open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varijabla (računarstvo)

**Varijabla** (ili **promjenljiva**) () je jedinica date ili informacije u računarskom programu koja može promijeniti vrijednost u toku izvršavanja programa. Suprotan izraz je konstanta ili nepromjenljiva što predstavlja jedinicu date, tj. informacija koja se ne mijenja u toku izvršavanja programa.

Promjenljive u računarstvu se koriste da drže vrijednosti unutar programa, obično unutar podrutina ili klasa, te za parametre u potpisu podrutina.

### Interpolacija varijable 
**Interpolacija varijable** (također poznaka i kao **substitucija varijable**, **ekspanzija varijeble**) je proces izračunavanja izraza ili stringa koji sadrži jednu ili više varijabli, gdje dobijamo rezultat u kojem su varijable zamijenjene sa njihovim odgovarajućim vrijednostima u memoriji.

Jezici koji podržavaju interpolaciju varibijale su Perl, PHP, Ruby, i većina Unix ljuski.

Na primjer, slijedeći Perl kod:

```perl
$name = "Damir";            
print "$name je rekao 'Zdravo svima' gomili ljudi.";
```

daje izlaz:

```
Damir je rekao 'Zdravo svima' gomili ljudi.
```

Ruby koristi simbol "#" za interpolaciju, te dopušta da se interpoliše bilo koji izraz, ne samo varijable.

## Također pogledajte 
* Globalna varijabla
* Lokalna varijabla
* Statička varijabla
* Nedefinisana varijabla
* Nepovezana varijabla

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Šta su varijable?


Kategorija:Algebra
Kategorija:Elementarna matematika
Kategorija:Vrste podataka
Kategorija:Teorija vrste
Kategorija:Statistička terminologija
*
Sistem tipova

**Tip** u računarstvu je način razvrstavanja vrijednosti, tj. tip je vrsta informacije poput brojke, datuma ili teksta. Tipovanje varijabli dozvoljava kompajleru da odabere količinu memorije za držanje te variable u memoriji u toku izvršavanja programa. Računar u toku izvršavanja programa će alocirati određenu količinu memorije za svaku variablu da drži njenu vrijednost.

Imena tipova u raznim jezicima su većinom na Engleskom jeziku, poput `integer`, `char` ili `byte`.

## Također pogledajte 
* Polimorfizam (računarstvo)
* Programski jezik

## Vanjski linkovi 
* Smith, Chris, What To Know Before Debating Type Systems (Šta treba znati prije rasprave o tipovima) (en)
Kategorija:Programiranje
Trgovina

mini|240px|Hala jedne trgovine na veliko u Njemačkoj
Pod **trgovinom** se podrazumijeva komercijalna ponuda robe u zamjenu za platežno sredstvo odnosno novac, ili za drugu robu (robna razmjena). Prava trgovina postoji samo u slučaju, kad u njoj posreduje treća osoba (trgovac), koja živi od tog posredovanja između proizvođača i kupca. Trgovina se ograničava samo na nabavu, transport i prodaju dobara, kapitala ili znanja bez da ih se u bitnom mijenja ili dorađuje. Pretpostavka za početak trgovine (ne razmjena poklona, i ne direktna razmjena između prodavača i kupca) je još u predhistorijsko vrijeme bila infrastruktura koja ju je omogućila. Pravno gledano, danas se između trgovinskim partnerima sklapaju ugovori. Između partnera koji učestvuju u trgovini postoji trgovinski odnos.
Trgovina je složena privredna djelatnost koja se bavi prodajom i kupovinom roba na tržištu. Ona predstavlja vezu između potrošača i proizvođaca. Smatra se izuzetno složenom uslužnom djelatnošću. Trgovina je usko povezana sa saobraćajem, ali sa drugim privrednim granama. Razmjena sirovina je veoma stara djelatnost. U početku je to bilo veoma sitno i vršile su se i razmjene za preživljavanje. Bio je to period naturalne razmjene koja se odvijala bez novca, kada se roba davala za robu.
Njene osnovne karakteristike su prisutsvo novca i trgovca, koji kao djelatnik učestvuje u razmjeni dobara izmedu proizvođača i potrošača. Vrijednost robe i usluga određuje se novcem. Pored novca postoje i druga sredstva plaćanja kao: čekovi, kreditne kartice i vrijednosni papiri. Razmjenu je u moderna doba moguće obaviti telefonom, a sve više u upotrebi trgovanja je internet. Internetom se danas obavljaju trgovine dionicama i kapitalom, avionskim kartama, turistički aranzmani i dr.
Tehnički i tehnološki pronalasci, koji omogućavaju održavanje i prijevoz lako kvarljive i osjetljive robe, te svakoko brz porast stanovnistva i poboljšanje njihovog kvaliteta zivota i životnog standarda, svemu tome su doprinjeli tehnicki i tehnoloski pronalasci.
Trgovina moze biti lokalna, regionalna i nacionalna. S obzirom na područje u kojem se obavlja trgovina se dijeli na: unutrašnju i vanjsku ili domaću i međunarodnu.
Unutrašnja trgovina se odvija unutra granica jedne države, a vanjska međunarodna je trgovina između država.
Za međunarodnu trgovinu važno je spomenuti bilans. Svaka država nastoji što manje uvoziti proizvoda, a više ih izvoziti, naravno to je u zavisnosti od kvaliteta proizvoda.
Negativni bilans ili deficit je kada je uvoz veći od izvoza jedne zemlje, a pozitivni bilans ili suficit je kada je izvoz veći od uvoza. Pozitivni bilans osigurava sredstva koja omogućavaju dalji razvoj trgovine.
Uz trgovinu ne smijemo zaboraviti i bankarstvo. Koncentracija kapitala u bankama, a koncentracija banaka u određene regije, stvara posebne oblike privrede. Bankarstvo je izuzetno važna grana privredne djelatnosti i regionalno se bazira i razvija samo u izuzetno sigurnim i tradicionalnim društvima.
## Također pogledajte 
* Akreditiv

Kategorija:Ekonomija
Bob Marley

**Bob Marley** (6. februar 1945 – 11. maj 1981) bio je jamajkanski reggae muzičar.

Jedini je reggae muzičar koji je postigao status svjetske superzvijezde. Njegov otac Norman Marley bio je engleski vojnik iz Liverpoola. Odrastao je u sirotinjskom dijelu Kingstona na Jamajci, gdje je otkrio muziku crne Amerike zahvaljujući američkim radio stanicama. Nasljeđe ropstva i svijest o afričkoj domovini uvijek se osjećala u njegovoj muzici, čak i kad je osvojio slušaoce zapada.

1963. je formirana originalna grupa The Wailersa, koju čine Bob Marley, Bunny Livingstone i Peter Tosh. Njihova je prva pjesma (Simmer Down) ujedno i postala hit na Jamajci.

1966. Haile Sellasie je posjetio Jamajku i tad Bob i ostatak Wailersa prihvaćaju rastafarijansku vjeru. Svojom muzikom nastoje rasprostraniti poruku ljubavi i mira, u rodnoj zemlji Bob postaje prorok, a njegov uticaj seže i do politike.

Kad je u maju 1981. godine, Marley umro od raka na nožnom palcu (zanemarena ozljeda prilikom igranja nogometa), svijet je izgubio zagovornika siromašnih i obespravljenih, kao i jednog od najboljih muzičara njegove generacije. Bio je prva megazvijezda iz trećeg svijeta i učinio je mnogo na oživljavanju oslabljene političke svijesti mladih ljudi, a u nasljeđe je ostavio pjesme koje i danas nadahnjuju muzičare širom svijeta.

## Diskografija 
* Judge Not
* Simmer Down
* Catch a Fire
* African Herbsman
* Burnin'
* Natty Dread
* Live!
* Rastaman Vibration
* Exodus
* Kaya
* Babylion By Bus
* Survival
* Uprising
* Chances Are
* Confrontation
* Legend

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Umrli 1981.
Kategorija:Reggae muzika
Metvica

**Metvica**, **menta** ili **nana,** u narodu poznata kao jedna od ljekovitih biljaka, pogodna je za pripremu čajeva kao i začin uz razna jela, posebno jela od mesa i od divljači. Ima ugodan miris mentola, pa otuda i nosi naziv menta. Postoji više vrsta. Pripada familiji Lamiaceae kao i mnoge druge slične biljke kao što su: origano, majčina dušica, ruzmarin, lavanda, bosiljak i druge.

## Rasprostranjenost 
Metvica je stara ljekovita biljka koja datira još iz 17 vijeka. Nastanjenost metvice počinje u Dalekom istoku da bi prelazeći dospjela u Evropu i krajem 17 vijeka nastanila se u Englesku.

## Karakteristike 
Metvica je višegodišnja zeljasta biljka, visine od 30 do 80&nbsp;cm, sa uspravnom razgranatom stabljikom. Biljka je prijatnog i vrlo aromatičnog mirisa. Vrijeme cvjetanja joj je od juna do augusta .

## Hemijski sastav 
Sadrži eterično ulje koga prosječno ima u biljci 1 % .Sastav eteričnog ulja je 50-90 % mentola i do 10 % mentona. Sadrži gorke supstance, tanin i fermente.

## Upotreba 
Eterično ulje metvice se unosi u organizam u vidu tableta i pastila, a postoje i kapi od metvice, kao i mentina voda koja je znatno slabija od kapi. Ulje ostavlja znatan utjecaj i pokazuje veliki napredak u liječenju živaca osjetljivih na hladnoću. Spoljašnja upotreba: masiranjem pomaže kod truhljenja kože, otklanja glavobolju. Unutrašnja upotreba: svojim sastojcima djeluje na pojačanje izlučivanja žuči, smiruje grčeve (želučane i crijevne), postepeno otklanja nagon za povraćanjem i doprinosi smirivanju svih nervoznih smetnji kao što je lupanje srca.

## Narodno vjerovanje 
## Također pogledajte 
* Lista začina

Kategorija:Lamiaceae
Kategorija:Začini
Kategorija:Ljekovito bilje
Fiziologija

[desno|mini|*[Vitruvijev čovjek* svjetski je poznati crtež Leonarda da Vincija (oko 1487). Često se povezuje s fiziologijom kao naukom.]]

**Fiziologija** (grč. φύσις – *physis* = priroda, porijeklo + λογία – *logia* = nauka, učenje) jest grana biologije, a izučava funkcije živih sistema, odnosno životne manifestacije organizma.

Fokusira se na to kako organizmi, sistemi organa, organi, ćelije i biomolekule vrše hemijske ili fizičke funkcije koje postoje u nekom živom sistemu.

S obzirom na širinu proučavanja, fiziologija se obično dijeli na sljedeća područja:
* fiziologija čovjeka
* fiziologija životinja
* fiziologija biljaka
* fiziologija ćelije
* fiziologija mikroorganizama
* fiziologija bakterija
* fiziologija virusa.

## Historija 
Proučavanje fiziologije ljudi datira barem iz 420. p. n. e, tj. iz vremena Hipokrata, koji je poznat kao "otac medicine". Aristotelovo kritičko razmišljanje i njegovo stavljanje naglaska na vezu između strukture i funkcije označili su početak fiziologije u staroj Grčkoj dok je Klaudije Galen prvi izvodio eksperimente kako bi ispitao funkcije u tijelu. On je bio osnivač eksperimentalne fiziologije.

Termin "fiziologija" uveo je 1525. Jean Fernel, francuski ljekar.

U 19. vijeku znanje iz fiziologije počelo se akumulirati veoma brzo, naročito nakon 1838. godine kad su Matthias Schleiden i Theodor Schwann formulirali ćelijsku teoriju. Ta je teorija tvrdila tada radikalnu stvar: da se organizmi sastoje od jedinica zvanih ćelije. Daljnja otkrića Claudea Bernarda na kraju su dovela do njegovog koncepta *milieu intérieur* (unutrašnja sredina), koji će kasnije prihvatiti američki fiziolog Walter Cannon i promovirati ga pod nazivom homeostaza.

U 20. vijeku biologe je također počelo zanimati kako funkcioniraju i drugi organizmi osim ljudskog, što je na kraju dovelo do nastanka poredbene fiziloogije i ekofiziologije. Među glavne stručnjake u ovim poljima spadaju Knut Schmidt-Nielsen i George Bartholomew. U najskorije vrijeme kao disciplina se izdvojila i evolutivna fiziologija.

## Reference 
Kategorija:Fiziologija
Kategorija:Grane biologije
Apia

**Apia** je glavni grad Samoe. Ima 35 700 stanovnika. Meteorološka je i vulkanološka stanica. Od sredine 19. vijeka važno trgovačko središte južnog dijela Tihog okeana. Bila je njemački posjed od 1899. do 1914., kao i sjedište novozelandskog mandatnog područja od 1914. do 1962.

Pisac Robert Luis Stivenson je proveo dio života u Apiji, i sahranjen je u blizini grada.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Spisak glavnih gradova

Kategorija:Samoa
Kategorija:Glavni gradovi okeanijskih država
Anica Zubović

**Anica Zubović** (Zagreb, 28. mart 1932) bila je poznata jugoslavenska i hrvatska pjevačica  šlageristike starije generacije. Nastupala je na brojnim festivalima zabavne muzike u nekadašnjoj Jugoslaviji, među kojima su: Festival Opatija, Zagrebfest, Vaš šlager sezone, Beogradsko proleće, Pesma leta, Festival Krappina, Splitski festival.

## Biografija i karijera 
Još kao mala pohađala je zagrebačku Muzičku školu Pavao Markovac. Kao pjevačica klasične muzike počela je pjevati u operetama kao mezzosopran, tako da je dobila stipendiju za muzičke usavršavanje u Beogradu. Potom je dobila stipendiju za daljnje pjevačko usavršavanje u Beču. Međutim, Anica nije otišla u Beč, ostala je u Zagrebu sa svojom tadašnjom ljubavi, studentom medicine Đorđem Dimitrijevićem, za kojeg se i udala 1954. (rastala se 1959). Zbog toga je karijera pjevačice ozbiljne muzike za Anicu postala nemoguća, te se zbog toga preorijentisala ka lagahnoj muzici.

U svijet zabavne muzike lansirao ju je Nikica Kalogjera kada je za Radio Zagreb snimila njegovu obradu pjesme "Negdje u dalekom svijetu" (tema iz western filma Crvene podvezice), ta pjesma postala je veliki radio hit 1950-ih. Zatim je snimila za istu kuću, prepjev italijanskog hita "Poput bršljana" (s  Festivala u Sanremu 1958.). Tom pjesmom svrstala se među najznačajnije pjevačice tadašnje Jugoslavije. To joj je omogučilo da sudjeluje na prvom Opatijskom festivalu 1958. Dvije pjesme koja je Anica Zubović otpjevala na tom festivalu; "Okrećem listove kalendara" i "Plavi lan" bile su dobro primljene kod publike i muzičkih kritičara, koji su cijenili njen školovan glas i kvalitet interpretacije. Počela je sa obradama međimurskih narodnih pjesmama ("Rožica sam bila"). Pjevala je i dalmatinske narodne pjesme, ponekad u kvartetu sa tada poznatom Vilmom Isler, Borisom Nikolićem, Silviom Sutlovićem.

## Festivali 
* 1958. Opatija - "Okrećem listove kalendara"
* 1959. Opatija - "Stih u pijesku"
* 1960. Opatija - "Predosjećanje"
* 1961. Opatija - "Tišina bez suza"
*1961. Beogradsko proleće - "Najdraži snovi"
* 1962. Zagreb - "Mak na cesti / Ilica u noći"
* 1963. Opatija - "Kad jednom odeš"
* 1963. Zagreb - "Dobro jutro, Zagreb"
* 1964. Beogradsko proleće - "Naše zadnje veče, pobjednička pjesma"
* 1965. Split - "Crne marame / Maškare" (duet sa Mirkom Novoselom)
* 1966. Opatija - "Tvoje pismo"
* 1966. Split - "Sedam neznanih mora"
* 1966. Krapina - "Gda njesi tu" (duet sa Elvirom Voća)
* 1967. Pesma leta - "Budi moja zadnja ljubav"
* 1970. Vaš šlager sezone - "Iz dnevnika jedne žene"
* 1970. Beogradsko proleće - "Ne, to nije moguće"
* 1970. Beogradsko proleće - "Oprosti za moju ljubav" (Veče gradske pjesme)
* 1971. Vaš šlager sezone - "Igra"
*1971. Beogradsko proleće - "Više me zauvek nema"
* 1972. Beogradsko proleće - "Nešto mi govori, vrati se"
* 1972. Zvuci Panonije - "Ciganska"
* 1975. Beogradsko proleće - "Pismo jedne žene"
* 1976. Beogradski sabor - "Prva ljubav"

## Reference 
Kategorija:Hrvatske pjevačice
Kategorija:Jugoslavenske pjevačice
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Rođeni 1932.
Kategorija:Živi ljudi
Cimet

mini|240px|Cimet
**Cimet** ili cimt je biljka (Cinamonum) kojih ima više vrsta, a pripada porodici lovorika.
Potiče iz jugoistočne Azije, sa Cejlona i Kine.
Začin se dobija od kore drveta sušenjem i   mljevenjem.                                                                                                                        
Ima prijatnu blagu aromu i upotrebljava se dosta u slastičarstvu.                          
Od Listova cimta upotrebljava se eterično ulje koje se upotrebljava u parfimeriji i industriji likera.
Svoj ukus i aromu ima zahvaliti alkaloidima Eugenol i Zimtaldehyd.

## Rasprostranjenost
## Karakteristike
## Hemijski sastav
## Upotreba
## Narodno vjerovanje
## Također pogledajte 
*Lista začina
## Vanjski linkovi 
* http://theepicentre.com/spice/cinnamon/
* http://news.bbc.co.uk/2/shared/spl/hi/picture_gallery/07/south_asia_sri_lanka0s_spice_of_life/html/1.stm

Kategorija:Začini
Kategorija:Ljekovito bilje
Kari

mini|Curry iz indijskog Madrasa
**Curry** (govorni bosanski: *Kari*) prašak je mješavina tamno žute boje karakterističnog mirisa malo do izraženo pikantan. To je mješavina više začina i sastoji se od 10 do 20 komponenti,

Glavni sastojak čini tamnožuti prah tzv. "Žutog korijena" ili kurkuma koji pripada porodici ingvera. Korijen se kuha, zatim suši i oguli se koža. Zatim se melje u prah.

Ostali sastojci curryja čine kardamom, korijander, paprika ili čili paprika, kim, muskat, klinčići, biber i cimet.

Najviše se upotrebljava za jela od riže, zatim u raguima, mesnim jelima, kao i za proizvodnju senfa i Worchester umaka.

## Rasprostranjenost 
## Karakteristike
## Hemijski sastav 
## Upotreba
## Narodno vjerovanje 
## Također pogledajte 
* Lista začina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
## Izvori 
* 
* 
* 
* 
* 

## Dalje čitanje 
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Začini
Estragon

**Estragon** je aromatična višegodišnja biljka (Artemisia dracunculus). Porijeklom iz Sibira ali je raširena u mnogim evropskim zemljama bilo kao kultura ili podivljala. Biljka može narasti do 1,5 m. Listovi su uski i kad se protrljaju daju ugodan miris.

Upotrebljava se za začinjavanje salata, povrća i mesa, kao i za aromatiziranje sirćeta. Kao začin upotrebljavaju se svježi ili osušeni listovi.

U Francuskoj se listovi upotrebljavaju kao nosilac začinske mješavine poznate pod nazivom "Fines Herbes".

## Rasprostranjenost 
## Karakteristike
## Hemijski sastav 
Ulje sadrži 60-75% Estragola (1-metoksi-4-(2-propenil)benzen) bruto formule C10H12O

## Upotreba
## Narodno vjerovanje 
## Također pogledajte 
* Lista začina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Začini
Kategorija:Asterales
Kurkuma

**Kurkuma** je biljka iz familije *ingvera* poznat još pod nazivom **žuti korijen**. Potiče iz Indije i jedan je od osnovnih sastojaka Curry praška, ali se upotrebljava i samostalno, posebno za jela od riže i piletine.

Korijen se kuha, zatim suši i oguli se koža. Zatim se melje u prah. Dobija se žuti prah ljutog i blago gorkog ukusa.

Žuti korijen pripada familiji *Zingiberaceae*, botanički naziv mu je *Curcuma longa*.

## Rasprostranjenost
## Karakteristike
## Hemijski sastav
## Upotreba
## Narodno vjerovanje
## Također pogledajte 
*Lista začina

Kategorija:Začini
Kategorija:Zingiberales
Kategorija:Prehrambeni aditivi
Kategorija:Prehrambene boje
Runtime

**Runtime** (čitaj: rantajm), što znači **u toku izvršavanja** računarskog programa, je izraz u računarstvu koji opisuje dejstvovanje računarskog programa, njegov tok od početka pa do kraja izvršavanja. Isti termin, tj. izraz se također koristi kao skraćenica za **runtime biblioteku ** ().

U većini slučajeva, operativni sistem je odgovoran za pokretanje programa, osnovnu manipulaciju memorije i povezivanje programa sa dinamično povezujućim bibliotekama o kojima ovisi, te možemo slobodno reći da je pokrenuti operativni sistem **rantajm**. U nekim slučajevima, programski jezik je odgovoran za navedene operacije u toku izvršavanja, mada je to neuobičajeno u vodećim jezicima i korisničkim operativnim sistemima.

## Također pogledajte 
* Interpreter

## Reference 
Kategorija:Programiranje
Večeri dalmatinske šansone

mini|desno|Šibenik, centar dalmatinske šansone

**Večeri dalmatinske šansone** su tradicionalni festival dalmatinske šansone, koji se krajem ljeta održava u Šibeniku. Festival je prepoznatljiv po visokoj kvaliteti pjesama i aranžmana, a jedan je od rijetkih festivala bez skandala, sa besprijekornom organizacijom. Predanim i ozbiljnim radom, birajući nažalost isključivo i samo najbolje hrvatske izvođače i autore stihova i muzike, festival je zauzeo mjesto među vodećim manifestacijama tog profila na Jadranu.

Jedna od posebnih značajki festivala jest da se sve kompozicije izvode uživo, bilo uz festivalski orkestar ili uz pratnju klapa ili ansambala, a postoji i mogućnost samostalnog nastupa izvođača tek uz gitarsku ili klavirsku pratnju.

Programska koncepcija festivala poznaje dvije festivalske večeri: Večeri starih kompozicija i Večeri novih kompozicija. Posebna pozornost kako za Večer novih kompozicija (natječaj se raspisuje u februaru tekuće godine), posvećuje se i odabiru pjesama za Večer starih kompozicija, i to onih kompozicija koje su ostavile traga na domaćoj zabavnoj sceni kroz proteklih četrdesetak godina, interpretirajući ih u često novoj obradi s više izvođača u raznim fuzijama solista, klapa ili ansambla.

## Izvođači 
Arsen Dedić, Gabi Novak, Tereza Kesovija, Kemal Monteno, Radojka Šverko, Ibrica Jusić, Meri Cetinić, Tedi Spalato, Zorica Kondža, Neno Belan, Goran Karan, Mladen Grdović, Đani Maršan, Ivo Pattiera, Hari Rončević, Maja Blagdan i drugi.

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 

Kategorija:Hrvatski muzički festivali
Kategorija:Muzika u Šibeniku
Klinčić

**Klinčić** () je tropsko drvo visoko 8-12 metara, stalno zeleno od kojeg se sušenjem cvijetnih palica dobija aromatičan začin.

Upotrebljava se za začinjavanje mesnih jela, kao i za začinjavanje kuhanog vina.

Destilacijom Klinčića dobija se ulje koje se upotrebljava u zubarstvu kao anestezija i antiseptik.

Također se upotrebljava u parfimeriji i za parfimiranje sapuna.

## Rasprostranjenost 
## Karakteristike
## Hemijski sastav 
## Upotreba
Moze se koristiti kod zubobolje

## Narodno vjerovanje 
## Također pogledajte 
* Lista začina

Kategorija:Začini
Kategorija:Myrtales
Stanovo (Kragujevac)

**Stanovo** je gradska općina na teritoriju Grada Kragujevca.

## Osnovni podaci 

Općina Stanovo je formirana 31. majа 2002. na bivšoj teritoriji Grada Kragujevca. Površina općine je 155 km2 i čine je 14 naseljenih mijesta, kao i dio naseljenog mijesta Kragujevac. Do 1991 godine u današnjoj općini je bilo još 3 naselja: Stanovo, Male Pčelice i Korićani, koji su ukinuti i pripojeni Kragujevcu. Susjedne općine su: Knić, Stragari - Kragujevac, Stari Grad - Kragujevac, Pivara - Kragujevac i Aerodrom - Kragujevac. Gradska skupština ima 25 odbornika. 

## Demografija 
U ovoj općini po posljednjem popisu stanovnika 2002 godine živi 39.252 stanovnika. Od 1945. godine stanovništvo se uvećalo 4 puta. Po ekonomskoj strukturi dominira stanovništvo zaposleno u industriji (’’80%’’), trgovini (’’10%’’) i poljoprivredi (’’6%’’). Vjerska struktura je jednolična najviše je pravoslavnih hrišćana, a etničku većinu predstavljaju Srbi, u većem broju ima i Roma. 

Kategorija:Općine u Kragujevcu
Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Šumadijskom okrugu
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
*
Abuja

**Abuja** je od 12. decembra 1991. glavni grad Nigerije, koji je time zamijenio dotadašnji glavni grad Lagos. Abuja ima 776.298 stanovnika  (Procjena: 2006.)

Nigerijska vlada je nakon proglašenja nezavisnosti države često razmišljala o preseljenju glavnog grada iz Lagosa, koji je jedan od najvećih afričkih gradova i u to doba se brzo povećavao. Nigerijska vlada je smatrala da će preseljenjem glavnog grada smanjiti pritisak stanovništva na Lagos i da će on prestati brzo rasti. Nastao je problem oko izbora lokacije novog glavnog grada s obzirom na to da Nigerija ima mnogo raznih etničkih skupina i pojavilo se pitanje na čijoj teritoriji će biti izgrađen glavni grad.

Izabrana je teritorija u središtu države, koja je izdvojena kao Savezna teritorija glavnog grada (Federal Capital Teritory), i na njoj je krajem 1970-ih godina počela izgradnja novog glavnog grada. Pozvan je jedan od najpoznatijih svjetskih arhitekata, Kenzo Tange iz Japana, koji je dizajnirao osnovnu strukturu grada. Saćinjen je konzorcijum američkih kompanija koji je planski gradio grad. U novi grad su brzo počeli dolaziti doseljenici, tako da se vrlo brzo širio. Veći dio grada je sagrađen do 1980., a 1991. je službeno postao glavni grad. Abuja je izabrana za sjedište Ekonomske zajednice zapadnoafričkih zemalja (ECOWAS).

## Historija 
Nakon proglašenja nezavisnosti vlada Nigerije je često razmišljala o preseljenju glavnog grada iz Lagosa. Vlada je smatrala da će preseljenjem glavnog grada smanjiti pritisak stanovništva na Lagos. Nastao je problem oko izbora lokacije novog glavnog grada obzirom da Nigerija ima mnogo raznih etničkih skupina i pojavilo se pitanje na čijem teritoriju će biti glavni grad. Izabran je teritorij u centru države koji je izdvojen kao *Savezni teritorij glavnog grada*, te je na njemu počela izgradnja novog glavnog grada. Pozvan je jedan od najpoznatijih svjetskih arhitekata, *Kenzo Tange* iz Japana, koji je dizajnirao osnovnu strukturu grada. U novi grad su brzo počeli dolaziti doseljenici, tako da se vrlo brzo širio. Veći dio grada je sagrađen do 1980. godine. Službeno glavni grad postaje 1991. godine. Abuja je izabrana za centar Ekonomske zajednice zapadnoafričkih zemalja (ECOWAS).

## Geografija 
Grad je udaljen oko 480&nbsp;km sjeveroistočno od Lagosa. Nalazi se u centralnom dijelu države u kraju zvanom *Čukuku* na nadmorskoj visini od 360 metara. To je uglavnom savansko područje.

### Klima 
Abuja ima vlažnu tropsku i suhu klimu. Sezona kiša traje od aprila do oktobra, kada dnevne temperature dostižu od 28&nbsp;°C do 30&nbsp;°C, a noćne temperature padaju od 22&nbsp;°C do 23&nbsp;°C. U sušnoj sezoni dnevne temperature mogu narasti i do 40&nbsp;°C, a noćne temperature mogu pasti na 12&nbsp;°C.

## Obrazovanje 
### Univerziteti 
* Afrički institut za nauku i tehnologiju
* Univerzitet Baze
* Nigerijski univerzitet
* Univerzitet Abuja
* Veritas univerzitet
* Nacionalni univerzitet Nigerije
* Nile univerzitet

### Međunarodne škole 
* Britanska škola Whiteplains
* Američka međunarodna škola u Abuji

## Međunarodni odnosi 
*  Toronto
*  Buffalo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Glavni gradovi afričkih država
Nenad Čanak

mini|desno|200px|Nenad Čanak
**Nenad Čanak** (2. novembra 1959. u  Pančevu, Srbija) je srbijanski političar.

Njegov otac Milan bio je akademik, profesor Univerziteta u Novom Sadu, sedamdesetih godina prošloga vijeka bio je gradonačelnik Novog Sada, a od 1974. godine, pa sve do smrti, član predsjedništva SAP Vojvodine. Majka Bosiljka je također bila profesor univerziteta u Novom Sadu.

Gimnaziju "Jovan Jovanović Zmaj" i Srednju muzičku školu završio je u Novom Sadu, a Ekonomski fakultet u Subotici. Specijalizovao je mikroračune mreže i globalni marketing. Prvi profesionalni angažman je imao u Naftagas prometu, u oblasti vanjske trgovine, osamdesetih godina dvadesetog vijeka. Poslije toga, tokom devedesetih, radio je u YUTEL-u.

Na parlamentarnim izborima 1997. godine bio je izabran za poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije na listi Koalicije Vojvodina. U prethodnom mandatu, bio je poslanik u Vijeću republika Skupštine Savezne Republike Jugoslavije i Državne zajednice Srbije i Crne Gore. U periodu od 2000. do 2004. godine predsjednik je Skupštine AP Vojvodina. Do sada je objavio pet knjiga: *Ratovi tek dolaze* (1993), *Pet godina samoće* (1995), *Godine raspleta* (1996), *Luna* (1998), *Kao i sva ravnica* (2002).

Predsjednik je Lige socijaldemokrata Vojvodina od njenog osnivanja, jula 1990. godine.
## Vanjski linkovi 
* http://www.vreme.com/arhiva_html/530/02.html 
* http://www.lsv.org.rs/

Čanak, Nenad
Čanak, Nenad
Čanak, Nenad
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Novom Sadu
Pesto

mini|Pasta i pesto
**Pesto** je italijanski regionalni specijalitet, koji označava fini umak od zrna pinije i bosiljka, sa maslinovim uljem. Pesto je, ovisno od regije iz koje dolazi *rosso* (crveni) ili *verde* (zeleni). Tradicionalno se koristi u italijanskoj i općenito novoj mediteranskoj kuhinji, uglavnom za pravljenje tjestenine, a može se koristiti i za pripremanje juha, kao dodatak umacima, ali i samostalno na krišku svježeg bijelog kruha (npr. seljački kruh ili kruh ispod saća/peke), uz dodatak sira (gorgonzole, camemberta ili bilo kojeg drugog sira s mediteranskog područja).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kulinarstvo
Muskatni oraščić

**Muskatni oraščić** (jednako kao i: **Muskat** ili **muškat**) je zimzeleni grm koji raste u ravnim tropskim šumama. Mjesto porijekla su mu tzv. Začinska ostrva u Indoneziji odakle se rasprostranio po tropskim krajevima širom svijeta. Kao začin upotrebljava se sjeme koje je u obliku oraha, a koristi se i cvijet koji ima nešto blažu aromu. Nakon zrenja muskatni oraščić se suši i kao začin upotrebljava (ribanjem) neposredno pri upotrebi ili prethodno mljeven. U velikim količinama može biti otrovan.

mini|Muskatni oraščić

Drvo je dvodomo (muški i ženski cvjetovi ratu na posebnim stablima).

Muskat pripada familiji Myristicaceae. Botanički naziv je Myristica fragans.

## Rasprostranjenost
## Karakteristike
## Hemijski sastav
## Upotreba
## Narodno vjerovanje
## Također pogledajte 
* Spisak začina

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20050527134308/http://pages.unibas.ch/mdpi/ecsoc-3/d0002/d0002.html
* http://www.alternet.org/drugreporter/140480/do_you_know_about_the_narcotic_effects_of_nutmeg 

Kategorija:Začini
Komorač

mini|Sjeme komorača
 
**Komorač** (lat. *Foeniculum vulgare*) je aromatična začinska biljka.
 
## Rasprostranjenost 
Kao vrtlarska kultura posebno je raširen u Južnoj Evropi, posebno u Italiji.
## Karakteristike 
Biljka naraste od 60 do 120&nbsp;cm u visinu. Ima duguljaste višestruko izdijeljene igličaste listove koji rastu na stabljici. Na kraju stabljike razvija se cvjetna glavica u obliku obrnutog kišobrana. 
## Hemijski sastav 
Aromatični karakter plodova komorača potiče od isparljivih ulja koja daju miješane arome, uključujući trans- anetol i estragol (koji podsjećaju na sladić), fenhon (menta i kamfor), limonen, 1-okten-3-ol (gljiva). Druge fitokemikalije koje se nalaze u plodovima komorača uključuju polifenole, poput ružmarinske kiseline i luteolina, između ostalih u manjoj količini.

## Upotreba
Plod je posebno bogat eteričnim uljem i upotrebljava se kao začin ili čaj protiv nadimanja i kao blago sredstvo protiv kašlja kod djece i kod proljeva i drugih probavnih smetnji kod dojenčadi. U povrtlarstvu je posebno odgojena jedna vrsta koja ima zadebljale početke stabljike koji formiraju oblik sličan glavici luka odmah iznad zemlje. Ta sočna zadebljanja upotrebljavaju se kao povrće u ishrani, bilo termički obrađeno ili u salati. Listovi se također upotreblljavaju kao začin a u tradicionalnoj kuhinji se koristi uz ribu.

## Narodno vjerovanje 
U narodnoj medicini se koristi kod očnih upala.

## Također pogledajte 
* Lista začina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/PlantFinderDetails.aspx?taxonid=275990

Kategorija:Začini
Kategorija:Apiales
Kategorija:Jestivi orašasti plodovi i sjemenke
Masakr u Kokićima

**Masakr u Kokićima** je zločin kojeg su 25. juna 1992. godine počinile srpske snage nad bošnjačkim civilima u planinskom selu Kokići na tromeđi općina Jajce, Donji Vakuf i Travnik.

Tog dana su u naselje Kokići upale srpske snage iz naselja Grdova, Krezluk, Božikovac i Prisik i izmasakrirale, streljale ili poklale oko petnaest stanovnika sela. Nakon toga je selo spaljeno, a ostalo stanovništvo je odvedeno u koncentracioni logor Manjača, te srpske zatvore u Donjem Vakufu.

Masakar je bio posebno brutalan, jer su se srpski vojnici iživljavali nad civilima što je uključivalo klanje, spaljivanje i strijeljanje civila pred očima ostalih civila.

Posebno su stradale porodice Dervišić, Kokić, Kovačević, te Dogan.

## Također pogledajte 
* Rat u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:1992. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Jajce
Kategorija:Historija Travnika
Kategorija:Donji Vakuf
Ruzmarin

**Ruzmarin** ili **ružmarin** () je višegodišnja ljekovita i začinska biljka iz porodice usnatica. 
lijevo|thumb|Ruzmarin grm
thumb|lijevo|Ruzmarin cvijet
thumb|lijevo|Ruzmarin list

## Karakteristike 
Raste kao grm i zbog aromatičnih listova upotrebljava kao začin. Potiče sa Mediterana. Može da naraste i preko 1,5 m visine. Bolje raste u toplijim krajevima ali nije osjetljiv na mraz te može uspijevati i u hladnijim predjelima. Cvijeta od marta do oktobra, ali u toplijim krajevima cvijet se može naći cijele godine. Sjeme sazrijeva između augusta i oktobra. Cvjetovi su hemafrodični, to jest sadrže i tučak i prašnike (muške i ženske organe potrebne za razmnožavanje).

## Hemijski sastav
thumb|right
List i cvijet sadrže eterično ulje koje je prijatnog mirisa i ljutog okusa. Ulje sadrži kamfor, borneol, pinen, kamfen, cineol. List sadrži i tanine, saponine i nekih druge gorke materija (amara).

## Upotreba 
Igličasti listovi ruzmarina upotrebljavaju se u ishrani još od rimskog doba, posebno za poboljšanje probave. U savremenoj kuhinji ruzmarin se koristi u gotovo svim jelima mediteranske kuhinje, a posebnu notu daje i jelima od piletine i divljači. Prema svjetskim farmakopejama ruzmarin je zvanična ljekovita biljka. Eterično ulje je veoma cijenjeno i koristi se u medicini i kozmetici. U kozmetici se koristi u proizvodnji parfema, sapuna i šampona. Skoro je nezaobilazan sastojak šampona protiv peruti i opadanja kose.  Potrebno je oko 200 kilograma grančica u cvijetu da bi se dobio jedan litar eteričnog ulja. Ruzmarin je medonosna biljka i koristi se za ispašu pčela. Med od ruzmarina je taman i veoma cijenjen.

## Upotreba u medicini 
Hemijski sastojci koji se mogu naći u ruzmarinu djeluje kao holagog i holeretik. Biljka djeluje i kao: antispetik, emenagog, hipertenzer, stomahik, antireumatik, antineuralkik. Indikacije su kod bolesti jetre, insuficijencija i začepljenje, insuficijencija žuči, ciroza jetre sa ascitesom i uvećanjem, žutice (posebno hepatocelularna i postrukciona), holecistitisi i holelitijaza. Dismenoreje, leukoreja, astma, bronhitis hronični, gripa, kolitis i dijareja. Hipotenzija. Atonična dispepsija. Reumatizam i kostobolja. Migrene. Opća astenija.

## Primjena u narodnoj medicini 
Može se naći informacija, ako se ruzmarin skuha sa kozijim milijekom, i koristi kao obloga, pomaže kod liječenja raka kože. Čaj od ruzmarina i korišten u prahu kao začin stimuliše izlučivanje žuči, želučane kiseline, jača nervni sitem, pojačava apetit. Koristi se protiv kostobolje i reumatizma. Ostali načini korištenja ruzmarina u alternativnoj medicini is isti kao u u savreminoj medicini.

## Također pogledajte 
*Lista začina

## Literatura 
* Dr. Enes Hasanagić, *Ljekovito bilje i jetra* str.54, 64, 84, 108, 128, 148, 158, 172, 179, 217. Svjetlost, Sarajevo, 1984.
* Richard Willfort, Gesundheit durch Heilkräuter June 2010

## Reference
## Vanjski izvori 
*PFAF database Rosmarinus officinale
*Prirodna medicina - Ruzmarin
*Ciroza jetre - Ruzmarin

Kategorija:Začini
Kategorija:Lamiaceae
Kategorija:Ljekovito bilje
Kategorija:Žbunovi
Kategorija:Aditivi sa E-brojem
Celer

Ime celer potiče iz italijanskog *seleri* od latinskog *selinon* i grčkog *sélīinon, σέλινον*.

## Karakteristike
**Celer** () je jednogodišnja ili dvogodišnja biljka mesnatog korijena, karakterističnog i ugodnog ukusa, iz porodice štitarki. Stabljika je gola, nazubljena i uzdužno usječena. Korijen čini gusto vretenasto isprepleten sistem korijenja, s tankim završetcima. U drugoj godini odrveni. Neke vrste imaju horizontalan korijen rizom, iz kog rastu tanki korijenčići. Iz korijena rastu jake lisne stabljike 30 do 100&nbsp;cm, na čijem kraju se razvijaju listovi, slični listovima peršuna, samo nešto tamniji, sjajniji i veći. 
Jednostavni, lepezasto naizmjenično uredani listovi, imaju peteljku s kožastim zglobom lista. Listovi su 0,5&nbsp;cm  do 5&nbsp;cm dugi.
Listovi su odvojeni, a cvast čine rijetki cvjetovi na kratkim stabljikama. Nemaju čašicu, a latice su 0,5&nbsp;mm duge i bijele. Imaju jajast, gotovo okrugli oblik, sa podmlađenim usječenim vrhom. Peteljke su kratke i konično zadebljane.
Plodovi su zaobljeni na krajevima ili elipsasti i sa starana pljosnati 1,5 do 2&nbsp;mm široki. Imaju jasno izraženih 5 rebara. Sjeme je pljosnato.

## Hemijski sastav 
Celer sadrži u svim dijelovima biljke eterična ulja, koja mu daju specifičnu aromu. Broj hromozoma iznosi 2n = 22.

## Upotreba
Upotrebljava se u supama i čorbama, kao i u raznim varivima gdje ima dosta povrća. Također se može pripremati i kao samostalno varivo (poznat je irski *stew*). 
Listovi se upotrebljavaju u salatama, supama i sitno sjeckani za posipanje serviranih i gotovih jela. Osušeno sjeme celera upotrebljava se kao poseban začin. Najčešće se upotrebljava samljeveno sjeme koje se pomiješa sa solju te se dobije tzv. *celer-so*.
Sjeme celera upotrebljava se i u farmaciji kao sredstvo za smirenje, a služi i za pokrivanje ukusa medikamentima.

## Rasprostranjenost 
Rasprostranjen je u obe hemisfere u umjerenom pojasu. U tropskim krajevima uspjeva u maloj količini samo na višim nadmorskim visinama.
U starom Egiptu u vremenu između 1200. i 600. godine p. n. e. prema zapisima, biljka je služila kao ljekovita biljka. U Grčkoj se koristi i druge namjene, a Rimljani ih preuzimaju od Grka. 
Nakon seobe naroda od 9. stoljeća ponovno je u upotrebi. U srednjem vijeku i vrijeme renesanse koristi se za lječenje. Današnje varijante potiču iz 17. stoljeća.

## Narodno vjerovanje 
## Također pogledajte 
* Lista začina

Kategorija:Začini
Kategorija:Povrće
Kategorija:Apiales
Kategorija:Ljekovito bilje
Kraken

[mini|200p|Slika morskog čudovišta iz [1801.]]
**Kraken** je imaginarno morsko čudovište, čije postojanje nije potvrdila zvanična biologija, i po mornarskim pričama iz ranijih vijekova to čudovište je bilo u stanju potopiti svaki brod.

Kraken se prvi put spominje u nordijskim legendama iz vremena Vikinga i tamo je opisivan kao zastrašujuće morsko čudovište od kojega su svi strepili. U 17. i 18. vijeku opisivan je kao križanac hobotnice i lignje divovskih razmjera. Postoje mnogi navodi od strane mornara i brodskih putnika da je Kraken viđen kako svojim divovskim pipcima potapa brod. Danas se kraken smatra za divovsku lignju, čije postojanje još uvijek nije zvanično potvrđeno.

Kraken se pojavljuje u mnogim romanima s pomorskom tematikom. Najslavniji od njih je 20.000 milja pod morem.

## Linkovi i reference 
* Kraken i Džinovski oktopod, Pregled iz Fortean Times, Oktobar 2003.
* Macula's (Kraken) 
* Min son på galejan, PDF tekst.
* Sjögren, Bengt, *Berömda vidunder*, Settern, 1980, 

## Također pogledajte 
* Kriptozoologija

Kategorija:Kriptidi
Legura

**Legura** je mješavina metala s jednim ili više drugih elemenata.

Čisti metali imaju uglavnom relativno loše mehaničke ili hemijske osobine. Miješanje metala s drugim elementima iz tog razloga omogućava poboljšanje mehaničkih ili hemijskih osobina metala kroz povećanje čvrstoće, obradivosti ili smanjenja podložnosti hrđanju.

Osnovni metal u leguri se naziva "bazni metal" ili "baza". Elementi koji se svjesno dodaju bazi u leguri u cilju poboljšanja mehaničkih ili hemijskih svojstava se nazivaju legurni ili dodatni elementi, dok se neželjeni elementi nazivaju onečišćenjima.

Legurni elementi su također uglavnom metali, ali se ponekad baznom metalu dodaju u druge hemijske elemente, kao npr. ugljik u čeliku ili gusnom željezu, silicij u aluminiju itd. Ukoliko se metalu dodaje nemetal, uglavnom se radi o veoma maloj količini. Tako je npr. koncentracija ugljika u čeliku manja od 2% ukupne mase, dok se gusnom željezu dodaje manje od 6% ugljika. S druge strane se npr. mesing obično pravi od bakra i cinka u odnosu 50:50.

I u prirodi se daju naći legure, ali je to jako rijetko. U historiji je zabilježeno korištenje prirodne legure zlata i srebra pod imenom elektra.

## Primjeri osnovnih legura 
### Legure željeza 
::* gusno željezo : željezo + ugljik (između 2,1% i 6,7% mase ugljika)
::* čelik : željezo + ugljik (manje od 2,1% mase ugljika)
::* nehrđajući čelik : željezo + nikl + hrom, i ponekad molibden ili vanadij

### Legure bakra 
::* bronza : bakar + kalaj
::* mesing : bakar + cink
::* dolomit : bakar + kamena vuna + nikl
::* ebonit : bakar + željezo + hrom + kalcij

### Manje poznate legure 
* amalgam: živa + neki drugi metal, npr. nikl i srebro ili bakar (naziv amalgam se također koristi za mješavinu metala koja se koristi za izradu zubarskih plombi)
* monel®  (registriran žig): nikl + bakar
* zamak: cink + aluminij + magnezij + bakar
* invar: legura skoro neosjetljiva na temperaturne razlike (36% nikl, 0,4% mangan, 0,1% ugljik, 63,5% željezo)

## Vanjski linkovi 
*
Kategorija:Hemija
Kilometar

**Kilometar** (simbol: **km**) jeste jedinica za dužinu u metričkom sistemu mjera. Po vrijednosti je 1000 puta veća od osnovne jedinice za dužinu, metra.

Potiče od grčkih riječi χίλια (khilia) = hiljadu, i μέτρο (metro) = brojanje/mjera.
Približno je jednaka 0.621 milja, odnosno 1 094 jardi ili 3 281 stopa.

## Također pogledajte 
* Pretvorba mjernih jedinica
* Kubni metar
* Prefiksi mjernih jedinica
* Kvadratni kilometar

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Metar
Kategorija:1000 (broj)
Kategorija:Redovi veličine (dužina)
S/2003 J 16

**S/2003 J 16** je prirodni satelit Jupitera. Otkrio ga je tim astronoma predvođen Brett J. Gladman-om, 2003. godine. S/2003 J 16 ima prečnik od oko 2 kilometra, i orbitira oko Jupitera na prosječnoj udaljenosti od 20,744 Mm u trajanju od 610,362 days, sa inklinacijom of 151° prema ekliptici, odnosno 149° u odnosu na Jupiterov ekvator u retrogradnom smjeru i sa ekscentricitetom od 0.3185.
mini|193x193piksel|Slika pronalaska S/2003 J 16 8. septembra 2010. (zaokruženo)

Pripada Ananke grupi, retrogradnim neregularnim mjesecima, čija je orbita oko Jupitera između 19.3 i 22.7 Gm, i inklinacijom od oko 150°.

## Također pogledajte 
* Jupiterovi prirodni sateliti

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.seds.org/billa/tnp/ 

Kategorija:Jupiter
Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti
Kategorija:Sunčev sistem
Kategorija:Astronomski objekti otkriveni 2003.
Lincoln Park High School

[mini|250px|Lincoln Park srednja škola ([2007.)]]
**Lincoln Park High School**, bivša *Waller High School*, je srednja škola u Čikagu (Čikaške javne škole). Osnovana 1899 godine, bila je prva škola u sjevernom dijelu Čikaga. Trenutno je rangiranja kao prva škola u Illinoisu i 30 u Americi. Sada Lincoln Park High School je prva, po rezultatima, srednja škola u Čikagu. Lincoln Park je *prestala* sa osnovnim programom već od 1972. godine. Oko 90% studenata nastavi na fakultet.

## Historija 
Škola je osnovana kada su tri srednje škole osnovane u tri dijela Čikaga: sjever, jug i zapad. Godinu za godinom broj đaka je rastao, zbog toga je Čikago odlučio da izgradi, tada, moderni školski objekat 1899. godine. 1900 škola je otvorena pod nazivom *Robert A. Waller High School*.

U izdanju školskog časopisa *Yellow and Blue* (Žuto-Plavi), pisalo je da je škola imala 82 studenta koji su diplomirali. Muzički, umjetički i dramski programi su mnogo napredovali. 1919 je u školu uveden ROTC program, trening za vojsku.

Vrijeme 1930ih nije bilo sjajno. Posao učitelja je bio manje plaćen nego ostali poslovi, a ni plate nisu bile redovne. Zbog velikog broja učenika škola je imala velike probleme. Država nije u to vrijeme imala dovoljno novca za škole. Ekonomska kriza nije samo bila u Americi nego i u ostalim državama svijeta.

1960ih škola je dobila integraciju raznih rasa. Naselje oko škole je jako mnogo napredalo, uskoro postaje jedno od najboljih naselja u Čikagu.

## Vanjski linkovi 
*Lincoln Park High School 

Kategorija:Srednje škole u Sjedinjenim Američkim Državama
Richard Gere

**Richard Tiffany Gere** (rođen 31. augusta 1949.), američki filmski glumac.

Rodom iz Philadelphije, odrastao je na očevoj farmi u blizini grada Syracuse u saveznoj državi New York. Već u školskim danima se počeo baviti glumom u školskoj pozorošnoj grupi. Svira nekoliko instrumenata (klavir, gitara, truba). Sportska stipendija mu omogućuje studiranje filozofije na Univerzitetu u Massachusettsu.

Glumačku karijeru započeo je 1969. i to s raznim ulogama u Broadwayskim produkcijama, a na filmu je debitirao 1975. godine. Međutim, tek 1980. godine se proslavio u *Američkom žigolu*. Njegov izgled i talent za karakterne uloge su mu glavni adut, pa tako dobija redovno uloge, ali nikada nije osvojio Oscara.

## Djelomična filmografija
**Američki žigolo* (1980.) 
**Oficir i džentlemen* (1982.) 
**Do posljednjeg daha* (1983.) 
**Kralj David* (1985.) 
**Zgodna žena* (1990.)
**Sommersby* (1993.) 
**Mr. Jones* (1993.) 
**Prvi vitez* (1995.)
**Crveni ugao* (1997.)
**Šakal* (1997.) 
**Odbjegla nevjesta* (1998.) 
**Chicago* (2002.)
**Mothmanova proročanstva* (2002.)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Rođeni 1949.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Philadelphia
Kategorija:Američki glumci
Fuad Muzurović

**Fuad Muzurović** (rođen 3. novembra 1945. godine u Bijelom Polju, Crna Gora) je bivši bosanskohercegovački fudbaler i trener.

## Igračka karijera
Fudbalsku karijeru počeo je u FK Jedinstvu iz Bijelog Polja, nakon čega je prešao u FK Sarajevo, gdje je ostao do kraja svoje igračke karijere. Sa FK Sarajevom osvojio je Jugoslavensku ligu u sezoni 1966/67.

## Trenerska karijera
Nakon završene igračke karijere 1977. godine po prvi put postaje trener FK Sarajeva, kojeg je do sada trenirao u tri navrata. Također je u dva navrata bio selektor bosanskohercegovačke fudbalske reprezentacije. Prvi put u razdoblju od 1995. do 1997. godine, a drugi put od 2006. do 2007. godine. Nakon toga je obavljao i funkciju direktora reprezentacije. Zanimljivo je da je 2004. godine postao trener japanskog kluba Cerezo Osaka, gdje je dobio otkaz nakon samo dvije utakmice, što je drugi najbrži otkaz u japanskoj prvoj ligi.

## Uspjesi
### Kao igrač
* U sezoni 1966/67. postao prvak Jugoslavije sa FK Sarajevom.

### Kao trener
* 1980. godine osvojio drugo mjesto u prvoj ligi Jugoslavije sa FK Sarajevom.
* U sezoni 2001/02. osvojio Kup Bosne i Hercegovine sa FK Sarajevom.

 

Kategorija:Jugoslavenski nogometaši
Kategorija:Biografije, Bijelo Polje
Kategorija:Jugoslavenski nogometni treneri‎
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometni treneri
Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Selektori nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Treneri FK Sarajeva
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Nogometaši Sarajeva
Himna

**Himna** je pjesma u slavu Boga ili nečeg svetog ili države. 
Himna izražava odanost, lojalnost, pobožnost, kao i predanost, privrženost i štovanje.
U antičkoj Grčkoj ditiramb je bila strasna himna, obično u čast Dionisija. 
mini|Arvid Liljelund - *Čovjek pjeva himnu*
Doksologija je himna ili stih u kršćanskoj liturgiji, koja veliča Boga. Izvođenje svadbene himne je običaj pojedinih naroda. Internacionala je revolucionarna socijalistička himna.

## Također pogledajte 
* Zebur
* Spisak državnih himni

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20130302132527/http://www.hymnary.org/

*
Miladin Šobić

**Miladin Šobić** je crnogorski kantautor i jedan od najvećih kantautora na prostorima bivše Jugoslavije.

## Biografija 
Rođen je 1956. u Nikšiću, gdje je i završio srednju školu. Nakon škole upisuje se na Fakultet za turizam u Dubrovniku. Taj period smatra se ključnim za njegovo stvaralaštvo. Pod utiskom studentskog života i velikih prijateljstava, on piše svoje najveće pjesme. 1975. objavljuje prvu pjesmu, "To sam ja", koja u to vrijeme u privatnim studentskim dubrovačkim krugovima dobija status studentske himne. Godinu kasnije, na muzičkom festivalu "Omladina 76" u Subotici osvaja 2. mjesto s pjesmom "Daj nam neba".

Nakon toga se preselio u Sarajevo, gdje je doživio vrhunac karijere. 1980. izdaje svoj prvi album "Ožiljak" za sarajevski *Diskoton*. S tog albuma izdvajaju se legendarna studentsko-socijalna tema "Džemper za vinograd" i najpoznatija, "Kad bi došla Marija". Na tom albumu našle su se i "Ne pokušavaj mijenjat me" te "A vrijeme ide dalje".

Godine 1982. završava album "Umjesto gluposti". Album se počinje snimati 21. februara u studiju muzičkog ateljea u Subotici, a završava se 8. marta iste godine. Pored naslovne pjesme, tu su "Đon", "Od druga do druga", "Opet krivi tip", "Svetozara Markovića 39" i druge. Održao je niz koncerata na kojima je okupio veliki broj ljudi. Uvijek se odazivao i na pozive studenata i ljudi iz manjih gradova.

U vrijeme najvećeg uspjeha doživio je porodičnu tragediju. Njegova sestra umire nakon teške bolesti. Nakon svega Šobić se povukao.

Snimio je i treći album pod nazivom "Barutana ljubavi", ali zbog porodične tragedije ostavlja muziku i album nikad nije izdan.

Dana 30. januara 2013. Šobić je usljed moždanog udara primljen u nikšićku Hitnu službu. Nakon ukazane pomoći hitno je prebačen na kliniku za neurohirurgiju u Klinički centar Crne Gore, gdje je operisan. Nakon operacije stabilnih je vitalnih parametara, život mu je bio u opasnosti.

## Diskografija 
### Singlovi 
* "To sam ja"/"Zazvoni zvono" (1975)

### Albumi 
* Ožiljak (1981)
* Umjesto gluposti (1982)

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1956.
Kategorija:Crnogorski muzičari
Kategorija:Crnogorski pjevači
Biografije
Kategorija:Živi ljudi
Kokići

**Kokići** su naseljeno mjesto u općini Jajce, Bosna i Hercegovina. Kokići su planinsko selo na tromeđi općina Jajce, Donji Vakuf i Travnik. Prije rata u selu je živjelo 255 stanovnika. Tokom rata u selu je počinjen stravičan masakr, nakon čega je selo opustošeno. Danas u selu živi mali broj povratnika.

## Stanovništvo 
## Također pogledajte 
*Masakr u Kokićima

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Jajce