Ubrzanje

[desno|250p|mini|Primjer ubrzanja: Usljed nepostojanja [Aerodinamički otpor|otpora zraka a samim time i nemogućnosti postizanja terminalne brzine tijelo (kuglica) će nastaviti da ubrzava do udara na dno]]
**Ubrzanje**, kao fizikalna veličina, je promjena brzine u jedinici vremena. Jedinica za ubrzanje prema SI sistemu je metar u sekundi na kvadrat odnosno matematički izraženo: m·s. 
Ubrzanje je vektorska veličina što znači da je osim intenzitetom određena i pravcem.

Vrijednost ubrzanja matematički dobijemo kao količnik razlike krajnje (brzine na kraju procesa ubrzanja) i početne brzine i vremena trajanja ubrzanja. To možemo iskazati formulom *v–v0/t*, gdje je *v* brzina kojom se tijelo kretalo nakon ubrzanja, *v0* brzina kojom se tijelo kretalo prije ubrzanja, a *t* vrijeme tokom kojeg je tijelo ubrzavalo.

Najjednostavnije objašnjenje ubrzanja jeste da je ubrzanje postepeno povećavanje brzine i predstavlja za koliko se brzina tijela povećava svake sekunde. Pod pojmom *ubrzanje* podrazumijeva se ravnomjerno ubrzanje, tj. da se brzina poveća svake sekunde za određen broj. 
Oznaka u fizici za ubrzanje je *a* (akceleracija), a jedinica metar u sekundi na kvadrat, tj.
\frac{m}{s^2}.

## Brzina i pređeni put kod promjenjivog kretanja 
Ako želimo izračunati brzinu u nekom trenutku ubrzanog kretanja, moramo znati koliko je vremena prošlo otkad se tijelo počelo kretati (*t*) i kolika mu je brzina bila prije početka ubrzanja (*v0*). Brzina u nekom trenutku ubrzanog kretanja računa se po sljedećoj formuli: v=a*t+v_0.
Oznaka za pređeni put je *s*. Put promjenjivog kretanja bez početne brzine računa se po formuli s=\frac{a*t^2}{2}, dok se za rješavanje puta s poznatom početnom brzinom koristi izraz s=v_0t+\frac{a*t^2}{2}.

**Jednoliko ubrzano pravolinijsko kretanje** jest ono kretanje u kojem se neko tijelo kreće pravolinijski s nekom početnom brzinom *v0*, koja se jednako povećava u jednakim intervalima.

Put (*s*) kod jednoliko ubrzanog pravolinijskog kretanja preko početne brzine (*v0*) i ubrzanja (*a*), bez vremena (*t*), može se napisati i ovako: s=\frac{v^2-v_0^2}{2a}.

Iz ovoga proizlazi da je 2as=v^2-v_0^2, pa se brzina s poznatom početnom brzinom *v0* izračunava izrazom v^2=v_0^2+2as.

Naravno, za v_0=0 važit će: v=a*t, s=\frac{a*t^2}{2} i v^2=2as.

**Jednoliko usporeno pravolinijsko kretanje** jeste kretanje koje se odvija po određenom pravcu u nekom vremenu (*t*) s nekom početnom brzinom (*v0*), koja se jednako smanjuje u jednakim intervalima.

Brzina kod jednoliko usporenog pravolinijskog kretanja s poznatom vremenom računa se preko formule v=v_0-at dok se formula v^2=v_0^2-2as koristi za dobijanje brzine s poznatim putem.

Vrijeme zaustavljanja tijela pod utjecajem umjereno usporenog kretanja može se naći formulom tz=\frac{v_0}{a} dok se put do zaustavljanja (*Sz*) dobija formulom Sz=\frac{v_0^2}{2a}.

## Gravitacijsko ubrzanje 
Gravitacijsko ubrzanje je ubrzanje koje tijelo dobija pri slobodnom padu (padu s određene tačke, bez podsticaja bilo koje druge sile osim sile Zemljine teže). To ubrzanje iznosi približno 10 \frac{m}{s^2}, a ono zavisi od blizine određenog tijela središtu Zemlje. To zavisi od geografskog položaja i nadmorske visine. U Sarajevu je gravitacijsko ubrzanje 9,81 \frac{m}{s^2}.
Gravitacijsko ubrzanje označava se slovom *g* i pomoću njega izračunavamo težinu određenog tijela. *G = m*g*, gdje je *m* masa tog tijela, a *G* težina.

## Drugi Newtonov zakon 
Ovaj zakon glasi: 
**"Intenzitet sile koja pokreće tijelo jednak je proizvodu mase tijela i ubrzanja koje tijelo dobija djelovanjem te sile"**, tj. *F = m*a*, gdje je *F* sila koja pokreće tijelo i daje mu ubrzanje, *m* masa tog tijela i *a* ubrzanje koje tijelo dobija djelovanjem te sile. Pošto je jedinica za silu 1 njutn (N) - 1N=1\frac{kgm}{s^2}, a za masu 1&nbsp;kg, dobijamo da je jedinica za ubrzanje 1 \frac{m}{s^2}.

## Također pogledajte 
* Mjerač ubrzanja

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Ubrzanje
Kategorija:Dinamika
Kategorija:Kinematičke osobine
Kategorija:Vektorske fizikalne veličine
Kategorija:Kinematika