Čaršijska džamija u Konjicu

**Čaršijska džamija u Konjicu** (Junuz-čauš džamija), nalazi se u Konjicu,  Bosna i Hercegovina. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika na sjednici održanoj 14. do 20. marta 2006. godine donijela je  odluku da se džamija proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija donijelo je u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović (predsjedavajući), Ljiljana Ševo i Tina Wik.
## Historija 
Gradnja Čaršijske ili Junuz-čauševa džamija se pripisuje izvjesnom Junuz-čaušu, a datira se u XVI  vijek, mnogo prije 1579. godine, kada je sastavljena vakufnama, odnosno prije popisa Hercegovačkog sandžaka iz 1585. godine. Iznad ulaznog portala se nalazi tarih koji kazuje da ju je podigao ili obnovio izvjesni Ibrahim (1623/24) godine. Originalni tarih koji bi ukazivao na vrijeme njene gradnje nije pronađen.

Godine 1917. austrougarska vojna vlast je skinula olovni krov sa džamije a svod  je premazala katranom. Džamija je temeljito obnovljena 1922. godine,  kada je kameni pod zamijenjen drvenim, a krov ponovo pokriven limom.

Posljednji put džamija je obnovljena 1989. godine.

U vrijeme rata u Bosni i Hercegovini (1992-1995) džamija je više puta pogođena artiljerijskim granatama. Tom prilikom su bili oštećeni krovna konstrukcija i zidovi objekta, a munara je pogođena više puta direktnim hicima. Kasnije su rekonstruisani gornji dio munare i šerefe, objekat je omalterisan i okrečen, te  pokriven. Radove je finansirala IGASA – Svjetska islamska humanitarna organizacija iz Saudijske Arabije.
## Opis 
Čaršijska džamija u Konjicu pripada tipu jednoprostornih džamija dimenzija 10,50x14,90 metara. Sastoji se od jednoprostornog molitvenog prostora kvadratne osnove sa stranicama 8,50x 8,50 m, trijema sa sofama dimenzija 10,65x4,35 metara i kamene munare. U enterijeru džamija je natkrivena osmougaonom drvenom kupolom, a sa vanjske strane je pokrivena kosim četvorostrešnim krovom.
Trostrani krov trijema nosi ukupno 10 drvenih stubova od kojih osam ima osmostraničnu osnovicu, a dva, koja su prislonjena uz sjeverozapadni zid džamije, imaju šest stranica.

Visina kamene  munare bez alema iznosi 30 metara. Munara je izvedena od kamena, a sastoji se od postolja, poligonalnog (dvanaestostraničnog) tijela munare, šerefe, kace i završne kupe sa metalnim alemom. Šerefa nije dekorisana. U unutrašnjosti munare je postavljeno kameno stepenište. Pojedini blokovi su urađeni od sedre.

## Literatura 
* Hamdija Kreševljaković i Hamdija Kapidžić, "Stari hercegovački gradovi", "Naše starine" br. 2, str 9-10, 1954.
* Pavao Anđelić, Historijski spomenici Konjica i okoline, I, Skupština općine Konjic, Konjic, 1975.
* Vakufname iz Bosne i Hercegovine (XV i XVI vijek), Orijentalni institut u Sarajevu, Sarajevo 1985. godine
* Fehim Nametak, Kulturni razvoj Konjica za vrijeme osmanske vlasti, Islamska misao, 1991.
* Evlija Čelebija, Putopis, Sarajevo Publishing, 1996.
* Mehmed Mujezinović, Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga 2, 3. izdanje, biblioteka „Kulturno naslijeđe", Sarajevo Publishing, 1997.
* Esad Bajić, Monografija Medžlisa Islamske zajednice Konjic sa posebnim osvrtom na džamije i druge spomenike islamske kulture na ovom području, Konjic, 1999.
* Jusuf Mulić, Konjic i njegova okolina u vrijeme osmanske vladavine (1464-1878), Općina Konjic, Konjic, 2001.
* Jusuf Mulić, Dvije značajne godišnjice grada Konjica: 620 godina prvog zvaničnog pomena grada i 320 godina od izgradnje bivšeg kamenog mosta, „Hercegovina", 15-16, časopis za kulturno i historijsko naslijeđe, Arhiv Hercegovine, Mostar, 2003.

## Također pogledajte 
*Spisak džamija u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica medžlisa IZ Konjic
* Zvanična stranica komisije nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine
* Turistički vodič Konjic

Kategorija:Nacionalni spomenici u Konjicu
Kategorija:Džamije u Konjicu