Autgrupa (kladistika)

evolucijskih međuodnosa četiri vrste: A, B, C i D. Ovdje je autgrupa vrsta A, a vrste B, C i D formiraju ingrupu.]]
**Autgrupa** ili **vanjska grupa** –  kladistici ili filogenetici – je relativno udaljenija srodna skupina organizama koja služi kao referentna grupa pri određivanju evolucije unutrašnjih odnosa ingrupe, skupa organizama koji se proučavaju i razlikuje se od sociološke grupe. Grupa se koristi kao uporedna tačka za i posebno omogućuje uvid u ukorijenjenje filogenetskog stabla. Budući da se polarnost (smjer) promjene karaktera može odrediti samo na ukorijenjenoj filogeniji, izbor podgrupe je ključan za razumijevanje evolucije osobina tokom filogeneze

## Izbor autgrupe 
Pretpostavlja se da je za izabrana grupa manje usko povezana s ingrupom nego što je ingrupa povezana sa samom sobom. Evolucijski zaključak iz tih odnosa je da vrsta vanjske skupine ima zajedničkog pretka s ingrugom koja je starija od zajedničkog pretka ingrupe. Izbor vanjske grupe može promijeniti topologiju filogenije. Stoga filogenetski stručnjaci obično koriste više grupa u kladističkoj analizi. Upotreba višestrukih grupa je poželjnija jer omogućava snažniju filogeniju, suprotstavljanje siromašnim kandidatima iz grupe i testiranje pretpostavljene monoflije ingrupe.
Da bi se okvalificirala kao vanjska grupa, takson mora zadovoljiti sljedeće dvije karakteristike:
* Ne smije biti član grupe.
* Mora biti povezan sa grupom, dovoljno blisko za smislene usporedbe s grupom.
Stoga odgovarajuća podgrupa mora biti nedvosmisleno izvan kladusa od interesa za filogenetsku studiju. Skupina koja se ugnijezdila u okviru grupe će, kada se koristi za rekonstrukciju filogenije, rezultirati pogrešnim zaključcima o filogenetskim odnosima i evoluciji osobina. međutim, optimalna razina povezanosti grupe s tim grupom ovisi o dubini filogenetske analize. Izbor usko povezane podskupine u odnosu na grupu korisniji je kada se gledaju suptilne razlike, dok selekcija nerazumno udaljene podskupine može rezultirati pogreškom konvergentne evolucije za neposredni evolucijski odnos zbog zajedničkih predaka. Za pliću filogenetiku - naprimer, rješavanje evolucijskih odnosa kladusa unutar roda - odgovarajuća grupa će biti član sestrinog kladusa. Međutim, za dublju filogenetsku analizu mogu se koristiti manje srodni taksoni. Naprimjer, Jarvis i sur. (2014) koristili su ljude i krokodile kao podgrupe dok su rješavali rane grane ptičje filogenije.

U molekulskoj filogenetici, zadovoljavanje drugog zahtjeva obično znači da se sekvence DNK ili proteina iz podskupine mogu uspješno uskladiti s sekvencama iz skupine. Iako postoje algoritamski pristupi za identificiranje grupa s maksimalnim globalnim udjelom, oni su često ograničeni i neodražavajući kontinuiranu, kvantitativnu prirodu određenih stanja karaktera. Karakteristična stanja su svojstva, bilo predaka ili izvedena, koja utiču na izgradnju obrazaca grananja u filogenetskom stablu.

## Primjeri 
U svakom primjeru, filogenija organizama u ingrupi može se ukorijeniti ocjenjivanjem istih stanja obilježja za jednog ili više članova autgrupe.

## Također pogledajte 
*Apomorfija
*Sestrinski takson

## Reference
Kategorija:Filogenetika
Kategorija:Taksonomija
Kategorija:Biološka terminologija