Satiri

[mini|130p|Satir, amfora, [4. vijek p. n. e.]]

**Satiri** (grč. **σάτυρος**, *sátyros* - **Σάτυροι**, *Sátyroi*) poluljudi su i poluživotinje koji opsjedaju šume i prate Pana ili Dionisa. Prikazivani su na različite načine, ali je najčešći prikaz satira kao stvorenja koje je napola jarac, a napola čovjek. Satiri, za razliku od ostalih bogova, nisu besmrtni.

[mini|150p|[Jakob Jordaens: Satir u gostionici, 17. vijek]]

## Karakteristike 
Satiri su prikazivani su s malim jarećim rogovima, ušima, repom, a ponekad i kopitima. Poslije su prikazivani u kozjem obličju zahvaljujući povezivanju s Panom i rimskim Faunom - imali su dug kozji ili konjski rep. Odrasli su satiri prikazivani s jarećim rogovima, a mlađi s manjim koštanim kvrgama ili rožićima na glavi. Kosa im je često bila kovrčava, uši šiljate, nosovi ravni, a brade velike, a često s vinovom lozom ili bršljanom koji im je kružio oko glave. Često su nosili tris - štap ukrašen listovima i bršljanom koji je na vrhu imao češer.

Zbog svoje ljubavi prema vinu prikazivani su držeći šalice s vinom, a zbog velikog seksualnog apetita često su prikazivani s erekcijom ili u lascivnim položajima.

## Mitologija 
[mini|lijevo|150p|[Tizian: Satirsko dijete, 1522./23.]]
[mini|150p|[William-Adolphe Bouguereau: Nimfe i Satir, 1873.]]

### Satirski život 
Satiri su bili poluljudi i poluživotinje koji su pratili Dionisa. Na njihovu čelu bješe Silen, božanstvo povezivano s plodnošću.

Satiri su opisivani kao opasni, ali opet sramežljivi i bojažljivi. Bili su ljubitelji vina, žena i dječaka, hedonisti. Skitali su se uz muziku aulosa, cimbala, kastanjeta, gajda te su voljeli plesati s nimfama, koje su ujedno često i proganjali. Njihov se poseban ples zvao *sikinnis*.

Stariji su satiri znani kao *silenoi*, a mlađi kao *satyrisci*. Zec je bio simbol plahog i stidljivog satira. Satirska djeca, odnosno mladi satiri bili su često prikazivani u umjetnosti.

### Satiri i nimfe 
Satiri su bili povezani s plodnošću, a sami bjehu pohotna i razvratna bića koja su voljela žene, ali i dječake. Posebno su se zaljubljivali u nimfe koje su često promatrali i opsjedali.

## Umjetnost 
[mini|lijevo|150p|Satir, [rimski mozaik]]
[mini|Satir, rimska kopija [Praksitelova djela]]

U grčkoj su umjetnosti isprva prikazivani starim i ružnim stvorenjima, posebice u radovima atičke škole, ali su ih poslije počeli prikaživati mlađima i blaženijima.

Poznat je kip, vjerovatno kopija Praksitelova djela, koji prikazuje satira koji se blaženo naslanja na stablo s frulom u ruci (na slici slijeva)

Hesiod ih naziva braćom planinskih nimfa te Kuretesa, no beznačajnom i ništavnom rasom. U Dionisovu kultu muški sljedbenici nazivani su satirima, a sljedbenice menadama.

U rimskoj mitologiji bili su znani kao *Panes*, duhovi povezani sa seoskim Panom, a miješani su i s Faunima.

## Također pogledajte 
* Kentaur
* Džin (islam)
* Pan (mitologija)

## Literatura 
**Satirska drama** slijedila je nakon trilogije tragedija na dionizijevskim svečanostima. Te bi drame jednostavnije i veselije prišle temi, za razliku od tragedija. Eshil je bio poznat po svojim satirskim dramama, ali nisu sačuvane. Od Sofokla ostala je jedna satirska drama sačuvana u fragmentima - *Tragači* ili *Sljednici* 1907. u Egiptu. Jedina preživjela satirska drama iz 5. vijeka p. n. e. jest Euripidov *Kiklop*.

* Euripid: *Kiklop*
* Sofoklo: *Sljednici* (*Ichneutae*)

Rimska **satira** bio je poetski esej kojim se moglo kritizirati i izrugivati. Često se povezivala s grčkom satirskom dramom, ali je jedina veza samo prevratnički duh samih satira, kao suprotnost urbanizmu i samoj civilizaciji.

## Vanjski linkovi 
* Satiri u klasičnoj literaturi i umjetnosti 

## Reference 
Kategorija:Grčka mitološka stvorenja