Prijevremeni porođaj

**Prijevremeni porođaj**, također poznat kao **prijevremeno rođenje**, je porođaj bebe manje od 37 sedmica gestacijske dobi, za razliku od porođaja u terminu otprilike 40 sedmica. 

## Znaci i simptomi 
[thumb|right|Novopečena majka drži svoju prijevremeno rođenu bebu u [Kapi'olani Medical Center for Women & Children|Kapiolani Medical Center NICU u Honoluluu, Havaji.]]
Znaci i simptomi prijevremenog porođaja uključuju četiri ili više kontrakcija maternice u jednom satu. Za razliku od lažnog porođaja, pravi porođaj prati dilatacija grlića maternice i povlačenje. Također, vaginsko krvarenje u trećem tromjesečju, jak pritisak u karlici ili bol u trbuhu ili leđima mogu biti pokazatelji da će doći do prijevremenog porođaja. Vodenasti iscjedak iz vagine može ukazivati na prijevremeno pucanje ovojnica koje okružuju bebu. Iako nakon pucanja ovojnica ne mora uslijediti porođaj, obično se porođaj indicira jer infekcija (horioamnionitis) predstavlja ozbiljnu prijetnju i za fetus i za majku. U nekim slučajevima, grlić maternice se prerano širi bez bolova ili uočenih kontrakcija, tako da majka možda neće imati znakove upozorenja sve do vrlo kasne faze porođaja.

## Uzroci 
Prijevremeni porođaj može biti uzrokovan medicinskim stanjima, uključujući infekcije, izloženost faktorima okoline ili lijekovima, insuficijenciju grlića maternice, abnormalnosti maternice ili probleme s amnionskom tekućinom. Nekim ženama je potrebna indukcija prijevremenog porođaja zbog zdravstvenih problema. Dostupna istraživanja su ograničena u pogledu grlića maternice i stoga su ograničena u rasuđivanju šta je normalno, a šta nije. Identificirana su četiri različita puta koja mogu dovesti do prijevremenog porođaja i za njih postoje značajni dokazi: preuranjena endokrina aktivacija fetusa, prekomjerno rastezanje maternice (abrupcija posteljice), decidualno krvarenje i intrauterusna upala ili infekcija.
Identifikacija žena s visokim rizikom od ranog porođaja omogućila bi zdravstvenim službama da pruže specijaliziranu njegu tim ženama i njihovim bebama, naprimjer, bolnicu s odjelom za posebnu njegu novorođenčadi kao što je jedinica intenzivne njege za novorođenčad (NICU). U nekim slučajevima moguće je odgoditi porođaj. Ocjena rizika su predloženi kao pristup za identifikaciju onih s većim rizikom; međutim, ne postoje jaka istraživanja u ovom području, tako da nije jasno da li bi korištenje sistema bodovanja rizika za identifikaciju majki produžilo trudnoću i smanjilo broj prijevremenih porođaja ili ne.

#### Majčinski faktori
thumb|upright=1.4| Procenat prijevremenih porođaja u Engleskoj i Velsu 2011. godine, prema starosti majke i da li se radi o jednom ili višestrukom porođaju
Identifikovani su faktori rizika kod majke koji su povezani sa većim rizikom od prijevremenog porođaja. To uključuje godine (ili vrlo mlada ili starija), visok ili nizak indeks tjelesne mase (BMI), dužina vremena između trudnoća, endometrioza, prethodni spontani (npr. pobačaj) ili hirurški abortus, neželjene trudnoće, neliječena ili nedijagnosticirana celijakija, problemi s plodnošću, izloženost vrućini, i genetičke varijable. Međutim, povezana je s dijabetesom i hipertenzijom, koji su sami po sebi faktori rizika. Do određene mjere te osobe mogu imati osnovna stanja (npr. malformacije maternice, hipertenziju, dijabetes) koja perzistiraju. Parovi koji su pokušavali više od godinu dana u odnosu na one koji su pokušavali manje od godinu dana prije nego što su postigli spontanu koncepciju imaju prilagođeni omjer šansi od 1,35 (95% interval pouzdanosti 1,22–1,50) prijevremenog porođaja. Trudnoće nakon IVF nose veći rizik od prijevremenog porođaja nego spontane koncepcije nakon više od godinu dana pokušavanja, s prilagođenim omjerom šansi od 1,55 (95% CI 1,30–1,85).

Određene etničke grupe također mogu imati veći rizik. Naprimjer, u SAD-u i Velikoj Britaniji, crnkinje imaju stopu prijevremenog porođaja od 15-18%, što je više nego dvostruko više od stope bijele populacije. Mnoge crnkinje imaju veće stope prijevremenog porođaja zbog više faktora, ali najčešći je visok nivo hroničnog stresa, što na kraju može dovesti do prijevremenog porođaja. Hronične bolesti odraslih nisu uvijek slučaj kod prijevremenog porođaja kod crnkinja, što otežava identifikaciju glavnog faktora prijevremenog porođaja. Filipinke također imaju visok rizik od prijevremenog porođaja, a vjeruje se da je gotovo 11-15% Filipinaca rođenih u SAD-u (u poređenju s drugim Azijatima sa 7,6% i bijelcima sa 7,8%) prijevremeno rođeno. Filipinci su veliki faktor rizika, što se vidi iz činjenice da su Filipini osma najviša zemlja u svijetu po broju prijevremenih porođaja, jedina neafrička zemlja na vrhu od 10. Ova razlika se ne vidi u poređenju s drugim azijskim grupama ili hispanskim imigrantima i ostaje neobjašnjiva. Nije identificiran nijedan pojedinačni gen.

Bračni status je dugo bio povezan s rizicima prijevremenog porođaja. Studija iz 2005. godine, provedena na 25.373 trudnoće u Finskoj, otkrila je da su neudate majke imale više prijevremenih porođaja nego udate majke (P=0,001). Trudnoća izvan braka bila je povezana s porastom ukupnih negativnih ishoda za 20%, čak i u vrijeme kada je Finska pružala besplatnu njegu u porodiljstvu. Studija provedena u Quebecu na 720.586 porođaja od 1990. do 1997. godine otkrila je manji rizik od prijevremenog porođaja za dojenčad sa zakonski vjenčanim majkama u poređenju s onima sa roditeljima koji su u vanbračnoj vezi ili su u braku. Studija provedena u Maleziji 2015. godine pokazala je sličan trend, pri čemu je bračni status značajno povezan s prijevremenim porođajem. Međutim, rezultati studije provedene u SAD-u pokazali su da je između 1989. i 2006. godine brak postao manje zaštitnički nastrojen prema prijevremenim porođajima, što se pripisuje promjenjivim društvenim normama i ponašanjima koja okružuju brak.

#### Faktori tokom trudnoće
Lijekovi tokom trudnoće, životni uslovi, zagađenje zraka, pušenje, ilegalne droge ili alkohol, infekcija ili fizička trauma također mogu uzrokovati prijevremeni porođaj.
Zagađenje zraka: Život u području s visokom koncentracijom zagađenja zraka glavni je faktor rizika za prijevremeni porođaj, uključujući život u blizini glavnih cesta ili autoputeva gdje su emisije vozila visoke zbog prometnih gužvi ili su ruta za dizel kamione koji imaju tendenciju emitiranja većeg zagađenja.

Upotreba lijekova za plodnost koji stimulišu jajnik da oslobodi više jajnih ćelija i IVF sa transferom embrija više embriona implicirana je kao faktor rizika za prijevremeni porođaj. Porođaj se često mora izazvati iz medicinskih razloga; takva stanja uključuju visok krvni pritisak, preeklampsiju, majčinski dijabetes, astmu, bolesti štitne žlijezde i bolesti srca.

Određena medicinska stanja kod trudnice također mogu povećati rizik od prijevremenog porođaja. Neke žene imaju anatomske probleme koji sprječavaju iznošenje bebe do termina. To uključuje slab ili kratak cerviks (najjači prediktor prijevremenog porođaja). Žene s abnormalnim količinama amnionske tekućine, bilo previše (polihidramnion) ili premalo (oligohidramnion), također su u riziku.

Upotreba duhana, kokaina i prekomjerne alkohola tokom trudnoće povećava rizik od prijevremenog porođaja. Duhan je najčešće korištena droga tokom trudnoće i značajno doprinosi porođaju s niskom porođajnom težinom.. Bebe sa urođenim mahanama imaju veći rizik od prijevremenog rođenja.

Pasivno pušenje i/ili pušenje prije trudnoće utiče na vjerovatnoću prijevremenog porođaja. Svjetska zdravstvena organizacija objavila je međunarodnu studiju u martu 2014.

Prisustvo antitijela na štitnjaču povezano je s povećanim rizikom od prijevremenog porođaja s omjerom šansi od 1,9 i 95% intervalom pouzdanosti od 1,1–3,5.

Intimno nasilje nad majkom je još jedan faktor rizika za prijevremeni porođaj.

Fizička trauma može uzrokovati prijevremeni porođaj. Pokazalo se da nigerijska kulturna metoda abdominalne masaže rezultira 19% prijevremenih porođaja kod žena u Nigeriji, plus mnogim drugim negativnim posljedicama za majku i bebu. Ovo ne treba miješati s masažnom terapijom koju provodi potpuno obučen i certificiran/licenciran terapeut za masažu ili partner obučen za pružanje masaže tokom trudnoće. — u studiji koja je uključivala trudnice s preneonatusnom depresijom — dokazano je da ima brojne pozitivne rezultate tokom trudnoće, uključujući smanjenje prijevremenog porođaja, manje depresije, niži kortizol i smanjenu anksioznost. Međutim, kod zdravih žena nisu dokazani nikakvi efekti u kontroliranoj studiji.

#### Infekcija
Učestalost infekcije kod prijevremenog porođaja obrnuto je proporcionalna gestacijskoj dobi. Infekcija *Mycoplasma genitalium* povezana je s povećanim rizikom od prijevremenog porođaja i spontanog pobačaja.

Zarazni mikroorganizmi mogu biti ascendentni, hematogeni, jatrogeni procedurom ili retrogradni kroz jajovode. Iz decidue mogu dospjeti u prostor između amniona i horiona, amnionske tekućine i fetusa. Horioamnionitis također može dovesti do sepse kod majke. Infekcija fetusa povezana je s prijevremenim porođajem i značajnim dugotrajnim invaliditetom, uključujući cerebralnu paralizu.

Prijavljeno je da se asimptomatska kolonizacija decidue javlja kod čak 70% žena u terminu, koristeći DNK-sondu, što sugerira da samo prisustvo mikroorganizama može biti nedovoljno za pokretanje infektivnog odgovora.

Budući da je stanje češće kod crnkinja u SAD-u i Velikoj Britaniji, sugerirano je da je to objašnjenje za veću stopu prijevremenog porođaja u tim populacijama. Smatra se da bakterijska vaginoza prije ili tokom trudnoće može uticati na upalni odgovor decidue koji dovodi do prijevremenog porođaja. Stanje poznato kao aerobni vaginitis može biti ozbiljan faktor rizika za prijevremeni porođaj; nekoliko prethodnih studija nije uspjelo prepoznati razliku između aerobnog vaginitisa i bakterijske vaginoze, što može objasniti neke od kontradikcija u rezultatima.

Neliječene gljivične infekcije povezane su s prijevremenim porođajem.

Pregled profilaksne primjene antibiotika (koji se daju radi sprječavanja infekcije) u drugom i trećem tromjesečju trudnoće (13–42 sedmice trudnoće) otkrio je smanjenje broja prijevremenih porođaja kod žena s bakterijskom vaginozom. Ovi antibiotici su također smanjili broj izbacivanja vodenjaka prije porođaja kod donošenih trudnoća, smanjili rizik od infekcije sluznice maternice nakon porođaja (endometritis) i stopu gonokokne infekcije. Međutim, kod žena bez bakterijske vaginoze nije zabilježeno smanjenje prijevremenih porođaja ili prijevremenog izbacivanja vodenjaka prije porođaja. Većina istraživanja uključenih u ovaj pregled dovela je do gubitka učesnika tokom praćenja, tako da nisu prijavljeni dugoročni efekti antibiotika na majke ili bebe. Potrebna su daljnja istraživanja u ovom području kako bi se utvrdili svi efekti davanja antibiotika tokom drugog i trećeg tromjesečja trudnoće.

Brojne majčine bakterijske infekcije povezane su s prijevremenim porođajem, uključujući pijelonefritis, asimptomsku bakteriuriju, upalu pluća i upalu slijepog crijeva. Pregled davanja antibiotika u trudnoći za asimptomsku bakteriuriju (infekcija urina bez simptoma) otkrio je da je istraživanje vrlo niskog kvaliteta, ali da sugerira da uzimanje antibiotika smanjuje broj prijevremenih porođaja i beba s niskom porođajnom težinom. Druga analiza pokazala je da jedna doza antibiotika nije toliko učinkovita kao kura antibiotika, ali je manji broj žena prijavio nuspojave od jedne doze. Ovaj pregled preporučuje da su potrebna dodatna istraživanja kako bi se otkrio najbolji način liječenja asimptomske bakteriurije. Žene koje su rutinski testirane također su rodile manje djece s niskom porođajnom težinom. Iako ovi rezultati izgledaju obećavajuće, pregled je zasnovan samo na jednoj studiji, tako da je potrebno više istraživanja rutinskog skrininga za infekcije donjeg genitalnog trakta. Nasuprot tome, virusne infekcije, osim ako nisu praćene značajnom febrilnom reakcijom, ne smatraju se glavnim faktorom u vezi s prijevremenim porođajem. Procijenjena heritabilnost vremena porođaja kod žena bila je 34%. Međutim, pojava prijevremenog porođaja u porodicama ne prati jasan obrazac nasljeđivanja, što podržava ideju da je prijevremeni porođaj ne-Mendelovska osobina poligenske prirode.

#### Preneonaatusna njega
Odsustvo ove njege povezano je s većim stopama prijevremenih porođaja. Analiza 15.627.407 živorođene djece u Sjedinjenim Američkim Državama u periodu 1995–1998. zaključila je da odsustvo preneonatusne njege nosi 2,9 (95%CI 2,8, 3,0) puta veći rizik od prijevremenih porođaja. Napori za smanjenje stope prijevremenog porođaja trebali bi imati za cilj povećanje deficita koje predstavljaju prethodno navedene prepreke i povećanje pristupa prenatalnoj njezi.

## Dijagnoza
### Placentni alfa mikroglobulin-1
Placentni alfa mikroglobulin-1 (PAMG-1) bio je predmet nekoliko istraživanja koja su procjenjivala njegovu sposobnost predviđanja neposrednog spontanog prijevremenog porođaja kod žena sa znacima, simptomima ili tegobama koje ukazuju na prijevremeni porođaj. U jednom istraživanju koje je upoređivalo ovaj test sa testiranjem fetusnog fibronektina i mjerenjem dužine grlića maternice putem transvaginskog ultrazvuka, test za PAMG-1 (komercijalno poznat kao PartoSure test) pokazao se kao najbolji pojedinačni prediktor neposrednog spontanog porođaja u roku od sedam dana nakon što se pacijentica javi sa znacima, simptomima ili pritužbama na prijevremeni porođaj. Konkretno, PPV, ili pozitivna prediktivna vrijednost, testova bila je 76%, 29% i 30% za PAMG-1, fFN i CL, respektivno (P < 0,01).

### Fetusni fibronektin
Fetusni fibronektin (fFN) je postao važan biomarker – prisustvo ovog glikoproteina u cerviksnom ili vaginslom sekretu ukazuje na to da je granica između horiona i decidue poremećena. Pozitivan test ukazuje na povećan rizik od prijevremenog porođaja, a negativan test ima visoku prediktivnu vrijednost.

### Ultrazvuk
Akušerski ultrazvuk postao je koristan u procjeni cerviksa kod žena s rizikom od prijevremenog porođaja. Kratak cerviks kod prijevremenog porođaja nije poželjan: Dužina cerviksa manja od  u ili prije 24 sedmice gestacijske dobi je najčešća definicija cerviksne insuficijencije.

### Nove tehnologije 
Tehnologije koje se istražuju i razvijaju kako bi se olakšala ranija dijagnoza prijevremenog porođaja uključuju higijenske uloške koji identificiraju biomarkere poput fFN i PAMG-1 u vaginskom sekretu. Ovi uređaji zatim izračunavaju rizik od prijevremenog porođaja i šalju nalaze na pametni telefon. Ideja da su sistemi bodovanja rizika tačni u predviđanju prijevremenog porođaja raspravljana je u više pregleda literature.

### Klasifikacija
[center|thumb|800px| Faze u [rast i razvoj ljudskog organizma|preneonatusnom razvoju, sa sedmicama i mjesecima numerisanim od posljednje menstruacije]]
Kod ljudi, uobičajena definicija prijevremenog porođaja je rođenje prije gestatijske dobi od 37 punih sedmica. Kod normalnog ljudskog fetusa, nekoliko organskih sistema sazrijeva između 34. i 37. sedmice, a fetus dostiže adekvatnu zrelost do kraja ovog perioda. Jedan od glavnih organa na koje prijevremeni porođaj uveliko utiče su pluća. Pluća su jedni od posljednjih organa koji sazrijevaju u maternici; zbog toga mnoge prijevremeno rođene bebe provode prve dane i sedmice svog života na respiratorima. Stoga postoji značajno preklapanje između prijevremenog porođaja i prijevremenog rođenja. Generalno, prijevremeno rođene bebe su prijevremeno rođene, a terminske bebe su zrele. Prijevremeno rođene bebe rođene blizu 37. sedmice često nemaju problema vezanih za prijevremeno rođenje ako su im pluća razvila adekvatan plućni surfaktant, koji omogućava plućima da ostanu proširena između udisaja. Posljedice prijevremenog rođenja mogu se u maloj mjeri smanjiti upotrebom lijekova za ubrzavanje sazrijevanja fetusa, a u većoj mjeri sprječavanjem prijevremenog porođaja.

## Prevencija
Historijski gledano, napori su prvenstveno bili usmjereni na poboljšanje preživljavanja i zdravlja prijevremeno rođene djece (tercijarna intervencija). Međutim, takvi napori nisu smanjili učestalost prijevremenog porođaja. Sve više se primarne intervencije usmjerene na sve žene i sekundarne intervencije koje smanjuju postojeće rizike smatraju mjerama koje je potrebno razviti i provesti kako bi se spriječili zdravstveni problemi prijevremeno rođene djece i beba.Zabrana pušenja je učinkovita u smanjenju prijevremenih porođaja. Različite strategije se koriste u administraciji prenatalne njege, a buduće studije trebaju utvrditi da li fokus može biti na skriningu za žene visokog rizika ili proširenoj podršci za žene niskog rizika, ili u kojoj mjeri se ovi pristupi mogu spojiti. Također, i noćni rad povezan je s prijevremenim porođajem. Očekuje se da će zdravstvene politike koje uzimaju u obzir ove nalaze smanjiti stopu prijevremenog porođaja. Očekuje se da će smanjenje pušenja koristiti trudnicama i njihovom potomstvu. Nije dokazano da smanjenje fizičke aktivnosti tokom trudnoće smanjuje rizik od prijevremenog porođaja. Zdrava ishrana može se uvesti u bilo kojoj fazi trudnoće, uključujući prilagođavanje ishrane i konzumiranje preporučenih vitaminskih dodataka. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) preporučuje 1,5–2 g dodataka kalcija dnevno za trudnice koje imaju nizak nivo kalcija u ishrani. Nije utvrđeno da suplementarni unos vitamina C i E smanjuje stopu prijevremenog porođaja.

Iako je parodontalna infekcija povezana s prijevremenim porođajem, randomizirana ispitivanja nisu pokazala da parodontna njega tokom trudnoće smanjuje stopu prijevremenih porođaja. Predložena je upotreba ličnih uređaja za praćenje maternice kod kuće kako bi se otkrile kontrakcije i mogući prijevremeni porođaji kod žena s većim rizikom od prijevremenog rađanja djeteta. Ovi kućni monitori možda neće smanjiti broj prijevremenih porođaja, međutim, korištenje ovih uređaja može povećati broj neplaniranih prenatalnih pregleda i može smanjiti broj beba primljenih na posebnu njegu u poređenju sa ženama koje primaju normalnu preneonatusnu njegu.

#### Skrining tokom trudnoće
Skrining na asimptomatsku bakteriuriju, praćen odgovarajućim liječenjem, smanjuje pijelonefritis i smanjuje rizik od prijevremenog porođaja. Extensive studies have been carried out to determine if other forms of screening in low-risk women followed by appropriate intervention are beneficial, including screening for and treatment of *Ureaplasma urealyticum*, group B streptococcus, *Trichomonas vaginalis*, and bacterial vaginosis did not reduce the rate of preterm birth. Skrining na prisustvo fibronektina u vaginalnom sekretu se trenutno ne preporučuje ženama sa niskim rizikom od prijevremenog porođaja. 

### Smanjenje postojećih rizika
Žene se identificiraju kao žene sa povećanim rizikom od prijevremenog porođaja na osnovu njihove prethodne akušerske anamneze ili prisustva poznatih faktora rizika. Intervencija prije začeća može biti korisna kod odabranih pacijentica na više načina. Pacijentice sa određenim anomalijama maternice mogu imati hiruršku korekciju (tj. uklanjanje materičnog septuma), a one sa određenim medicinskim problemima mogu se pomoći optimizacijom medicinskih terapija prije začeća, bilo da se radi o astmi, dijabetesu, hipertenziji i drugim.

#### Višestruke trudnoće
Kod višestrukih trudnoća, koje često nastaju upotrebom tehnologije potpomognute oplodnje, postoji visok rizik od prijevremenog porođaja. Selektivna redukcija se koristi za smanjenje broja fetusa na dva ili tri.

#### Smanjenje indiciranog prijevremenog porođaja
Brojni agensi su proučavani za sekundarnu prevenciju indiciranog prijevremenog porođaja. [Studije koje su koristile niske doze aspirina, ribljeg ulja, vitamina C i tamin E|E, te kalcija za smanjenje preeklampsije pokazale su određeno smanjenje prijevremenog porođaja samo kada se koristila niska doza aspirina. Nije dokazano da povećanje medicinske njege češćim posjetama i više edukacije smanjuje stopu prijevremenog porođaja. i daljnja istraživanja su u toku.

##### Antibiotici
Iako antibiotici mogu ukloniti bakterijsku vaginozu u trudnoći, čini se da to ne mijenja rizik od prijevremenog porođaja. Sugerirano je da se hronični horioamnionitis ne liječi dovoljno samo antibioticima (i stoga ne mogu ublažiti potrebu za prijevremenim porođajem u ovom stanju). Progesteron ili hidroksiprogesteron-kaproat — opuštaju muskulaturu maternice, održavaju dužinu grlića maternice i posjeduju protuupalna svojstva; sve to izaziva fiziološke i anatomske promjene koje se smatraju korisnim u smanjenju prijevremenog porođaja. Dvije meta-analize pokazale su smanjenje rizika od prijevremenog porođaja kod žena s ponavljajućim prijevremenim porođajem za 40–55%.

Suplementacija progesteronom također smanjuje učestalost prijevremenog porođaja u trudnoćama s kratkim grlićem maternice. Kratki grlić maternice je onaj koji je manji od 25 mm, što se otkriva tokom transvaginske procjene dužine grlića maternice u drugom tromjesečju trudnoće. Međutim, progestageni nisu efikasni u svim populacijama, jer studija koja je uključivala blizanačke trudnoće nije pokazala nikakvu korist. Uprkos opsežnim istraživanjima vezanim za efikasnost progesterona, i dalje postoje neizvjesnosti u vezi s vrstama progesterona i načinima primjene.

##### Cerviksna cerklaža
U pripremi za porođaj, ženin cerviks se skraćuje. Prijevremeno skraćivanje grlića maternice povezano je s prijevremenim porođajem i može se otkriti ultrazvukom. Cerviksna cerklaža je hirurška intervencija kojom se postavlja šav oko grlića maternice kako bi se spriječilo njegovo skraćivanje i širenje. Brojne studije su provedene kako bi se procijenila vrijednost cerviksne cerklaže, a postupak se čini korisnim prvenstveno za žene s kratkim grlićem maternice i anamnezom prijevremenog porođaja. Umjesto profilaktičke cerklaže, žene u riziku mogu se pratiti tokom trudnoće ultrazvukom, a kada se uoči skraćivanje grlića maternice, može se izvršiti cerklaža. U bolničkom okruženju žene se hidriraju putem intravenske infuzije (jer dehidracija može dovesti do preuranjenih kontrakcija maternice).

Ako beba ima srčani zastoj pri rođenju i gestacijska je dob mlađa od 22 do 24 sedmice, pokušaji reanimacije uglavnom nisu indicirani.

### Steroidi
Teško prijevremeno rođena djeca mogu imati nerazvijena pluća jer još ne proizvode vlastiti surfaktant. To može direktno dovesti do sindroma respiratornog distresa, koji se naziva i bolest hijalinske membrane, kod novorođenčeta. Kako bi se pokušao smanjiti rizik od ovog ishoda, trudnicama s prijetećim prijevremenim porođajem prije 34. sedmice često se daje barem jedan ciklus glukokortikoida, preneonatusnog steroida koji prolazi placentnu barijeru i stimulira proizvodnju surfaktanta u plućima bebe. Upotrebu steroida do 37 sedmica također preporučuje Američki kongres opstetričara i ginekologa. Tipični glukokortikoidi koji bi se primjenjivali u ovom kontekstu su betametazon ili deksametazon, često kada trudnoća dostigne održivost u 23. sedmici.

U slučajevima kada je prijevremeni porođaj neizbježan, drugi "spasilački" tretman steroidima može se primijeniti 12 do 24 sata prije očekivanog porođaja. Još uvijek postoje određene zabrinutosti oko efikasnosti i nuspojava drugog tretmana steroidima, ali posljedice RDS-a su toliko ozbiljne da se drugi tretman često smatra vrijednim rizika. Cochraneov pregled iz 2015. (ažuriran 2022.) podržava upotrebu ponovljenih doza prenatalnih kortikosteroida za žene koje su još uvijek u riziku od prijevremenog porođaja sedam ili više dana nakon početnog tretmana.

Cochraneov pregled iz 2020. godine preporučuje upotrebu jednog ciklusa antenatalnih kortikosteroida za ubrzavanje sazrijevanja fetusnih pluća kod žena s rizikom od prijevremenog porođaja. Liječenje antenatalnim kortikosteroidima smanjuje rizik od perinatalne smrti, neonatusne smrti i sindroma respiratornog distresa, a vjerovatno smanjuje i rizik od IVH.

Zabrinutost zbog neželjenih efekata prenatalnih kortikosteroida uključuje povećan rizik od infekcije majke, poteškoće s kontrolom dijabetesa i moguće dugoročne efekte na neurološki razvoj dojenčadi. U toku je diskusija o tome kada treba davati steroide (tj. samo preneonatusno ili i postneonatusno) i koliko dugo (tj. jednokratna terapija ili ponovljena primjena). Uprkos ovim nepoznanicama, postoji konsenzus da koristi od jednokratne terapije preneonatusnim glukokortikosteroidima znatno nadmašuju potencijalne rizike.

### Antibiotici 
Rutinska primjena antibiotika kod svih žena s prijetećim prijevremenim porođajem smanjuje rizik od infekcije bebe streptokokom grupe B i dokazano je da smanjuje stopu smrtnosti.

Kada dođe do preranog pucanja membrana, akušersko liječenje traži razvoj porođaja i znakove infekcije. Dokazano je da profilaksna primjena antibiotika produžava trudnoću i smanjuje neonatusni morbiditet s pucanjem membrana prije 34. sedmice. Zbog zabrinutosti oko nekrotizirajućeg enterokolitisa, preporučen je amoksicilin ili eritromicin, ali ne i amoksicilin + klavulanska kiselina (ko-amoksiklav). Tokolitski lijekovi rijetko odgađaju porođaj nakon 24–48 sati. Međutim, ovo odlaganje može biti dovoljno da se trudnica prebaci u centar specijaliziran za liječenje prijevremenih porođaja i daju kortikosteroidi kako bi se smanjila nezrelost organa novorođenčeta. Meta-analize pokazuju da blokatori kalcijevih kanala i antagonisti oksitocina mogu odgoditi porođaj za 2–7 dana, a lijekovi β2-agonisti odgađaju za 48 sati, ali imaju više nuspojava. Čini se da magnezij-sulfat nije koristan u sprječavanju prijevremenog porođaja. Međutim, čini se da njegova upotreba prije porođaja smanjuje rizik od cerebralne paralize.

### Način porođaja 
Rutinska upotreba carskog reza za rani porođaj novorođenčadi za koju se očekuje da ima vrlo nisku porođajnu težinu je kontroverzna, i odluka o načinu i vremenu porođaja vjerovatno se mora donositi od slučaja do slučaja.

### Neonatusna njega
thumb|upright=1.4|Inkubator za prijevremeno rođenu bebu
U razvijenim zemljama (kao i bh. bolje opremljenim porodilištima), prijevremeno rođene bebe se obično njeguju na jedinici intenzivne neonatusne njege (NICU). Ljekari koji su specijalizirani za njegu vrlo bolesnih ili prijevremeno rođenih beba poznati su kao neonatolozi. Na NICU, prijevremeno rođene bebe se drže pod grijačima ili u inkubatorima (također se nazivaju izolete), koji su kolijevke zatvorene u plastici s opremom za kontrolu klime dizajniranom da ih održi toplim i ograniči njihovu izloženost klicama. Moderna neonatusna intenzivna njega uključuje sofisticirano mjerenje temperature, disanja, srčane funkcije, oksigenacije i moždane aktivnosti. Nakon porođaja, plastični omoti ili topli madraci su korisni da bi dojenče bilo toplo na putu do NICU. Tretmani mogu uključivati tekućinu i prehranu putem intravenoznih katetera, suplementaciju kisikom, podršku mehaničkom ventilacijom i lijekove. U zemljama u razvoju gdje napredna oprema, pa čak ni električna energija, možda nisu dostupni ili pouzdani, jednostavne mjere poput *klokan njega* (zagrijavanje kožom na kožu), podsticanje dojenja i osnovne mjere kontrole infekcija mogu značajno smanjiti prijevremeni morbiditet i smrtnost. Kengur majka njega (KMC) može smanjiti rizik od neonatusne sepse, hipotermije, hipoglikemije i povećati isključivo dojenje. Bili svjetlo se također može koristiti za liječenje žutice novorođenčeta (hiperbilirubinemija).

Voda se može pažljivo davati kako bi se spriječila dehidracija, ali ne toliko da se poveća rizik od nuspojava.

#### Potpora disanju 
Što se tiče respiratorne podrške, može postojati mala ili nikakva razlika u riziku od smrti ili hronične bolesti pluća između nazalnih kanila visokog protoka (HFNC) i kontinuiranog pozitivnog pritiska u disajnim putevima (CPAP) ili nazalne intermitentne ventilacije pozitivnim pritiskom (NPPV)). Za ekstremno prijevremeno rođene bebe (rođene prije 28. sedmice gestacije), ciljanje na viši u odnosu na niži raspon zasićenosti kisikom čini malu ili nikakvu ukupnu razliku u riziku od smrti ili veće invalidnosti. Dokazano je da bebe rođene prije 32. sedmice imaju manji rizik od smrti od bronhopulmonalne displazije ako odmah nakon rođenja prime CPAP, u poređenju sa bebama koje primaju suportivnu njegu ili potpomognutu ventilaciju.

Nema dovoljno dokaza za ili protiv stavljanja prijevremeno rođenih stabilnih blizanaca u isti krevetić ili inkubator (zajedničko spavanje).

### Ishrana
Zadovoljavanje odgovarajućih nutritivnih potreba prijevremeno rođene djece važno je za dugoročno zdravlje. Optimalna njega može zahtijevati ravnotežu između zadovoljavanja nutritivnih potreba i sprječavanja komplikacija povezanih s hranjenjem. Idealna stopa rasta nije poznata; međutim, prijevremeno rođenoj djeci obično je potreban veći unos energije u usporedbi s bebama koje su rođene u terminu. Preporučena količina mlijeka se često propisuje na osnovu približnih nutritivnih potreba fetusa slične dobi koji nije ugrožen. Nezreli gastrointestinalni trakt (GI trakt), medicinska stanja (ili komorbiditeti), rizik od aspiracije mlijeka i nekrotizirajući enterokolitis mogu dovesti do poteškoća u zadovoljavanju ovih visokih nutritivnih potreba, a mnoga prijevremeno rođena djeca imaju nutritivne deficite koji mogu rezultirati ograničenjima u rastu. Tolerisanje pune enteralne ishrane (propisana količina mlijeka ili formule) je prioritet u neonatalnoj njezi jer to smanjuje rizike povezane s venskim kateterima, uključujući infekciju, i može smanjiti vrijeme koje je dojenčetu potrebno za specijaliziranu njegu u bolnici. U nedostatku dokaza iz randomiziranih kontroliranih ispitivanja o efektima hranjenja prijevremeno rođene djece adaptiranim mlijekom u poređenju s majčinim mlijekom, podaci prikupljeni iz drugih vrsta studija ukazuju na to da majčino mlijeko vjerovatno ima prednosti u odnosu na adaptirano mlijeko u smislu rasta i razvoja bebe. Mlijeko od ljudskih donora također smanjuje rizik od NEC-a za polovinu kod dojenčadi s vrlo niskom stopom nataliteta i vrlo prijevremeno rođene djece.
Majčino ili adaptirano mlijeko sami po sebi možda neće biti dovoljni za zadovoljavanje nutritivnih potreba neke prijevremeno rođene djece. Obogaćivanje majčinog mlijeka ili adaptiranog mlijeka dodavanjem dodatnih hranjivih tvari često se primjenjuje za hranjenje prijevremeno rođene djece, s ciljem zadovoljavanja visokih nutritivnih potreba. Dodavanje proteina u majčino mlijeko može povećati kratkoročni rast, ali dugoročni efekti na sastav tijela, rast i razvoj mozga nisu sigurni. Formula s većim udjelom proteina (između 3–4 grama proteina po kilogramu tjelesne težine) može biti učinkovitija od formule s niskim udjelom proteina (manje od tru grama po kilogramu dnevno) za dobivanje na težini kod dojenčadi niske porođajne težine hranjene formulom. Nema dovoljno dokaza o utjecaju dohrane ljudskim mlijekom s ugljikohidratima na rast prijevremeno rođenih beba,masti, i aminokiselina razgranatog lanca. S druge strane, postoje neke indicije da bi prijevremeno rođene bebe koje ne mogu dojiti mogle bolje proći ako se hrane samo razrijeđenom formulom u usporedbi s formulom pune jačine, ali dokazi kliničkih ispitivanja ostaju nesigurni.

Individualizacija hranjivih tvari i količina koje se koriste za obogaćivanje enteralne mliječne hrane kod dojenčadi rođene s vrlo niskom porođajnom težinom može dovesti do boljeg kratkoročnog porasta težine i rasta, ali dokazi o dugoročnim ishodima i riziku od ozbiljnih bolesti i smrti nisu sigurni. Ovo uključuje ciljano obogaćivanje (prilagođavanje nivoa hranjivih tvari kao odgovor na rezultate testa majčinog mlijeka) i prilagodljivo obogaćivanje (dodavanje hranjivih tvari na osnovu testiranja dojenčeta). Dostupni su obogaćivači ljudskog porijekla; međutim, dokazi iz kliničkih ispitivanja su nesigurni i nije jasno postoje li razlike između obogaćivača ljudskog porijekla i obogaćivača goveđeg porijekla u smislu neonatusnog povećanja tjelesne težine, intolerancije na hranjenje, infekcija ili rizika od smrti. Potencijalni nedostaci postepenijeg pristupa hranjenju prijevremeno rođene djece povezani su s manjom količinom mlijeka u crijevima i uključuju sporije lučenje hormona i motilitet crijeva iz gastrointestinalnog trakta te sporiju mikrobnu kolonizaciju crijeva. Rizici intolerancije na hranjenje i nekrotizirajućeg enterokolitisa povezani s ranim u odnosu na kasnijim obogaćivanjem humanog mlijeka nisu jasni.

#### Intermitentno  u odnosu na kontinuirano hranjenje 
Za dojenčad koja teže manje od 1.500 grama, hranjenje putem sonde je obično neophodno.
Za dojenčad kojoj bi koristilo povremeno bolusno hranjenje, neka dojenčad se mogu hraniti metodom "guranja" koristeći špricu za lagano ubacivanje mlijeka ili formule u želudac dojenčeta. Druga se mogu hraniti sistemom hranjenja pod utjecajem gravitacije gdje je šprica direktno pričvršćena na sondu, a mlijeko ili formula kapanjem ulijevaju u želudac dojenčeta. Iz medicinskih studija nije jasno koji je pristup povremenom bolusnom hranjenju efikasniji ili smanjuje neželjene efekte poput apneje, bradikardije ili epizoda desaturacije kisikom.

#### Hrana velikih zapremina 
Hrana velikih zapremina (više od 180 mL po kilogramu dnevno) enteralna s obogaćenim ili neobogaćenim majčinim mlijekom ili formulom može poboljšati dobivanje na težini dok je prijevremeno rođeno dijete hospitalizirano, međutim, nema dovoljno dokaza da se utvrdi da li ovaj pristup poboljšava rast novorođenčeta i druge kliničke ishode, uključujući dužinu boravka u bolnici.

#### Želučani ostaci 
Za prijevremeno rođenu djecu na intenzivnoj nezi novorođenčadi koja se hrane putem sonde, praćenje volumena i boje želučanih ostataka, mlijeka i gastrointestinalnih sekreta koji ostaju u želucu nakon određenog vremena, uobičajeni je standard prakse njege. Želučani ostatak često sadrži želučanu kiselinu, hormone, enzime i druge tvari koje mogu pomoći u poboljšanju probave i pokretljivosti gastrointestinalnog trakta. Hipernatremija (nivo natrija u serumu veći od 145–150 mmol/L) je česta kod prijevremeno rođenih beba, a rizik od hiponatremije (nivo natrijuma manji od 135 nmol/L) se povećava nakon otprilike sedmice rođenja ako se ne liječi i ne koriste se preventivni pristupi. Bebe slijede vremenski okvir od 1–2 –3 mjeseca gdje se pregledavaju, dijagnosticiraju i primaju intervenciju zbog gubitka sluha. Međutim, za vrlo prijevremeno rođene bebe možda neće biti moguće završiti skrining sluha u dobi od jednog mjeseca zbog nekoliko faktora. Nakon što se beba stabilizira, treba provesti audiološku procjenu. Za prijevremeno rođene bebe na odjelu intenzivne njege novorođenčadi preporučuje se testiranje slušnog odgovora moždanog stabla (ABR). Ako dojenče ne prođe skrining, treba ga uputiti na audio procjenu kod audiologa. Ako dojenče uzima aminoglikozide poput gentamicina manje od pet dana, treba ga pratiti i pratiti 6–7 mjeseci nakon otpusta iz bolnice kako bi se osiguralo da nema kasnog gubitka sluha zbog lijeka.

## Ishodi i prognoza
thumb|upright=1.5| Stope preživljavanja prijevremeno rođene djece

Prijevremeni porođaji mogu rezultirati nizom problema, uključujući smrtnost te fizička i mentalna kašnjenja u razvoju.

### Smrtnost i morbiditet
U SAD-u, gdje su mnoge novorođenačke infekcije i drugi uzroci neonatusne smrti značajno smanjeni, prijevremeni porođaj je vodeći uzrok neonatusne smrtnosti u dobi od 25 godina%. Prijevremeno rođene bebe su također izložene većem riziku od naknadnih ozbiljnih hroničnih zdravstvenih problema, kao što je objašnjeno u nastavku.

Najranija gestacijska dob u kojoj dojenče ima najmanje 50% šanse za preživljavanje naziva se granicom održivosti. Kako se njega na odjeljenjima za intenzivnu njegu novorođenčadi poboljšala u posljednjih 40 godina, granica održivosti se smanjila na približno 24 sedmice. Većina novorođenčadi koja umiru, i 40% starije dojenčadi koja umiru, rođeni su između 20 i 25,9 sedmica (gestacijska dob), tokom drugog tromjesečja.

Budući da je rizik od oštećenja mozga i zastoja u razvoju značajan na tom pragu čak i ako dojenče preživi, postoje etičke kontroverze oko agresivnosti njege koja se pruža takvoj dojenčadi. Granica održivosti također je postala faktor u debati o abortusu.

### Specifični rizici za prijevremeno rođeno novorođenče
Prijevremeno rođena djeca obično pokazuju fizičke znakove prijevremenog rođenja obrnuto proporcionalno gestacijskoj dobi. Kao rezultat toga, izložena su riziku od brojnih medicinskih problema koji utiču na različite organske sisteme.
*Neurološki problemi mogu uključivati apneju prijevremenog rođenja, hipoksijsko-ishemijsku encefalopatiju (HIE), retinopatiju prijevremenog rođenja] (ROP), razvojni poremećaj, prolaznu hiperamonemija, cerebralnu paralizu i intraventrikularno krvarenje, pri čemu ovo posljednje pogađa 25% beba rođenih prijevremeno, obično prije 32 sedmice trudnoće. Mild brain bleeds usually leave no or few lasting complications, but severe bleeds often result in brain damage or even death.
*Kardiovaskularne komplikacije mogu nastati zbog nemogućnosti zatvaranja ductus arteriosusa nakon rođenja: otvoreni ductus arteriosus (PDA).
*Respiratorni problemi su česti, posebno sindrom respiratornog distresa (RDS ili IRDS) (ranije nazvan bolest hijalinske membrane). Drugi problem može biti bronhopulmonalna displazija ili BPD, oblik hronične bolesti pluća.
*Gastrointestinalni i metabolički problemi mogu nastati zbog neonausne hipoglikemije, poteškoća s hranjenjem, rahitisa nedonoščadi, hipokalcemije, ingvinalne hernije i nekrotizirajućeg enterokolitisa (NEC).
*Hematološke komplikacije uključuju  stanja kao što su anemija nedonoščadi, trombocitopenija i hiperbilirubinemija (žutica) koja može dovesti do kernikterusa.
*Infekcija, uključujući sepsu, upalu pluća i infekciju urinarnog trakta.

### Preživljavanje 
Šanse za preživljavanje u 22. sedmici su oko 6%, dok je u 23. sedmici 26%, u 24. sedmici 55% i u 25. sedmici oko 72% od 2016. godine. Uz opsežno liječenje, do 30% onih koji prežive porođaj u 22. sedmici preživljavaju duže, zaključno sa 2019. Šanse za preživljavanje bez dugoročnih poteškoća su manje. Od onih koji prežive nakon porođaja u 22. sedmici, 33% ima teške invalidnpsti.

Neka djeca će se dobro prilagoditi tokom djetinjstva i adolescencije, Up to 15% of premature infants have significant hearing loss.

Kako se preživljavanje poboljšavalo, fokus intervencija usmjerenih na novorođenčad pomjerio se na smanjenje dugoročnih invaliditeta, posebno onih povezanih s ozljedama mozga. Neke od komplikacija povezanih s prijevremenim rođenjem možda neće biti očigledne sve do nekoliko godina nakon rođenja. Dugoročna studija pokazala je da se rizici medicinskih i socijalnih invalidnosti protežu i na odraslu dob i veći su sa smanjenjem gestacijske dobi pri rođenju, a uključuju cerebralnu paralizu, intelektualnu invalidnost, poremećaje psihološkog razvoja, ponašanja i emocija, invalidinost vida i sluha i epilepsiju. Standardni testovi inteligencije pokazali su da 41% djece rođene između 22. i 25. sedmice ima umjerene ili teške poteškoće u učenju u poređenju s rezultatima testova grupe sličnih kolega iz razreda koji su rođeni u terminu.

Neki od ovih problema mogu se opisati kao problemi unutar Izvršnog sistema domena i nagađa se da nastaju zbog smanjene mijelinizacije čeonih režnjeva.  Studije osoba rođenih prijevremeno i kasnije ispitanih magnetnom rezonancijom mozga, pokazuju kvalitativne anomalije strukture mozga i deficite sive tvari unutar struktura sljepoočnog og režnja i malog mozga koji perzistiraju do adolescencije. Tokom života će im vjerovatnije biti potrebne usluge fizioterapeuta, radnih terapeuta ili logopeda.

Uprkos neurosenzornim, mentalnim i obrazovnim problemima koji su proučavani kod djece školskog uzrasta i adolescenata rođene ekstremno prijevremeno, većina preživjelih prijevremeno rođenih tokom ranih godina neonatalne intenzivne njege dobro se oporavlja i živi prilično normalnim životom u ranoj odrasloj dobi. Mladi odrasli rođeni prijevremeno izgleda priznaju da imaju više zdravstvenih problema od svojih vršnjaka, ali osjećaju isti stepen zadovoljstva kvalitetom života.

Pored neurorazvojnih posljedica prijevremenog rođenja, prijevremeno rođena djeca imaju veći rizik od mnogih drugih zdravstvenih problema. Naprimjer, prijevremeno rođena djeca imaju povećan rizik od razvoja hronične bolesti bubrega.

## Epidemiologija
[thumb|upright=1.3|[ Godina života prilagođena invaliditetu za prijevremeno rođenje i nisku porođajnu težinu na 100.000 stanovnika u 2004.:

]]
Prijevremeni porođaj komplikuje 5–18% porođaja širom svijeta. while in the U.S. from 2007 to 2022 the rate fluctuated from 9.6 to 10.5 per cent.

Budući da je težinu lakše odrediti nego gestacijsku dob, Svjetska zdravstvena organizacija prati stope niske težine pri rođenju (< 2,500 grama), što se dogodilo kod 16,5% porođaja u manje razvijenim regijama u 2000. Procjenjuje se da je trećina ovih porođaja s niskom porođajnom težinom posljedica prijevremenog porođaja. Težina uglavnom korelira s gestacijskom dobi; međutim, dojenčad može biti pothranjena iz drugih razloga osim prijevremenog porođaja. Novorođenčad s niskom porođajnom težinom (LBW) imaju porođajnu težinu manju od 2500 g i uglavnom su, ali ne isključivo, prijevremeno rođene bebe, jer uključuju i bebe koje su „male za gestacijsku dob“ (SGA). Klasifikacija na osnovu težine dodatno prepoznaje „vrlo nisku porođajnu težinu“ (VLBW) koja je manja od 1500 g i „ekstremno nisku porođajnu težinu“ (ELBW) koja je manja od 1000 g. Gotovo sva novorođenčad u ove posljednje dvije grupe rođena su prijevremeno.

Oko 75% od gotovo milion smrtnih slučajeva uzrokovanih prijevremenim porođajem preživjelo bi da im se pruži toplina, dojenje, liječenje infekcije i podrška za disanje.
Izvještaj Instituta za medicinu iz 2007. godine pod nazivom „Prijevremeni porođaj“  utvrdio je da 550.000 prijevremeno rođenih beba svake godine u SAD-u predstavlja godišnje troškove od oko 26 milijardi dolara, uglavnom povezane s njegom na odjelima intenzivne njege novorođenčadi, ali stvarni troškovi mogu premašiti 50 milijardi dolara.

### Poznatiji slučajevi
James Elgin Gill (rođen 20. maja 1987. u Ottawa, Ontario, Kanada) bio je najranija prijevremeno rođena beba na svijetu, sve dok taj rekord nije oboren 2004. godine. Bio je 128 dana prijevremeno rođen, imao je 21 sedmicu i 5 dana trudnoće i težio je . Preživio je..

Lyla Stensrud, rođena u San Antoniju, Teksas, SAD, postala je 2014. godine najmlađa prijevremeno rođena beba na svijetu. Rođena je u 21. sedmici i 4 dana trudnoće i težila je 410 grama (manje od pola kilograma). Kaashif Ahmad je reanimirao bebu nakon rođenja. Od novembra 2018. godine, Lyla je pohađala predškolsku ustanovu. Imala je blago kašnjenje u govoru, ali nije imala drugih poznatih zdravstvenih problema ili invalidnosti.
Amillia Taylor se također često navodi kao najprijevremenije rođena beba. Rođena je 24. oktobra 2006. u Miamiju, Florida, SAD, u 21. sedmici i 6. danu trudnoće. Ovaj izvještaj je izazvao određenu zabunu jer je njena gestacija mjerena od datuma začeća (putem vantjelesne oplodnje), a ne od datuma posljednje menstruacije njene majke, zbog čega izgleda 2 sedmice mlađe nego da je gestacija izračunata uobičajenijom metodom. Pri rođenju, bila je dugačka 9 cm i teška 10 oz. g. Ovaj rekord je oborila Rumaisa Rahman, u septembru 2004. godine, koja je rođena u istoj bolnici, Medicinskom centru Univerziteta Loyola u Maywoodu, Illinois. u 25. sedmici trudnoće. Pri rođenju, bila je dugačka  i teška . Njena sestra blizanka je također bila mala beba, teška 563 g pri rođenju. Tokom trudnoće njihova majka je imala preeklampsiju, što je zahtijevalo porođaj carskim rezom. Veća blizanka je napustila bolnicu krajem decembra, dok je manja ostala tamo do 10. februara 2005. godine, do kada se njena težina povećala na 1,18 kg. Općenito zdravi, blizanci su morali podvrgnuti laserskoj operaciji oka kako bi se ispravili problemi s vidom, što je česta pojava kod prijevremeno rođenih beba.

U maju 2019. godine, Bolnica Sharp Mary Birch za žene i novorođenčad, San Diego objavila je da je beba nadimka "Saybie" otpuštena skoro pet mjeseci nakon što je rođena u 23. sedmici trudnoće i teška 244 g. Dr. Edward Bell sa Univerziteta u Iowi, koji vodi Registar najmanjih beba, potvrdio je da je Saybie nova najmanja preživjela prijevremeno rođena beba u tom registru.

Rođen u februaru 2009. godine u Dječijim bolnicama i klinikama Minnesote, Jonathon Whitehill bio je u samo 25. sedmici trudnoće i težio je . Bio je hospitaliziran na jedinici intenzivne njege za novorođenčad pet mjeseci, a zatim otpušten..

Richard Hutchinson je rođen u Dječijim bolnicama i klinikama Minnesote u Minneapolisu, Minnesota, 5. juna 2020. godine, u 21. sedmici i 2 dana trudnoće. Pri rođenju je težio 12 g. Ostao je hospitaliziran do novembra 2020. godine, kada je otpušten..

Curtis Means je rođen 5. jula 2020. godine u bolnici Univerzitet Alabama u Birminghamu u 21. sedmici i 1 danu trudnoće, s težinom od 420 g. Otpušten je iz bolnice u aprilu 2021.
Rođen 5. jula 2024. godine u tačno 21. sedmici trudnoće s težinom od 10 oz, Nash Keen je trenutno najprijevremenije dijete na svijetu prema Guinnessovoj knjizi rekorda. Otpušten je iz bolnice u dobi od šest mjeseci.

Historijske ličnosti koje su rođene prijevremeno uključuju Ričarda II od Engleske (rođenog 1367. godine), Johannesa Keplera (rođen 1571. u sedmom mjesecu trudnoće), Isaac Newton (rođen 1642., dovoljno mali da stane u šolju od litar, prema riječima njegove majke), Winston Churchill (rođen 1874. u sedmom mjesecu trudnoće) i Anna Pavlova (rođena 1885. u sedmom mjesecu trudnoće).

### Učinak pandemije koronavirusa 
Tokom pandemije COVID-19, u mnogim zemljama zabilježen je drastičan pad stope prijevremenih porođaja, u rasponu od smanjenja od 20% do pada od 90% u najtežim slučajevima. Studije u Irskoj i Danskoj prve su primijetile ovaj fenomen, a potvrđen je i drugdje. Ne postoji univerzalno prihvaćeno objašnjenje za ovaj pad od avgusta 2020. Hipoteze uključuju dodatni odmor i podršku za trudnice koje ostaju kod kuće, manje zagađenje zraka zbog zatvaranja i smanjene ispušne plinove iz automobila, te smanjenu vjerovatnoću zaraze drugim bolestima i virusima općenito zbog zatvaranja.

## Također pogledajte 
*Novorođenče
*Mrtvorođenče

## Reference 
## Vanjski linkovi 

Kategorija: Žensko zdravlje
Kategorija: Akušerstvo
Kategorija:Neonatologija
Kategorija: Ginekologija