Svjetlaci

**Svjetlaci** ili **svici** (lat. *Lampyridae*)  su porodica insekata u redu tvrdokrilaca (Coleoptera), sa više od 2.000 opisanih vrsta, od kojih mnoge emitiraju svjetlost. To su bube mehkog tijela koje se obično nazivaju i **munjebube** zbog njihove upadljive proizvodnje svjetlosti, uglavnom tokom sumraka, da privuku ostale. Proizvodnja svjetlosti u *Lampyridae* nastala je kao pošten signal upozorenja da su larve neukusne; ovo je kooptirano u evoluciji kao signal parenja kod odraslih. U daljem razvoju, ženke svitaca iz roda *Photuris* oponašaju bljeskalicu vrsta roda *Photinus* kako bi uhvatile svoje mužjake kao plijen.

Svicie su rasprostranjeni u se  umjerenoj i tropskoj klimi. Mnogi žive u močvarama ili u vlažnim, šumovitim područjima, gdje njihove larve imaju obilne izvore hrane. Dok svi poznati svici sijaju kao larve, samo neke odrasle jedinke proizvode svjetlost, a lokacija svjetlosnog organa varira među vrstama i među spolovima iste vrste. Privlačili su ljudsku pažnju još od klasične antike; njihovo prisustvo se smatra da označava širok spektar uslova u različitim kulturama, a posebno je estetski cijenjeno u Japanu, gdje su parkovi izdvojeni za ovu specifičnu svrhu.

## Biologija
 sa organima koji emituju svjetlost na svom abdomenu. Za razliku od stvarnih larvi, ona ima složene oči.]]

Svicu su tvrdokrilci i u mnogim aspektima podsećaju na druge koleoptere u svim fazama svog životnog ciklusa, prolazeći kroz potpunu metamorfozu.

Svici se veoma razlikuju po svom općem izgledu, sa razlikama u boji, obliku, veličini i karakteristikama kao što su antene. Odrasle jedinke se razlikuju po veličini u zavisnosti od vrste, sa najvećim dužinom do . Mnoge vrste imaju neleteće larviformne ženke. One se često mogu razlikovati od larvi samo zato što odrasle ženke imaju složene oči, za razliku od jednostavnog oka larvi, iako ženke imaju mnogo manje (i često visoko regresirane) oči od očiju njihovih mužjaka. Najčešći poznati svici  su noćni, iako su brojne vrste dnevne i obično neluminescentne; međutim, neke vrste koje ostaju u sjenovitim područjima mogu proizvoditi svjetlost.

Većina svitaca je neukusna za kičmenjačke grabežljivce , jer sadrže steroidne pirone lucibufagine, slične kardiotonskim bufadienolidima koji se nalaze u nekim otrovnim žabama. Svi svjetlaci sijaju kao larve, pri čemu je bioluminiscencija iskreni aposematski signal upozorenja predatorima.

### Svjetlost i hemijska proizvodnja 
 * ženka po bljesku (gore) i sa njenom vlastitom svjetlošću (ispod)]]

Proizvodnja svjetlosti kod svitaca je posljedica hemijskog procesa zvanog bioluminiscencija. Ovo se dešava u specijalizovanim organima koji emituju svetlostij, obično na donjem delu trbuha ženke. Enzim luciferaza deluje na luciferin, u prisustvu magnezijevih iona, adenozin-trifosfata, i kisika, stvarajući svetlost. Kisik se dovodi preko abdominalne traheje ili cijevi za disanje. Gen za kodiranje ove supstance je umetnut u mnoge različite organizme. Luciferaza svitaca koristi se u forenzici, a enzim ima medicinsku upotrebu – posebno za otkrivanje prisustva ATP ili magnezija. Percipirana nijansa njihove plave može biti posljedica Purkinjeovog efekta.

Odrasle jedinke emituju svjetlost prvenstveno za odabir partnera. Rana bioluminiscencija larve usvojena je u filogeniji odraslih krijesnica, te je više puta dobijana i izgubljena prije nego što se učvrstila i zadržala kao mehanizam seksualne komunikacije kod mnogih vrsta. Odrasle lampiride imaju različite načine komuniciranja sa partnerima tokom udvaranja: stabilan sjaj, bljesak i korištenje hemijskih signala koji nisu povezani sa fototičkim sistemima. Hemijski signali ili feromoni, su prastari oblik seksualne komunikacije; ovo prethodi evoluciji blic signalizacije u lozi, i danas je zadržano kod dnevno aktivnih vrsta. Neke vrste, posebno svici iz rodova *Photinus *, * Photuris * i * Pyractomena *, odlikuju se jedinstvenim obrascima udvaranja koje emituju leteći mužjaci u potrazi za ženkama. Općenito, ženke iz roda *Photinus* ne lete, ali daju brzi odgovor na mužjačke signale svoje vrste. Signali, bilo da su foto ili hemijski, omogućavaju svicima da identifikuju parnjake svoje vrste. Karakteristike blic signalizacije uključuju razlike u trajanju, vremenu, boji, broju i stopi ponavljanja, visini leta i smjeru leta (npr. penjanje ili ronjenje) i variraju međuspecifično i geografski. Kada blic signali nisu dovoljno razlučeni između vrsta u populaciji, seksualna selekcija podstiče divergenciju signalnih obrazaca. Tropski svjetlaci rutinski sinhronizuju svoje bljeskove među velikim grupama, posebno u jugoistočnoj Aziji. Noću duž obala rijeka u malezijskim džunglama, svici precizno sinhroniziraju svoje svjetlosne emisije. Dosadašnje hipoteze o uzrocima ovog ponašanja uključuju ishranu, društvenu interakciju i nadmorsku visinu. Na Filipinima, hiljade svitaca mogu se vidjeti tokom cijele godine u gradu Donsol. U Sjedinjenim Državama, jedno od najpoznatijih vidilišta svitacaa koji trepću u unisonu dešava se svake godine u blizini grada Elkmont, Tennessee, u Great Smoky Mountains, tokom prvih sedmica juna. Nacionalni park Congaree u Južnoj Karolini je još jedan domaćin ovog fenomena.

Ženke "femme fatale"  svitaca roda *Photuris*  oponašaju fototičke signalne obrasce manjih jedinki roda*Photinus*, privlačeći mužjake onime što izgleda kao prikladan partner i jedu ih.

Leuchtkäfer - Firefly.JPG|Svjetleća ženka roda *Lamprohiza*  
FireFlies short video.webm|Video emitiranja svjetlosti 
GluehwuermchenImWald.jpg| Svici u šumi blizu Nürnberga, Njemačka, ekspozicija od 30 sekundi

## Evolucija 
### Historija fosila 
Najstariji poznati fosil iz porodice *Lampyridae* je * Protoluciola * iz kasne krede (kenomanij ~ prije 99 miliona godina) burmanski ćilibar iz Mjanmara, koji pripada potporodica *Luciolinae*. Organ koji proizvodi svjetlost je jasno prisutan. Na osnovu genomske analize, zaključeno je da je boja sjaja predaka za posljednjeg zajedničkog pretka svih živih svitaca bila zelena.

### Taksonomija 
Svici (uključujući munjevice) su porodica, Lampyridae, od oko 2.000 vrsta unutar rfeda Coleoptera. Porodica čini jedinstveni kladus, prirodnu filogenetičku grupu. U Amerikama, "sjajni crvi" su blisko srodna porodica tvrdokrilaca *Phengodidae*, dok je na Novom Zelandu i Australiji "sjajni crv" luminiscentna larva gljivičnog svica *Arachnocampa *, unutar pravih muha, Diptera.

### Filogenija 
Filogenija porodice *Lampyridae'', zasnovana na filogenetskim i morfološkim dokazima Martina et al. 2019, je: Nedavne IUCN crvena lista procjene za sjevernoameričke svicve identificirale su vrste s povećanim rizikom od izumiranja u SAD-u, s 18 taksona kategoriziranih kao ugroženima od izumiranja.

Svici se suočavaju s prijetnjama, uključujući gubitak i degradaciju staništa, svjetlosno zagađenje, korištenje pesticida i klimatske promjene. Svitački turizam, brzo rastući sektor industrije putovanja i turizma, također je identificiran kao potencijalna prijetnja svicima i njihovim staništima kada se njima ne upravlja na odgovarajući način. Poput mnogih drugih organizama, na svice direktno utiču promjene u korištenju zemljišta (npr. gubitak područja staništa i povezanosti), što je identificirano kao glavni pokretač promjena biodiverziteta u kopnenim ekosistemima. Pesticidi, uključujući insekticide i herbicide, također su naznačeni kao vjerojatni uzrok opadanja brojnosti svitaca. Ove hemikalije ne samo da mogu direktno naštetiti svicima, već imaju i potencijal da smanje populaciju plijena i degradiraju stanište. Svjetlosno zagađenje je posebno zabrinjavajuća prijetnja za ove insekta. Budući da većina vrsta svitaca koristi bioluminiscentne signale udvaranja, također su veoma osetljivi na nivoe svetlosti u okolini i posledično na svjetlosno zagađenje. Sve veći broj studija koje istražuju efekte vještačkog svjetla noću na svice pokazalo je da svjetlosno zagađenje može poremetiti signale udvaranja, pa čak i ometati raspršivanje larvi. Istraživanja se slažu da je zaštita i unapređenje staništa svitaca neophodna za očuvanje njihove populacije. Preporuke uključuju smanjenje ili ograničavanje vještačkog svjetla noću, obnavljanje staništa gdje se pojavljuju ugrožene vrste i eliminaciju nepotrebne upotrebe pesticida, između mnogih drugih mjera.

## Reference
## Dopunska literatura
* 
* Faust, Lynn Frierson (2017). "Fireflies, Glow-worms, and Lightning Bugs"
* 
* 

## Vanjski linkovi
* An introduction to European fireflies and glow-worms 
* Firefly.org – Firefly & Lightning Bug Facts, Pictures, Information About Firefly Insect Disappearance
* Firefly simulating robot, China
* NCBI taxonomy database
* Museum of Science, Boston – Understanding Fireflies
* Video of a firefly larva in Austria
* FireflyExperience.org – Luminous Photography and Videos of Fireflies & Lightning Bugs

Lampyridae
Kategorija:Bioluminiscentni insekti
Kategorija:Noć
Kategorija:Članci s videoklipovima
Kategorija:Insekti
Kategorija:Fauna Bosne i Hercegovine