegovini
Šas

**Šas** (albanski: *Shasi*, neodređeni oblik: *Shas*, starocrkvenoslavenski: *Svač*) je naselje u općini Ulcinj u Crnoj Gori. Od društvenih sadržaja ima džamiju, objekat islamske vjerske zajednice, restoran i motel na Šaskom jezeru i jedan improvizovani sportski teren u podnožju starog grada Svača i njegovih crkava, na kome se pored sportskih manifestacija održavaju i kulturno-zabavne.

## Historija 
Šas se prvi put pominje kao sjedište biskupa u 11. vijeku kao *Svacia Civitas*. Pominje se u žitiju Nemanjinom 1216. godine kao grad koji je Stefan Nemanja osvojio u Primorju. Mongoli su ga razorili 1241. godine i pobili stanovništvo. Od kraja 14. vijeka propada, 1406. godine pominje se kao selo, a njegov episkop moli Veneciju da utvrdi i zidovima opaše njegovo mjesto, kao što je to bilo ranije. Grad je kovao svoj novac.

Prema legendi, srednjovjekovni Šas je imao crkava koliko u godini dana. U stvarnosti, do konca 2012. godine, crnogorski arheolozi su pronašli 15 crkava, no vjeruje se kako ih ima još.

## Demografija 
Po Popisu stanovništva u Crnoj Gori 2011. godine, u ovom naselju živi 238 stanovnika. Svi stanovnici su Albanci po etničkom pripadnošću, dok po vjeri svi su stanovnici muslimani.

## Također pogledajte 
* Šasko jezero

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Lokacija

Kategorija:Ulcinj
Obraz

**Obrazi ** () čine prostor lica ispod očiju, a između nosa lijevog i desnog uha. Pojam *bukalno* znači nešto što se odnosi na obraz. Kod ljudi, u regionu obraze nadražuje obrazni živac. Na prostoru između unutrašnje strane obraza, zuba i desni zove se predvorje ili *usna duplja* ili *usna šupljina* i čini dio usta. Kod drugih životinja obrazima može se naziva vilica.

## Građa
Obraz je sastavljn od pet slojeva: 
*koža, 
*potkožni, 
*mišićni, 
*podsluzokožni sloj i 
*sluznica.

Koža obraza je relativno tanka; sadrži bojna elastična vlakna i dobro je opskrbljena krvlju. Podsluzokožni sloj je građen od vezivnih vlakana i masnog tkiva, koje je osobito razvijeno u zadnjem dijelu, gdje obrazuje tzv. *obrazno masno tijelo*. Ovo tijelo je lopta sto i posebno je jako razvijeno kod djece do četvrte godine života. Mišićni sloj obraza najvećim dijelom čini obrazni mišić, iako u njegov sastav ulaze i vlakna drugih manjih mišića. U podsluzokožnom sloju se nalaze male pljuvačne žlijezde. Sluznica prekriva unutrašnju stranu oba obraza i dio je usne sluzokože.

### Krvne žile 
Arterije koje opskrbljuju obraze krvlju su grane obrazne arterije, a to su poprečne arterije lica, arterije lica, podočnene i donje alveolske arterije. Vene utiči u vene lica i poprečne vene lica.

### Živci 
Živci za inervaciju mišića potiču iz facijalnog nerva, dok osjećajne grane potiču iz obraznog i podočnog živca.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Glava i vrat
Kategorija:Crte lica
Atletika na Olimpijskim igrama 2016.

**Atletska takmičenja** na **OI 2016.** u Rio de Janeiru održana su u posljednjih 10 dana Igara, od 12. do 21. augusta, a sastojala su se od 47 disciplina.

## Norme 
Za učestvovanje na Olimpijskim igrama atletičari su u protekloj sezoni trebali ostvariti određene norme.

## Kvalifikacije 
## Raspored takmičenja 
## Zemlje učesnice 
Ruskoj atletskoj ekipi zabranjeno je takmičenje na OI 2016. 17. juna iste godine, kad je IAAF donio jednoglasnu odluku o tome. Ova kazna rezultat je aktualnog doping-skandala u Rusiji. Jedina ruska atletičarka u obje konkurencije koja je izuzeta iz ove odluke jest skakačica u dalj Darja Kljišina, koja već 3 godine živi i trenira u SAD-u.

## Rezultati 
### Muškarci 
 Označava da je takmičar nastupio samo u kvalifikacijama.

### Žene 
 Označava da je takmičarka nastupila samo u kvalifikacijama.

## Tabela medalja 
 Domaćin 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica 

*
Kategorija:2016. u atletici
Kategorija:Atletika u Brazilu
Kategorija:Sportovi na LJOI 2016.
Između ljubavi i mržnje (telenovela)

***Između ljubavi i mržnje*** (špa. *Entre el Amor y el Odio*) je meksička telenovela iz 2001.-2002., u Bosni i Hercegovini emitirana na Pink BH 2004.

Telenovela je prvi put emitirana na meksičkoj televiziji *Canal de las Estrellas*, iza serije *El manantial*.

Producenti serije su Nathalie Lartilleux i Salvador Mejía Alejandre, a režiseri Miguel Córcega (koji je i glumio) i Edgar Ramirez. Glumci Susana González i César Évora tumačili su protagoniste, a Sabine Moussier i Alberto Estrella antagoniste.

Telenovela se zasniva na radionoveli Hilde Morales nazvanoj *Cadena de Odio*.

U uvodnoj špici serije može se čuti pjesma Ángela Lópeza, također nazvana *Između ljubavi i mržnje*.

## Lokacije
Telenovela ima 124 epizode te je snimana u Guanajuatu i studiju Televisa San Ángel.

Vila porodice Villarreal može se vidjeti i u telenoveli *Odavde do vječnosti*.

## Važniji likovi
*Susana González — Ana Cristina Robles 
*César Évora — Octavio Villarreal 
*Sabine Moussier — Frida de Villarreal 
*Alberto Estrella — Marcial Andrade 
*Marga López — *Doña* Josefa Villarreal 
*María Sorté — María Magdalena Ortiz 
*Maritza Olivares — Cayetana 
*Enrique Lizalde — Rogelio Valencia 
*Luis Roberto Guzmán — Gabriel Moreno Ortiz

## U popularnoj kulturi 
*Entre el amor y Elodio* jeste kratka parodija ove telenovele u kojoj se pojavio i režiser Eugenio Derbez.

U argentinskoj seriji *Los Simuladores*, moguće je vidjeti isječke iz serije *Između ljubavi i mržnje*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Meksičke telenovele
Kategorija:Telenovele na španskom jeziku
Kategorija:Televisine telenovele
Vlora

**Vlora** ili **Valona** (albanski: *Vlora*, neodređeni oblik: *Vlorë*; italijanski: *Valona*, grčki: *Αυλών* *Aulón*) je treći po veličini grad Albanije, sjedište okruga Vlora. Valona je druga najveća luka u Albaniji i albanski grad koji je najbliži italijanskoj obali. Nalazi se na strateški značajnom položaju (na Otrantskim vratima koja kontroliraju ulaz u Jadransko more), te je kroz historiju bio značajan vojni centar. U gradu je proglašena nezavisnost Albanije 1912. godine. Stanovnici Vlore se zovu *Vlonjati*.

## Geografija 
lijevo|mini|170x170piksel|Karta Vlore
Vlora je smještena na obali Otrantskih vrata, morskog prolaza između Jadranskog i Jonskog mora. Od svih albanskih gradova je najbliži italijanskoj obali. Grad se nalazi u zalivu kojeg poluostrvo Karaburun štiti od vjetra i valova, te je posebno pogodan za razvoj luke. U blizini je ostrvo Sazan na kojem su značajni vojni objekti. Klima je sredozemna.

## Historija 
Grad je osnovan kao grčka kolonija u 6. vijeku p. n. e. na ilirskoj obali i nazvan je **Aulon**, i neprekidno je naseljen već oko 26 vijekova. Bio je značajan grad tokom rimskog i bizantskog perioda, kad je postao sjedište biskupije. U 11. i 12. vijeku su se oko grada vodile borbe između Bizanta i Normana. 1464. godine grad su osvojile Osmanlije i nakon što je došao u venecijanski posjed 1690., Osmanlije su ga ponovo osvojile 1691. godine. 1851. godine pretrpio je velika oštećenja izazvana zemljotresom.
lijevo|mini|150x150piksel|Vlora 1573. godine
Za vrijeme Prvoga balkanskog rata 1912. je Ismail Qemal Bej Vlora u Vlori proglasio nezavisnost Albanije i Vlora je postala prvi albanski glavni grad. Grad je bio pod talijanskom okupacijom tokom 1. i 2. svjetskog rat. Tokom 2. svjetskog rata Vlora je bila važna italijanska i njemačka podmornička baza koju su često bombardirali Saveznici. Tokom komunističke diktature blizu grada osnovana je jedina sovjetska vojna baza na Sredozemlju. Nakon spora Albanije i Sovjetskoga Saveza 1961. godine, baza je prešla pod kinesku upravu. 1997. godine grad je bio centar nereda i nemira nakon raspada nekoliko lažnih investicionih šema koje su dovele do pada vlade Sali Berishe a nered se skoro pretvorio u građanski rat.

## Također pogledajte 
* Historija Albanije
* Spisak gradova u Albaniji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Visit Vlora
* Općina Vlora
* Aulona International Folk Festival 
* Univerzitet u Vlori

Kategorija:Gradovi u Albaniji
Kategorija:Okrug Vlora
Skokovi u vodu na Olimpijskim igrama 2016.

**Takmičenja u skokovima u vodu** na **OI 2016.** u Rio de Janeiru održana su od 7. do 20. augusta, a sastojala su se od 8 disciplina.

Učestvovalo je 136 takmičara. Svi takmičari morali su napuniti najmanje 14 godina do 31. decembra 2016.

9. augusta voda u bazenu za skokove u vodu postala je tamnozelena. Prvobitno se mislilo da se to desilo zbog vrućine i nedostatka vjetra na borilištu. Međutim, u trenutku kad je CNN-ov fotograf snimio fotografiju voda u susjednom bazenu nije bila zelena. Službenici su kasnije potvrdili da je do promjene boje došlo usljed toga što je tokom čišćenja bazena u njega greškom usuto 160 litara vodik-peroksida.

## Kvalifikacije 
[250px|mini|desno|Bazen za skokove u vodu u [Akvapark "Maria Lenk"|Akvaparku "Maria Lenk" tokom OI 2016.]]
mini|250px|desno|Voda u bazenu za skokove u vodu postala je zelena
Nijedna zemlja učesnica nije mogla imati više od 16 kvalificiranih takmičara (do 8 muškaraca i 8 žena), a svaka je mogla prijaviti najviše 2 takmičara u pojedinačnim disciplinama i 1 par u sinhroniziranim disciplinama.

Za pojedinačne discipline kvalificirali su se:
*12 prvoplasiranih u svakoj disciplini sa Svjetskog prvenstva 2015.
*pet kontinentalnih prvaka u svakoj disciplini
*do 18 polufinalista sa FINA Svjetskog kupa 2016.

Za sinhronizirane discipline kvalificirali su se:
*tri prvoplasirana para u svakoj disciplini sa Svjetskog prvenstva 2015. 
*četiri prvoplasirana para u svakoj disciplini na Svjetskom kupu 2016.
*zemlja domaćin (Brazil).

**Napomena:** Kvalifikacijska mjesta dodjeljuju se zemlji učesnici – ona se ne odnose na pojedinačne takmičare koji su ostvarili određeni plasman na kvalifikacijskom takmičenju. Međutim, pojedinačni takmičar može zaraditi samo jedno mjesto za svoju zemlju.

## Zemlje učesnice 
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Raspored takmičenja 
Sva vremena su po Brazilijskom vremenu (UTC-3).

## Rezultati 
### Muškarci 
### Žene 
## Tabela medalja 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica 

*
Kategorija:2016. u skokovima u vodu
Kategorija:Skokovi u vodu u Brazilu