Glagoljica

**Glagoljica** (Ⰳⰾⰰⰳⱁⰾⰹⱌⰰ) je najstariji oblik staroslavenskog pisma koji je nastao sredinom 9. vijeka. Autorima ovog pisma smatraju se braća Ćiril i Metodije, bizantski redovnici iz Soluna koji su ga izmislili, kako bi olakšali širenje Kršćanstva. Ćiril (pravim imenom Konstantin) je na osnovu jezika makedonskih Slavena iz okoline Soluna sastavio prilagođeno pismo i prevodio crkvene knjige. Vjeruje se da su originalna slova bila prilagođena slavenskim dijalektima u geografskoj Makedoniji posebno u Solunu. Riječi tog jezika nisu se mogle lako napisati korištenjem grčkog ili latinskog pisma.

Već početkom 16. vijeka sve je više potiskuje latinica, međutim u nekim hrvatskim krajevima je pod zaštitom Vatikana preživjela sve do 19. stoljeća.

*Napomena: za prikaz glagoljice teksta morate imati instalirane odgovarajuće fontove: vidi vanjske linkove. Ako već imate instalirane odgovarajuće fontove, vidjet ćete tekst kao u malom okviru.*

## Porijeklo naziva 
Ime *Glagoljica* potiče od staroslavenske rijeći *glagoljati* što znači govoriti.

I u drugim slavenskim jezicima glagoljica ima slične nazive: na češkom *hlaholice*, na slovačkom *hlaholika*, na poljskom *głagolica*, na ruskom i bugarskom *глаго́лица* (ili *glagoljica*), na ukrajinskom *глаголиця*, na bjeloruskom *глаголіца*, na slovenskom *glagolica* itd.

## Oblici glagoljice 
Glagoljica ima oko 40 slova, zavisno o vrsti. Postojale su dva oblika glagoljice: obli (nastao 862. godine) i uglasti (nastao u 12. stoljeću u Hrvatskoj). Obla glagoljica se najviše koristila u hrvatskim primorskim krajevima Istra, Dalmacija i kvarnerska ostrva, prije svega Krk, Cres i Lošinj, ali se koristila i u unutrašnjosti Like i Krbave, sve do Kupe, čak do Međimurja i slovenskih krajeva.

Obla glagoljica

Uglasta glagoljica

Datoteka:Goglata.gif

## Najpoznatiji pronalasci 
mini|desno|350px|Baščanska ploča
Najpoznatiji glagoljaški spomenik, Baščanska ploča, pokazuje umjerenu oblost. Baščanska ploča je pronađena kod Baške na ostrvu Krk, a nastala je početkom 12. soljeća.

Prva knjiga štampana glagoljicom je **Misal po zakonu rimskoga dvora** (*Missale Romanum Glagolitice*) iz 1483 za koji se sa sigurnošću može reći da je štampana u Kosinju u Lici.
## Unicode 
Glagoljica je dodana u Unicode Standard u martu 2005., u verziji 4.1.
Unicode blok za Glagoljicu je U+2C00–U+2C5F.

## Također pogledajte 
* Baščanska ploča
* Ćirilo i Metodije
* Ćirilica
* Bosančica

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Staroslavenski jezik i glagoljica (RTS Obrazovno-naučni program - Zvanični kanal)
*Nađen najstariji rukopis na glagoljici? (Politika, Milan Lazarević, 10.09.2009.)
*http://kodeks.uni-bamberg.de: preuzmite fontove glagoljice 
* Hronološki popis najvažnijih glagoljskih spomenika
* Staroslavenski institut
* Fucic, Branko: *Glagoljski natpisi*. (In: Djela Jugoslavenske Akademije Znanosti i Umjetnosti, knjiga 57.) Zagreb, 1982. 420 p.
* Fullerton, Sharon Golke: *Paleographic Methods Used in Dating Cyrillic and Glagolitic Slavic Manuscripts*. (In: Slavic Papers No. 1.) Ohio, 1975. 93 p.
* Gosev, Ivan: *Rilszki glagolicseszki lisztove*. Szofia, 1956. 130 p.
* V. Jagic *Glagolitica. Würdigung neuentdeckter Fragmente*, Wien, 1890.
* Japundžić,M.: The Croatian Glagolitic Writing, in *Tko su i odakle Hrvati*, Zagreb 1994.p.&nbsp;73-75.   
*H. Miklas (Hrsg.) *Glagolitica: zum Ursprung der slavischen Schriftkultur*, Wien, 2000.
* Steller, Lea-Katharina: *A glagolita írás* In: B.Virághalmy, Lea: *Paleográfiai kalandozások*. Szentendre, 1995. 
* Vais, Joseph: *Abecedarivm Palaeoslovenicvm in usum glagolitarum*. Veglae, [Krk], 1917. XXXVI, 74 p.
* Vajs, Josef: *Rukovet hlaholske paleografie. Uvedení do knizního písma hlaholskeho*. V Praze, 1932. 178 p, LIV. tab.

Kategorija:Pisma
Kategorija:Slavenska kultura
Kategorija:Glagoljica