open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rezolucija 1022 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1022** donesena je 22. novembra 1995, na 3595. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon ponovnog potvrđivanja svih rezolucija o sukobima u bivšoj Jugoslaviji, Vijeće je suspendovalo mjere iz prethodnih rezolucija koje se odnose na bivšu Jugoslaviju.

Bosna i Hercegovina, Hrvatska i SR Jugoslavija pohvaljene su zbog svog učešća u mirovnim pregovorima u Sjedinjenim Američkim Državama i parafiranja Općeg okvirnog sporazuma. Strane su se također složile da pomognu u potrazi za dva francuska pilota koji su nestali u Bosni i Hercegovini i da osiguraju njihov siguran povratak. Naglašena je važnost saradnje s Međunarodnom konferencijom o bivšoj Jugoslaviji.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, mjere nametnute rezolucijama 757 (1992), 787 (1992), 820 (1993), 942 (1994), 943 (1994), 988 (1995), 992 (1995), 1003 (1995) i 1015 (1995) suspendovane su s trenutnim učinkom. Suspenzija se ne bi primjenjivala na Vojsku bosanskih Srba sve dok se ne povuku iza linija razdvajanja. Osim toga, Vijeće bi okončalo suspenziju mjera protiv SR Jugoslavije i vlasti bosanskih Srba nakon konsultacija s Visokim predstavnikom, između ostalih, petog radnog dana nakon što utvrdi da bilo koja stranka nije ispunila obaveze. Deset dana nakon prvih slobodnih i poštenih izbora, sve mjere bi bile ukinute. Tokom suspenzije, zamrznuta sredstva bi također bila vraćena.

Rezolucija 1022 usvojena je sa 14 glasova za, nijednim protiv i jednim suzdržanim glasom iz Rusije.
## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1022(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1022
1022
1022
1022
Rezolucija 1034 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1034** donesena je 21. decembra 1995, na 3612. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija, uključujući Rezoluciju 1019 (1995), Vijeće je raspravljalo o kršenjima međunarodnog humanitarnog prava u bivšoj Jugoslaviji, a posebno u Bosni i Hercegovini.

Vijeće sigurnosti osudilo je neuspjeh snaga bosanskih Srba da se pridržavaju odredbi Rezolucije 1019. Generalni sekretar je izvijestio o kršenjima ljudskih prava u Srebrenici, Žepi, Banjoj Luci i Sanskom Mostu i pronašao dokaze o pogubljenjima, silovanju, masovnim protjerivanjima, proizvoljnom pritvaranju, prisilnom radu i nestancima. Vijeće je istaklo da osobe koje je optužio Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ), osnovan Rezolucijom 827 (1993), neće moći učestvovati na izborima u Bosni i Hercegovini.

Sva kršenja međunarodnog humanitarnog prava su oštro osuđena, posebno ona koja su počinili bosanski Srbi, jer postoje dokazi da su oni pogubili veliki broj muškaraca iz Srebrenice. Vijeće je zahtijevalo da međunarodne organizacije poput Međunarodnog komiteta Crvenog krsta imaju pristup zatvorenicima, izbjeglicama i raseljenim osobama. Kršenja humanitarnog prava i ljudskih prava u Srebrenici, Žepi, Banjoj Luci i Sanskom Mostu od jula do oktobra 1995. bit će u potpunosti istražena od strane relevantnih agencija Ujedinjenih naroda i drugih organizacija.

Napomenuto je da je MKSJ podigao optužnice protiv vođa bosanskih Srba Radovana Karadžića i Ratka Mladića za zločine počinjene nad bosanskim Muslimanima. Od strane bosanskih Srba zatraženo je da omoguće hitan i neograničen pristup regiji u svrhu istrage. Sve strane, a posebno bosanski Srbi, morale su sačuvati dokaze bez uništavanja ili skrivanja, te je zatraženo da se zatvore svi pritvorski centri.

Vijeće sigurnosti također je osudilo široko rasprostranjenu pljačku i uništavanje imovine od strane hrvatskih snaga oko Mrkonjić Grada i Šipova, zahtijevajući da se to prekine i da oni koji su počinili kršenja budu pozvani na odgovornost. Također je zahtijevalo da se sve strane suzdrže od postavljanja mina, posebno u područjima koja su bila pod njihovom kontrolom, te da stvore uvjete za repatrijaciju izbjeglica.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1034(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1034
1034
1034
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucija 1015 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1015** donesena je 15. septembra 1995, na 3578. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon ponovnog potvrđivanja svih rezolucija o sukobima u bivšoj Jugoslaviji, a posebno rezolucija 943 (1994), 970 (1995), 988 (1995) i 1003 (1995), Vijeće je primijetilo mjere Savezne Republike Jugoslavije za nastavak zatvaranja granice s Bosnom i Hercegovinom te je stoga produžilo djelimičnu suspenziju sankcija protiv SR Jugoslavije za dodatnih 180 dana, do 18. marta 1996.

Napomenuto je da je granica ostala zatvorena, osim za humanitarnu pomoć i napore SR Jugoslavije u tom pogledu. Postojala je veća saradnja između SR Jugoslavije i Misije Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, međunarodne sankcije uvedene protiv SR Jugoslavije suspendovane su do 18. marta 1996. Ograničenja i aranžmani iz rezolucija 943 i 988 nastavili bi se primjenjivati. Situacija bi bila stalno pod nadzorom Vijeća sigurnosti.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1015(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1015
1015
1015
Kriza na sjeveru Kosova

* Kriza na sjeveru Kosova (2011–2013),
* Kriza na sjeveru Kosova (2021),
* Kriza na sjeveru Kosova (2022–2025).
Rezolucija 1357 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1357** donesena je 21. juna 2001, na 4333. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija, uključujući 1031 (1995), 1035 (1995), 1088 (1996), 1103 (1997), 1107 (1997), 1144 (1997), 1168 (1998), 1174 (1998), 1184 (1998), 1247 (1999) i 1305 (2000), Vijeće je produžilo mandat Misije Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNMIBH) za period do 21. juna 2002. i ovlastilo države koje učestvuju u Stabilizacijskim snagama pod vodstvom NATO-a (SFOR) da to nastave činiti još dvanaest mjeseci.

Vijeće sigurnosti naglasilo je važnost Dejtonskog sporazuma i važnost koju Hrvatska, Savezna Republika Jugoslavija i druge države imaju u mirovnom procesu u Bosni i Hercegovini. Situacija je i dalje predstavljala prijetnju miru i sigurnosti, a Vijeće je bilo odlučno promovirati mirno rješavanje sukoba.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je podsjetilo vlasti u Bosni i Hercegovini i druge na njihovu odgovornost za provedbu Dejtonskog sporazuma. Naglasilo je ulogu Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu u praćenju njegove provedbe. Također je pridalo važnost saradnji s Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju.

Vijeće sigurnosti pohvalilo je zemlje učesnice SFOR-a da nastave svoje operacije dodatnih dvanaest mjeseci; mandat bi bio produžen i nakon tog datuma ako to bude zahtijevala situacija u zemlji. Također je odobrilo upotrebu potrebnih mjera, uključujući upotrebu sile i samoodbrane, kako bi se osiguralo poštivanje sporazuma te sigurnost i sloboda kretanja osoblja SFOR-a. Istovremeno, mandat UNMIBH-a, koji je uključivao i mandat Međunarodnih policijskih snaga (IPTF), produžen je do 21. juna 2002. Zemlje su pozvane da obezbijede obuku, opremu i podršku lokalnim policijskim snagama u Bosni i Hercegovini, a od generalnog sekretara Kofija Annana zatraženo je da podnese izvještaje Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1357(2001)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1357
1357
Referendum na sjeveru Kosova 2024.

**Referendum na sjeveru Kosova 2024.** bio je drugi referendum održan na područjima sjevernog Kosova, u kojima žive većinom etnički Srbi, 21. aprila 2024. Referendum je bio o smjeni četiri gradonačelnika općina na Kosovu, iz reda etničkih Albanaca. Općine u kojima se održao referendum bile su: Zubin Potok, Zvečan, Leposavić i Sjeverna Mitrovica (Kosovska Mitrovica). Da bi referendum uspio, većina registrovanih birača mora glasati za smjenu gradonačelnika u svakoj općini. Referendum dolazi nakon peticije koju su organizovali građani općina na sjeveru za smjenu gradonačelnika. Zvanično je održan, nakon što ga je odobrila Centralna izborna komisija Kosova.

## Pozadina 
Lokalni izbori održani su u četiri općine sa srpskom većinom na Kosovu 23. aprila 2023. Zbog tenzija koje su prethodile organizaciji lokalnih izbora, bojkotovala ih je Srpska lista i većina srpskog stanovništva. Kao rezultat bojkota, izabrana su četiri gradonačelnika, etnički Albanaci.

## Rezultati 
Referendum su bojkotovali Srbi, dok pravila referenduma zahtijevaju izlaznost od 50% ili više, što je na kraju dovelo do njegovog neuspjeha. Samo 253 od 46.556 birača s pravom glasa na sjeveru Kosova izašlo je glasati. Najveća srpska politička stranka na Kosovu, Srpska lista, pozvala je na bojkot referenduma, optužujući ga da ga je potkopavala kampanja pritiska i zastrašivanja lokalnih Srba od strane vlade Kosova, što je Priština negirala. Referendum također nije bio dio početnog dogovora između Prištine, Beograda i međunarodnih posrednika s ciljem rješavanja zastoja oko upravljanja na sjeveru Kosova. Srpska lista je izjavila da su gradonačelnici jednostavno trebali dati ostavke prije novih izbora.

## Također pogledajte 
* Kriza na sjeveru Kosova (2022–2025)
* Podjela Kosova
* Briselski sporazum (2013)
* Referendum o nezavisnosti Kosova 1991.
* Deklaracija nezavisnosti Kosova 2008.
* Referendum na sjeveru Kosova 2012.

## Reference 
Referendum na sjeveru Kosova 2024.
Referendum na sjeveru Kosova 2024.
2024
2024
Kategorija:Referendumi u 2024.
Kategorija:Politička historija Kosova
Kategorija:Politička historija Srbije
Kategorija:2024. na Kosovu
Kategorija:2024. u Srbiji
Kategorija:2024. u Evropi
Milan Uzelac

**Milan Uzelac** (Bihać, 28. august 1932 – London, 6. juni 2005) bio je bosanskohercegovački komunistički političar koji je obavljao funkciju 7. predsjednika Saveza komunista Bosne i Hercegovine od 1986. do 1988. godine.

## Biografija 
Uzelac je rođen 28. augusta 1932. godine u Bihaću, Kraljevina Jugoslavija. Diplomirao je na Filozofskom fakultetu u Sarajevu.

Uzelac je bio predsjednik Centralnog komiteta Narodnog odbora Bosne i Hercegovine od 1956. do 1963. godine, sekretar za obrazovanje i kulturu Bosne i Hercegovine od 1963. do 1967, predsjednik Republičkog sindikata obrazovanja SR Bosne i Hercegovine, te poslanik u Vijeću naroda Savezne skupštine Jugoslavije od 1969. godine. Kasnije u svom životu, obavljao je funkciju predsjednika Predsjedništva Centralnog komiteta Saveza komunista Bosne i Hercegovine od 21. maja 1986. do maja 1988.

Bio je i generalni direktor Radiotelevizije Sarajevo i predsjednik medijskog odbora za pokrivanje XIV zimskih olimpijskih igara u Sarajevu.

Uzelac je umro 6. jula 2005. u Londonu u 72. godini života.

## Reference 
 
Kategorija:Umrli 2005.
Kategorija:Rođeni 1932.
Nikola Stojanović (političar)

**Nikola Stojanović** bio je bosanskohercegovački ekonomista i društveno-politički radnik u SFR Jugoslaviji i SR Bosni i Hercegovini.

## Biografija 
Rođen je 19. augusta 1933. u Ljubiji kod Prijedora. Nižu srednju školu završio je u Prijedoru, a srednju ekonomsku školu 1952. u Banjoj Luci.

Diplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu 21. februara 1959. Bio je član Saveza komunista Jugoslavije od 1952.

Radio je u Rudniku željezne rude u Ljubiji od februara 1959. do septembra 1961. kada je počeo raditi kao asistent na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu. Diplomirao je u februaru 1964. na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu, na smjer komunalna ekonomija. Nakon toga, izabran je za docenta na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu za predmet Ekonomski sistem i ekonomska politika SFR Jugoslavije.

Od 1969. do 1971. bio je direktor Republičkog zavoda za planiranje i ekonomska istraživanja Bosne i Hercegovine, a od 1971. stalno je zaposlen na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu kao docent na predmetu Ekonomski sistem. Od 1971. do 1974. Bio je član Saveznog izvršnog vijeća i savezni sekretar za tržišta i cijene.

Od 1974. obavljao je rukovodeće funkcije u Savezu komunista Bosne i Hercegovine. Od marta 1974. do maja 1978. bio je sekretar Izvršnog odbora Predsjedništva Centralnog komiteta komunističke partije Bosne i Hercegovine, a od maja 1978. do maja 1982. Predsjednik Centralnog komiteta Saveza komunista Bosne i Hercegovine i član Predsjedništva SR Bosne i Hercegovine.

Za člana Centralnog komiteta Komunističke partije Jugoslavije izabran je na Jedanaestom kongresu Komunističke partije Jugoslavije 1978.

Od 1982. do 1986. bio je član Predsjedništva Centralnog komiteta Saveza komunista Jugoslavije, u okviru kojeg je dvije godine obavljao funkciju sekretara Predsjedništva. Od 1986. do 1989. Bio je član Predsjedništva SR Bosne i Hercegovine. Zbog učešća u aferi u Neumu, februara 1989. podnio je ostavku na članstvo u Centralnom komitetu Savezu komunista Jugoslavije i Predsjedništvu SR Bosne i Hercegovine, nakon čega se povukao iz politike.

Svoju arhivsku građu ostavio je na čuvanje u Institutu za historiju Univerziteta u Sarajevu.

Preminuo je 26. juna 2020. u Beogradu, a sahranjen je na groblju Bare u Sarajevu.

## Također pogledajte 
* Afera u Neumu

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1933.
Kategorija:Umrli 2020.
Kategorija:Biografije, Prijedor
Kategorija:Društveno-politički radnici SR Bosne i Hercegovine
Kategorija:Društveno-politički radnici SFRJ
Kategorija:Bosanskohercegovački komunisti
Kategorija:Srbi u Bosni i Hercegovini
Rezolucija 1019 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1019** je donesena 9. novembra 1995, na 3591. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdila sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, uključujući rezolucije 1004 (1995) i 1010 (1995) o situaciji u Bosni i Hercegovini i 1009 (1995) o Hrvatskoj, Vijeće je raspravljalo o kršenjima međunarodnog humanitarnog prava u bivšoj Jugoslaviji.

Vijeće sigurnosti izrazilo je žaljenje što bosanski Srbi nisu poštovali spomenute rezolucije. Bilo je izvještaja o kršenjima ljudskih prava i masovnim ubistvima, nezakonitom pritvaranju, prisilnom radu, silovanju i deportaciji u Srebrenici, Banjoj Luci i Sanskom Mostu. Bilo je daljnjih izvještaja, od strane Operacije za obnovu povjerenja Ujedinjenih nacija i humanitarnih agencija, o kršenjima u sektorima Zapad, Sjever i Jug Hrvatske, uključujući paljenje kuća, pljačku i ubistva. Vijeće je također osudilo bosanske Srbe zbog toga što nisu dozvolili Međunarodnom komitetu Crvenog krsta pristup raseljenim osobama i zatvorenicima.

Sva kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava u bivšoj Jugoslaviji su osuđena i od svih strana se tražilo da poštuju svoje obaveze. Bosanski Srbi su također morali dozvoliti pristup raseljenim osobama, zatvorenicima i nestalim osobama, poštovati njihova prava, njihovu sigurnost i osigurati njihovo trenutno puštanje na slobodu. Pored toga, rezolucija je zahtijevala zatvaranje svih logora u Bosni i Hercegovini.

U međuvremenu, Hrvatska vlada morala je osigurati da se prestanu kršenja humanitarnog prava i ljudskih prava te da se oni koji su krivi za bilo kakva kršenja kazne. Prava njenog srpske populacije morala su se poštovati, uključujući repatrijaciju izbjeglica, i da se ne postavljaju nikakva vremenska ograničenja za povratak izbjeglica radi potraživanja svoje imovine.

Sve zemlje, posebno na teritoriji bivše Jugoslavije, morale su sarađivati ​​s Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju, osnovanim Rezolucijom 827 (1993), i odgovarati na zahtjeve sudskog vijeća. Strane, a posebno bosanski Srbi, dobile su upute da ne uništavaju, mijenjaju, skrivaju ili oštećuju dokaze o kršenjima međunarodnog humanitarnog prava. Konačno, od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da redovno obavještava Vijeće sigurnosti o situaciji.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1019(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1019
1019
1019
1019
Rezolucija 1112 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1112** donesena je 12. juna 1997, na 3787. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija, uključujući Rezoluciju 1031 (1995) i 1088 (1996), Vijeće je odobrilo imenovanje Carlosa Westendorpa za Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu.

Podsjećajući na Dejtonski sporazum, Vijeće je izrazilo zahvalnost za rad Carla Bildta kao Visokog predstavnika i složilo se da ga naslijedi Carlos Westendorp. Potvrdilo je ulogu Visokog predstavnika u praćenju provedbe Dejtonskog sporazuma i koordinaciji aktivnosti civilnih organizacija i agencija koje su radile na provedbi Sporazuma. Konačno, potvrdilo je i ulogu Visokog predstavnika kao konačnog autoriteta u pogledu tumačenja Aneksa 10 o civilnoj provedbi Mirovnog sporazuma.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1112(1997)) 

Rezolucije
Rezolucije
1112
1112
Rezolucije
Robert Prevost (višeznačna odrednica)

**Robert Prevost** (r. 1955) pravo je ime pape Lava XIV, poglavara Katoličke crkve i suverena Vatikana od 2025.

**Robert Prevost** ili **Prévost** također se može odnositi na sljedeće osobe:
* Robert W. Prevost, američki filozof
* Robert Prévost (scenograf) (1927–1982), kanadski scenograf
* Robert Prévost (historičar) (1918–2007), kanadski historičar, pisac i novinar
* Robert Prévost (slikar) (1893–1967), francuski slikar
Rezolucija 1396 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1396** donesena je 5. marta 2002, na 4484. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija, uključujući 1031 (1995), 1088 (1996), 1112 (1997), 1256 (1999) i 1357 (2001) o situaciji u Bosni i Hercegovini, Vijeće je pozdravilo prihvatanje ponude Evropske unije od strane Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira, 28. februara 2002, da obezbijedi Policijsku misiju Evropske unije (EUPM) koja će naslijediti Misiju Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNMIBH) od 1. januara 2003.

Vijeće sigurnosti podsjetilo je na Dejtonski sporazum i pripreme za tranziciju sa UNMIBH na kraju njegovog mandata. Složilo se sa imenovanjem Paddyja Ashdowna za nasljednika Wolfganga Petritscha na mjestu Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu i pohvalilo rad ovog potonjeg zbog njegovih dostignuća.

Rezolucija je pozdravila osnivanje EUPM-a od 1. januara 2003, nakon završetka mandata UNMIBH-a, kao dio koordiniranog programa vladavine prava. Potaknula je koordinaciju između EUPM-a, UNMIBH-a i Visokog predstavnika kako bi se osigurala tranzicija odgovornosti s Međunarodnih policijskih snaga na EUPM i pozdravila je racionalizaciju međunarodnih civilnih napora za implementaciju u Bosni i Hercegovini. EUPM je trebao pratiti i obučavati bosanskohercegovačku policiju te stvoriti ili reformirati održive institucije prema standardima EU.

Konačno, Rezolucija 1396 potvrdila je važnost i konačnu ovlast koju Vijeće pridaje ulozi Visokog predstavnika u koordinaciji aktivnosti organizacija i agencija u provedbi Daytonskog sporazuma.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1396(2002)) 

Rezolucije
Rezolucije
1396
1396
Rezolucije
Rezolucija 1869 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1869** donesena je 25. marta 2009, na 6099. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija, kojom je pozdravilo imenovanje Valentina Inzka za Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu. Usvajajući Rezoluciju, Vijeće se složilo s imenovanjem gospodina Inzka za nasljednika Miroslava Lajčáka kojeg je imenovao Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira 13. marta iste godine.

Vijeće je potvrdilo konačnu vlast Visokog predstavnika na terenu u vezi s tumačenjem Aneksa 10 o civilnoj implementaciji Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini iz 1995. Također je potvrdilo važnost koju pridaje ulozi Visokog predstavnika u provedbi Mirovnog sporazuma, te u davanju smjernica i koordinaciji aktivnosti civilnih organizacija i agencija uključenih u pomoć stranama u implementaciji Mirovnog sporazuma.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1869(2009)) 

Rezolucije
Rezolucije
1869
1869
Rezolucije
Rezolucija 1764 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1764** donesena je 29. juna 2007, na 5713. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija. Rezolucijom je odobreno imenovanje Miroslava Lajčaka za Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu, umjesto Christiana Schwarz-Schillinga, koji je na toj funkciji bio od 1. februara 2006.

Vijeće sigurnosti zahvalilo je Christianu Schwarz-Schillingu na njegovom radu kao Visokom predstavniku i pozdravilo imenovanje njegovog nasljednika od strane Upravni odbor Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira, kako je predviđeno Dejtonskim sporazumom.

Vijeće ponovo potvrđuje važnost Visokog predstavnika u osiguravanju provedbe Dejtonskog sporazuma i da je Visoki predstavnik konačni autoritet za tumačenje Aneksa 10 Mirovnog sporazuma u vezi s civilnim aspektima njihove provedbe.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1764(2007)) 

Rezolucije
Rezolucije
1764
1764
Rezolucije
Rezolucija 1326 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1326** donesena je 31. oktobra 2000, na 4215. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo bez glasanja, nakon razmatranja zahtjeva Savezne Republike Jugoslavije za članstvo u Ujedinjenim nacijama, Vijeće je preporučilo Generalnoj skupštini da SR Jugoslavija bude primljena.

Godine 2003, Savezna Republika Jugoslavija je nastavila da postoji kao Srbija i Crna Gora. Nakon što je Crna Gora postala suverena država 2006, članica Ujedinjenih nacija, Srbija i Crna Gora, nastavila je da postoji kao Srbija. Stoga je Srbija država nasljednica SR Jugoslavije (i Srbije i Crne Gore) u Ujedinjenim nacijama.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1326(2000)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1326
1326
1326
1326
Bergamo

**Bergamo** je grad u italijanskoj regiji Lombardiji, udaljen približno 40 km sjeveroistočno od Milana i 30 km od jezera Como i Iseo te 70 km od jezera Garda i Maggiore. Bergamske Alpe počinju odmah sjeverno od grada.

S populacijom od otprilike 120.000 stanovnika, četvrti je grad po veličini u Lombardiji. Sjedište je istoimene pokrajine, koja ima više od 1.109 000 stanovnika (2024). Metropolitansko područje Bergama proteže se izvan administrativnih granica grada, obuhvatajući gusto urbanizovano područje s nešto manje od 500.000 stanovnika. Ono je dio šireg metropolitanskog područja Milana, u kojem živi više od osam miliona ljudi.

Grad se sastoji od stare utvrđene jezgre, poznate kao *Città Alta* (Gornji grad), smještene unutar sistema brda, i modernog proširenja u ravnicama ispod. Gornji grad okružen je masivnim mletačkim odbrambenim sistemima koji su od 9. jula 2017. na UNESCO-ovom spisku Svjetske baštine. 

Bergamo je dobro povezan s nekoliko gradova u Italiji, zahvaljujući autoputu A4, koji se proteže na osi između Milana, Verone i Venecije. Grad opslužuje Međunarodni aerodrom "Caravaggio", treći po prometu u Italiji s 12,3 miliona putnika u 2017. Bergamo je drugi grad po posjećenosti u Lombardiji nakon Milana.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 
* Visit Bergamo       


Kategorija:Gradovi u Italiji
Rezolucija 1367 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1367** donesena je 10. septembra 2001, na 4366. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija 1160 (1998), 1199 (1998), 1203 (1998) i potvrđivanja rezolucija 1244 (1999) i 1345 (2001), Vijeće je ukinulo embargo na oružje Saveznoj Republici Jugoslavij nakon što je ispunilo zahtjeve Vijeća za povlačenje s Kosova i omogućavanje početka političkog dijaloga.

Vijeće sigurnosti je napomenulo da su zahtjevi sadržani u Rezoluciji 1160 ispunjeni i dodatno je prepoznalo tešku sigurnosnu situaciju duž administrativne granice Kosova i SR Jugoslavije. Oružjie i municija će i dalje biti sprečavani da ulaze na Kosovo. Generalni sekretar Kofi Annan izjavio je da je SR Jugoslavija dozvolila humanitarnim organizacijama i Visokom komesaru Ujedinjenih nacija za ljudska prava pristup Kosovu.

Postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je ukinulo embargo na oružje i raspustilo Komitet Vijeća sigurnosti zadužen za praćenje sankcija.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1367(2001)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1367
1367
1074
Rezolucija 1074 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1074** donesena je 1. oktobra 1996, na 3700. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija o sukobima u bivšoj Jugoslaviji, a posebno Rezoluciju 1022 (1995), Vijeće je s trenutnim učinkom ukinulo sve preostale mjere protiv Savezne Republike Jugoslavije iz prethodnih rezolucija.

Provedba Dejtonskog sporazuma za Bosnu i Hercegovinu se poboljšala i bila je pozdravljena, zajedno s međusobnim priznavanjem i uspostavljanjem diplomatskih odnosa među svim državama bivše Jugoslavije. Kao dio sporazuma, bilo je neophodno da sve zemlje sarađuju s Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (MKSJ). Također je napomenuto da su u Bosni i Hercegovini održani izbori.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je primijetilo da su izbori doprinijeli značajnom koraku ka provedbi mirovnog sporazuma i odobrilo ukidanje međunarodnih sankcija protiv država u bivšoj Jugoslaviji. Sve strane su pozvane da se pridržavaju svojih obaveza i napomenuto je da će situaciju pratiti, a mjere će biti ponovo uvedene ako bilo koja strana ne ispuni svoje obaveze prema sporazumu.

Konačno, odbor osnovan Rezolucijom 724 (1991) trebao je biti raspušten nakon što njegov izvještaj bude finaliziran. Odbor je održao 141 sastanak prije nego što je prestao s radom 15. novembra 1996.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1074(1996)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1074
1074
1074
Rezolucija 1069 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1069** je donesena 30. jula 1996, na 3686. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o Hrvatskoj, a posebno rezolucije 1037 (1995) kojom je osnovana Prelazna vlast Ujedinjenih nacija za Istočnu Slavoniju, Baranju i Zapadni Srijem (UNTAES) i Rezoluciju 1043 (1996) kojom se odobrava raspoređivanje vojnih posmatrača, Vijeće je produžilo raspoređivanje 100 vojnih posmatrača pri UNTAES-u za dodatnih šest mjeseci, do 15. januara 1997.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1069(1996)) 

Rezolucije
Rezolucije
1069
1069
Rezolucija 1025 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1025** je donesena 30. novembra 1995, na 3600. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno rezolucije 981 (1995) i 1023 (1995) o Hrvatskoj, Vijeće je odlučilo da će mandat Operacije Ujedinjenih nacija za obnovu povjerenja (UNCRO) prestati nakon privremenog perioda koji završava 15. januara 1996.

Vijeće je još jednom potvrdilo da su Istočna Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem (poznati kao Sektor Istok) sastavni dijelovi Hrvatske i važnost koju ona pridaje poštovanju ljudskih prava i osnovnih sloboda.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da do 14. decembra 1995. podnese izvještaj Vijeću o prijelaznim vlastima i mirovnim snagama u gore navedenim regijama radi provedbe Osnovnog sporazuma. Također je odlučeno da će, kako bi se uspostavila prelazna vlast, mandat UNCRO-a isteći 15. januara 1996. ili kada Vijeće sigurnosti odluči o raspoređivanju vlasti i mirovnih snaga.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1025(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
1025
1025
Rezolucija 1021 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1021** donesena je 22. novembra 1996, na 3595. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja prethodnih rezolucija o sukobima u bivšoj Jugoslaviji, 713 (1991) i 727 (1992), Vijeće je odredilo datum 13. mart 1996. godine za suspenziju većine aspekata embarga na oružje zemljama bivše Jugoslavije. Rezolucijom 1074 (1996) ukinute su preostale mjere embarga.

Potvrđena je posvećenost mirnom rješavanju sukoba u bivšoj Jugoslaviji i pozdravljeno je parafiranje Općeg okvirnog sporazuma u Dejtonu, Ohio, između Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Savezne Republike Jugoslavije i drugih strana.

Postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je odlučilo da će embargo na oružje protiv bivše Jugoslavije biti ukinut počevši od dana kada je Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali obavijestio Vijeće da je potpisan Opći okvirni sporazum i napomenuo da:
:(a) sve odredbe embarga ostat će na snazi ​​prvih 90 dana;
:(b) sve odredbe embarga bit će ukinute – osim isporuke teškog naoružanja i municije, nagaznih mina, vojnih aviona i helikoptera tokom drugih 90 dana;
:(c) sve odredbe embarga bit će ukinute 180 dana nakon prijema izvještaja Generalnog sekretara, osim ako Vijeće ne odluči drugačije.

Vijeće je ponovo potvrdilo svoju posvećenost regionalnoj stabilnosti i kontroli naoružanja, dok je odbor osnovan Rezolucijom 727 dobio instrukcije da shodno tome izmijeni svoje smjernice.

Rusija se suzdržala od glasanja o Rezoluciji 1021, koju je odobrilo ostalih 14 članica Vijeća sigurnosti.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1021(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1021
1021
1021
1021
Rezolucija 1145 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1145** je donesena 19. decembra 1997, na 3843. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je konstatovano prestanak mandata Prelazne uprave Ujedinjenih naroda za istočnu Slavoniju, Baranju i zapadni Srijem 15. januara 1998. u skladu s Rezolucijom 1120 (1997), Vijeće je ovlastilo grupu za podršku od 180 civilnih policijskih posmatrača, poznatu kao Grupa za podršku civilnoj policiji Ujedinjenih naroda (UNPSG), da posmatra situaciju u istočnoj Hrvatskoj dodatnih devet mjeseci.

Vijeće sigurnosti podsjetilo je da je Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE) ojačala svoju misiju u Hrvatskoj kako bi uključila dvosmjerni povratak izbjeglica i raseljenih osoba i fokus na zaštitu njihovih ljudskih prava. Istovremeno, Hrvatska je zatražila nastavak prisustva civilnih policijskih posmatrača Ujedinjenih naroda nakon prestanka mandata UNTAES-a.

Hrvatska vlada je podsjećena na njene obaveze da poštuje ljudska prava i temeljne slobode, naglašavajući da vlada, policija i pravosudne vlasti snose odgovornost za to. Također je pozvano da ispuni svoje obaveze, uključujući i one postignute sa UNTAES-om. Vijeće je također ponovilo pravo izbjeglica da se vrate svojim domovima i pozdravilo napredak koji je hrvatska vlada postigla u tom pogledu, dodatno pozivajući na uklanjanje pravnih prepreka i drugih prepreka za dvosmjerni povratak. Istovremeno, lokalna srpska zajednica je podsjećena na usvajanje konstruktivnog stava prema integraciji s ostatkom Hrvatske.

Vijeće sigurnosti je, s pravnim učinkom od 16. januara 1998, formiralo grupu za podršku od 180 policijskih posmatrača na jednokratni period od devet mjeseci kako bi nadgledali policiju u Podunavlju na sjeveroistoku Hrvatske, blizu granice sa SR Jugoslavijom. Posmatrači bi posebno pratili povratak raseljenih osoba i preuzeli odgovornost za svo osoblje i imovinu UNTAES-a radi izvršenja njegovog mandata. Konačno, rezolucija je zaključena zahtjevom da Generalni sekretar Kofi Annan podnese izvještaj o situaciji do 15. juna 1998.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1145(1997)) 

Rezolucije
Rezolucije
1145
1145
Rezolucija 1079 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1079** je donesena 15. novembra 1996, na 3712. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o Hrvatskoj, uključujući 1023 (1995), 1025 (1995), 1037 (1996), 1043 (1996) i 1069 (1996), produžila je mandat Prelazne uprave Ujedinjenih nacija za Istočnu Slavoniju, Baranju i Zapadni Srijem (UNTAES) do 15. jula 1997.

Vijeće sigurnosti pozdravilo je napredak koji je UNTAES postigao u olakšavanju povratka teritorija Hrvatskoj. Osnovni sporazum između Hrvatske i lokalnih Srba tražio je privremenu upravu Ujedinjenih nacija na 12 mjeseci i da se ona može produžiti za još godinu dana na zahtjev jedne od strana, što su lokalni Srbi tražili. Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali zatražio je produženje mandata UNTAES-a za šest mjeseci.

Hrvatska i lokalna srpska zajednica pozvane su da zajedno sa UNTAES-om stvore okolnosti u kojima bi se mogli održati lokalni izbori. Obje strane su također morale poštovati Osnovni sporazum i prava svih etničkih grupa. Pravo izbjeglica na povratak kući moralo se poštovati, dok su obje strane bile odgovorne za efikasno funkcionisanje policije.

Na kraju, od Generalnog sekretara je zatraženo da do 15. februara i 1. jula 1997. podnese izvještaj o razvoju događaja i da dostavi preporuke u vezi s restrukturiranjem UNTAES-a i prisustvom Ujedinjenih nacija u Hrvatskoj.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1079(1996)) 

Rezolucije
Rezolucije
1079
1079
Hillar Zahkna

**Hillar Zahkna** rođen 1. februara 1968. u Vastseliina,  Estonska SSR, SSSR (danas Estonija) nekadašnji je estonski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Hillar Zahkna je dva puta nastupio na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1992. i ZOI 1994. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 27-o mjesto na ZOI 1992. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i 1:44.2&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza njemačkog biatlonca Marka Kirchnera. U štafeti s Aivom Udrasom, Kaljuom Ojastem i Urmasom Kaldveem sa zaostatkom od 5:02.6&nbsp;min osvojio je 11-o mjesto iza njemačke štafete u sastavu: Ricco Groß, Jens Steinigen, Mark Kirchner i Fritz Fischer.
 
### Svjetska prvenstva 
Nastupio je na tri Svjetska prvenstva od SP 1992. do SP 1994. Najbolji plasman ostvario je na SP 1993. osvajanjem 21-og mjesta u utrci na 20&nbsp;km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 4:10.40&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Andreasa Zingerlea. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat bronzana medalja na SP 1992. u ekipnoj utrci s Aivom Udrasom,Urmasom Kaldveem
i Kaljuom Ojastem. 

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Zahkna je imao u sezoni SK 1991/92. u njemačkom Ruhpoldingu 16. januara 1992. kada je u utrci na 20&nbsp;km zauzeo 55-o mjesto s pet promašaja i zaostatkom od 5:17.2&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Andreasa Zingerlea. Najbolji rezultat mu je 22-o mjesto u sezoni SK 1991/92. 7. marta 1993. u Holmenkollenu, kada je u utrci na 10&nbsp;km zauzeo 22-o mjesto s četiri promašaja i zaostatkom od 2:31.7&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Frodea Løberga. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat peto mjesto u sezoni SK 1992/93. u finskom Kontiolahtiju u ekipnoj utrci s Kaljuom Ojastem, Olafom Mihelsonom i Urmasom Kaldveeom.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1994.

## Nagrade 
## Privatni život 
Njegov sin Rene Zahkna je aktivni estonski biatlonac.

## Napomene 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Biografije, Vastseliina
Kategorija:Estonski biatlonci
Kategorija:Estonski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Mayhem (album)

***Mayhem*** je studijski album američke pop pjevačice Lady Gaga izdat 2025. godine.

## Spisak pjesama 
### Standardno izdanje 
# "Disease" 3:49
# "Abracadabra" 3:43
# "Garden of Eden" 3:59
# "Perfect Celebrity" 3:49
# "Vanish into You" 4:04
# "Killah" (ft. Gesaffelstein) 3:30
# "Zombieboy" 3:33
# "LoveDrug" 3:13
# "How Bad Do U Want Me" 3:58
# "Don't Call Tonight" 3:45
# "Shadow of a Man" 3:19
# "The Beast" 3:54
# "Blade of Grass" 4:17
# "Die with a Smile" (ft. Bruno Mars) 4:11

### Japansko izdanje 
# "Can't Stop The High" 3:31

### Izdanje za Target 
# "Kill for Love" 4:09

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 2025.
Kategorija:Albumi Lady Gage
Lamine Yamal

**Lamine Yamal Nasraoui Ebana** španski je nogometaš. Igra na poziciji desnog krila, a član je Barcelona i reprezentacije Španije. Poznat je po izvrsnim dodavanjima, driblingu i stvaranju prilika.

Drži rekorde za najmlađeg igrača koji je nastupio u finalu Evropskog prvenstva (sa 17 godina), najmlađeg igrača na Evropskom prvenstvu (sa 16 godina), najmlađeg strijelca na Evropskom prvenstvu (sa 16 godina), najmlađeg igrača koji je počeo utakmicu u Ligi prvaka (sa 16 godina i 83 dana), najmlađeg igrača nominiranog za Zlatnu loptu (sa 17 godina) i najmlađeg strijelca u najvišem rangu španskog nogometa (sa 16 godina).

Nastupao je za Španiju na međunarodnom nivou u mlađim kategorijama, a za seniorsku reprezentaciju debitovao je 2023, postavši najmlađi igrač koji je predstavljao i postigao gol za tu zemlju (sa 16 godina). Uvršten je u ekipu za Evropsko prvenstvo 2024, odigravši važnu ulogu u osvajanju četvrte titule prvaka za Španiju, a dobio je i nagradu za najboljeg mladog igrača na prvenstvu.

Godine 2024. osvojio je Trofej "Kopa", koji se dodjeljuje najboljem mladom igraču svijeta,[8] i smatra se jednim od najboljih igrača na svijetu i jednim od najboljih tinejdžera koji su ikad igrali nogomet.

## Statistika 
### Klupska 
*Do 15. maja 2025.*

### Reprezentacija 
*Do 7. septembra 2025.*

#### Golovi 
:*Prvo je naveden broj pogodaka Španije; kolona "Gol" označava rezultat nakon Yamalovog pogotka.*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na sajtu FC Barcelone 
* Profil na sajtu Španskog nogometnog saveza 
* Profil na sajtu UEFA-e

Kategorija:Rođeni 2007.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Esplugues de Llobregat
Kategorija:Španski nogometaši
Kategorija:Nogometaši Barcelone
Rezolucija 1026 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1026** je donesena 30. novembra 1995, na 3601. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno rezolucije 982 (1995) i 988 (1995) o Zaštitnim snagama Ujedinjenih nacija (UNPROFOR), Vijeće je odobrilo produženje njihovog mandata do 31. januara 1996.

Vijeće je ponovo pozdravilo Dejtonski sporazum između Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije i naglasilo potrebu da se sve strane pridržavaju tog sporazuma. Uloga UNPROFOR-a je također pohvaljena.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće sigurnosti produžilo je mandat UNPROFOR-a do 31. januara 1996, do daljnjih akcija u vezi s provedbom Dejtonskog sporazuma. Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali pozvan je da Vijeće obavještava o razvoju događaja i podnese izvještaje o provedbi sporazuma i o tome kako će on utjecati na ulogu Ujedinjenih nacija.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1026(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1026
1026
1026
1026
Rezolucija 1120 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1120** je donesena 14. jula 1997, na 3800. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o Hrvatskoj, uključujući 1023 (1995), 1025 (1995), 1037 (1996), 1043 (1996), 1069 (1996) i 1079 (1996), Vijeće je produžilo mandat Prelazne uprave Ujedinjenih nacija za istočnu Slavoniju, Baranju i Zapadni Srijem (UNTAES) do 15. januara 1998.

Hrvatskim regijama istočne Slavonije, Baranje i Zapadnog Srijema upravljala je misija Ujedinjenih nacija, UNTAES. U dogovoru s lokalnom srpskom zajednicom u tim regijama, sigurnost svih građana bila je prioritet. Bilo je važno da Vlada Hrvatske omogući izbjeglicama i raseljenim osobama da se sigurno vrate svojim kućama. Postojala je zabrinutost da se ljudska prava u regiji, uključujući i prava etničkih manjina, ne poštuju i da nedostaje saradnje s Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju. Vijeće je također istaklo štetan učinak Zakona o amnestiji, jer je negativno utjecao na povjerenje među etničkim zajednicama u Hrvatskoj.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je ponovilo važnost koju pridaje punoj provedbi svih sporazuma od strane stranaka i punoj saradnji s Ujedinjenim narodima i međunarodnim organizacijama. Istovremeno, naglašena je važnost poštovanja ljudskih prava svih etničkih skupina, posebno s obzirom na to da Hrvatska opstruira povratak izbjeglica. Lokalni Srbi u tri regije podsjećeni su da zauzmu konstruktivan stav prema reintegraciji u ostatak Hrvatske. Zatraženo je da se uklone sve nejasnoće u Zakonu o amnestiji i da se on pravedno provede.

Vijeće sigurnosti podržalo je planove za restrukturiranje UNTAES-a povlačenjem vojne komponente i decentralizacijom izvršnih ovlasti. Pozvana je na saradnju sa Stabilizacijskim snagama ovlaštenim Rezolucijom 1088 (1996) u susjednoj Bosni i Hercegovini. Generalnom sekretaru je naloženo da do 6. oktobra 1997.  podnese izvještaj Vijeću o aspektima koji se odnose na reintegraciju regije. Bilo je važno da se područje demilitarizira i da se uspostavi liberalni granični režim. Konačno, hrvatska vlada je pozvana da pokrene program nacionalnog pomirenja.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1120(1997)) 

Rezolucije
Rezolucije
1120
1120
Kristjan Oja

**Kristjan Oja** rođen 8. augusta 1968. u Tallinnu,  Estonska SSR, SSSR (danas Estonija) nekadašnji je estonski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Kristjan Oja je nastupio samo jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to naZOI 1992.  U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 57-o mjesto na ZOI 1992. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s tri promašaja i 6:41.5&nbsp;min zaostatka  bio sporiji iza  Jevgenij Redkin, koji je nastupio za selekciju Ujedinjenog tima. U štafeti nije nastupio. 

### Svjetska prvenstva 
Nije nastupao na Svjetskim prvenstvima.
 
### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Oja je imao u sezoni SK 1990/91. u njemačkom Ruhpoldingu 16. januara 1992. kada je u utrci na 20&nbsp;km zauzeo 104-o mjesto sa šest pet promašaja i zaostatkom od 10:18.9&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Andreasa Zingerlea. Najbolji rezultat mu je 69-o mjesto u sezoni SK 1991/92. 7. marta 1992. u Holmenkollenu, kada je u utrci na 10&nbsp;km s četiri promašaja i zaostatkom od 6:44.4&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Frodea Løberga. U ekipnim utrkama  nije nastupao. 

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1992.

## Nagrade 
## Privatni život 
Njegova kćerka Regina Ermits je estonska biatlonka.

## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Biografije, Tallinn
Kategorija:Estonski biatlonci
Kategorija:Sovjetski biatlonci
Kategorija:Estonski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.