Majčino zdravlje

**Majčino zdravlje** je zdravlje žena tokom trudnoća, porođaja i postporođajnog perioda. U većini slučajeva, majčino zdravlje obuhvata zdravstvene dimenzije planiranja porodice, prije začeća, preneonatusne i postneonatisne njege kako bi se osiguralo pozitivno i ispunjavajuće iskustvo. U drugim slučajevima, majčino zdravlje može smanjiti majčin morbiditet i mortalitet. Majčino zdravlje se vrti oko zdravlja i dobrobiti trudnica, posebno tokom trudnoće, porođaja i odgajanja djeteta. SZO je naznačila da, iako se majčinstvo smatra ispunjavajućim prirodnim iskustvom koje je emocijsko za majku, visok postotak žena razvija zdravstvene probleme, koji ponekad rezultiraju smrću. Zbog toga postoji potreba za ulaganjem u zdravlje žena. Ulaganje se može postići na različite načine, a među glavnim su subvencioniranje troškova zdravstvene zaštite, edukacija o majčinom zdravlju, podsticanje efikasnog planiranja porodice i provjera zdravlja osoba koje su rodile. Morbiditet i mortalitet majki posebno pogađaju žene drugih rasa i žene koje žive u zemljama s niskim i nižim srednjim prihodima.

## Morbiditet i mortalitet majki 
SZO procjenjuje da se oko 295.000 smrtnih slučajeva majki dogodilo u 2017. Uzroci ovih smrti majki kreću se od teškog krvarenja do opstruiranog porođaja, a za sve to postoje vrlo učinkovite intervencije. Nadalje, indirektni uzroci smrtnosti majki uključuju anemiju i malariju.  Kako su žene dobile pristup planiranju porodice i kvalificiranoj porođajnoj skrbi uz rezervnu hitnu akušersku njegu, globalna smrtnost majki pala je za oko 44 posto, što predstavlja pad od oko 2,3 posto godišnje u periodu od 1990. do 2015. godine. Iako je došlo do pada stope smrtnosti u svijetu nakon mnogo napora, visoke stope i dalje postoje, posebno u zemljama s niskim i srednjim prihodima (99%). Podsaharska Afrika čini otprilike dvije trećine ovih smrtnih slučajeva, a Južna Azija čini oko jednu petinu njih. Trećina smrtnih slučajeva majki se javlja u Indiji i Nigeriji.  Smrt majke dovodi do ranjivih porodica, a njihova dojenčad, ako prežive porođaj, ima veću vjerovatnoću da umre prije nego što napune drugi rođendan.

I majčinski mortalitet (smrt) i teški majčinski morbiditet (bolest) su "povezani s visokom stopom sprječavanja". Također, kada žene besplatno posjećuju klinike i dobijaju besplatne dodatke prehrani, njihovo zdravlje se održava, a to smanjuje novčana sredstva koja vlada ulaže u zdravstvenu zaštitu. Zauzvrat, stopa morbiditeta majki, zajedno sa stopom mortaliteta, se smanjuje.

Edukacija o pitanjima vezanim za majčino zdravlje je ključna za kontrolu i poboljšanje zdravstvene zaštite žena. Žene koje imaju resurse imaju male šanse da im se zdravstveno stanje pogorša, zahvaljujući svom znanju. Ove žene su informisane da donose odluke u vezi sa planiranjem porodice, najboljim vremenom za porođaj u smislu njihovih finansijskih mogućnosti i ishranom, prije, tokom i nakon porođaja. Pored toga, mnogi pristupi uključuju žene, porodice i lokalne zajednice kao aktivne aktere u intervencijama i strategijama za poboljšanje majčinog zdravlja. Gannon (n.p) izvještava da je stopa smrtnosti majki pala za 70% između 1946. i 1953. godine, kada su žene počele primati obrazovanje o majčinstvu. Studija preporučuje da se fokus stavi na marginalizirane zajednice i djevojčice mlađe od 18 godina. Kada vlada uspije smanjiti neželjene i neplanirane trudnoće među ove dvije grupe ljudi, postaje lakše smanjiti probleme sa zdravljem majki i troškove povezane s njima.

## Faktori koji utiču na zdravlje majki
### Siromaštvo i pristup zdravstvenoj zaštiti 
Prema izvještaju UNFPA, društveni i ekonomski status, kulturne norme i vrijednosti, te geografska udaljenost povećavaju smrtnost majki, a rizik od smrti majki (tokom trudnoće ili porođaja) u podsaharskoj Africi je 175 puta veći nego u razvijenim zemljama, a rizik od bolesti povezanih s trudnoćom i negativnih posljedica nakon porođaja je još veći. gojazne i da se upuštaju u nezdrave navike poput pušenja cigareta i upotrebe supstanci, rjeđe se uključuju u ili čak imaju pristup legitimnoj prennenoatusnoj njezi, te su izložene značajno većem riziku od neželjenih ishoda i za majku i za dijete. Studija provedena u Keniji uočila je da uobičajeni problemi s majčinim zdravljem u područjima pogođenim siromaštvom uključuju krvarenje, anemiju, hipertenziju, malariju, zadržavanje posteljice, prijevremeni porođaj, produženi/komplicirani porođaj i preeklampsiju.

#### Preneonatusna njega
[thumb|upright=1.6| Globalne stope [rast stenovništva|rasta stanovništva i pada (2021–2022); stopa rasta stanovništva uzima u obzir rađanja, umiranja i migracije stope. Buduće projekcije zasnivaju se na izgledima svjetske populacije Ujedinjenih nacija (od 1950. do 2100. godine).]]
[thumb|upright=1.6|Mapa zemalja po [spisak suverenih država i zavisnih država prema ukupnoj stopi fertiliteta|ukupna stopa fertiliteta (2022–2023), koja se odnosi na prosječan broj djece koju žena rodi tokom svog života, prema Birou za referentne podatke o stanovništvu.]]

Opčenito, adekvatna prenatalna njega obuhvata medicinsku njegu i obrazovne, socijalne i nutritivne usluge tokom trudnoće. Naprimjer, preneonatusna njega može uključivati skrining testove integrirane u serum za potencijalne hromosomske abnormalnosti, kao i mjerenja krvnog pritiska ili mjerenja maternice za procjenu rasta fetusa. Iako postoji niz razloga zašto se žene odlučuju ne uključiti u odgovarajuću preneonatusnu njegu, 71% žena s niskim primanjima u nacionalnoj studiji u SAD-u imalo je poteškoća s pristupom toj njezi kada su je tražile.

Prihod je snažno povezan s kvalitetom preneonatusne njege. Pored toga što je blizina prediktor pristupa preneonatusnoj njezi, Materia i kolege su pronašli slične rezultate za blizinu i preneonatusnu njegu u ruralnoj Etiopiji. Također, neadekvatne i nekvalitetne usluge doprinose povećanju morbiditeta i mortaliteta majki.

### Prethodno postojeća stanja 
#### Pregestacijski dijabetes 
Postojeći (pregestacijski) majčin dijabetes tipa 1 ili tipa 2 je poznati faktor koji povećava rizik od neželjenih ishoda, uključujući prijevremeni porođaj, preeklampsiju i kongenitalne urođene mahane. Studije iz Sjedinjenih Američkih Država i Australije pokazuju da je prevalencija pregestacijskog dijabetesa oko 1% trudnoća. Čak i zdrava trudnoća uzrokuje stanje hiperglikemije. Kao rezultat toga, majke s pregestacijskim dijabetesom imaju povećan rizik od hiperglikemije.

#### HIV/AIDS
Stope zaraze HIV-om kod majki variraju širom svijeta, u rasponu od 1% do 40%, pri čemu afričke i azijske zemlje imaju najviše stope.  Iako HIV infekcija majke uveliko ima zdravstvene implikacije za dijete, especially in countries where poverty is high and education levels are low, HIV/AIDS tokom trudnoće također može uzrokovati povećane zdravstvene rizike za majku. Velika briga za HIV-pozitivne trudnice je rizik od zaraze tuberkulozom (TB) i/ili malarijom u zemljama u razvoju. Povećane stope hipertenzije, dijabetesa, respiratornih komplikacija i infekcija su česte u slučajevima gojaznosti majki i mogu imati štetne posljedice na ishod trudnoće.Gojaznost je izuzetno snažan faktor rizika za gestacijski dijabetes. Istraživanja su pokazala da gojazne majke koje izgube težinu (najmanje 4,5 kg) između trudnoća smanjuju rizik od gestacijskog dijabetesa tokom sljedeće trudnoće, dok majke koje dobiju na težini zapravo povećavaju taj rizik. Međutim, preporučuje se da trudnice razgovaraju sa svojim ginekologom/akušerom o tome koje vježbe mogu sigurno raditi u ranom prenatalnom periodu.

**Energična vježba**

Današnje smjernice za umjerenu aktivnost tokom trudnoće, koje su odredile organizacije poput SZO i ACOG-a, iznose istih 150 minuta sedmično kao i smjernice za redovnu fizičku aktivnost. Također se preporučuju određene modifikacije poput izbjegavanja ležećeg položaja nakon 20 sedmica. Također je dokazano da ima slične koristi kao i one koje obavljaju isti nivo aktivnosti izvan trudnoće. Ako se energična tjelovježba koristi kao sredstvo za smanjenje debljanja majke tokom trudnoće, važno je napomenuti da postoji malo dokaza koji ukazuju na to da veći intenzitet ima veći učinak od aktivnosti umjerenog intenziteta na normalne trudnoće; pratiti rast i status fetusa. Organizacije za zdravlje majki predlažu da trudnice urade najmanje jedan ultrazvuk u 24. sedmici kako bi se predvidjele moguće anomalije rasta i spriječili budući gestacijski problemi. Trudnice koje imaju povećan rizik od preeklampsije mogu uzimati dodatak prehrani u obliku niske doze aspirina kao profilaksu prije 20. sedmice trudnoće.

### Rasa i etnička pripadnost 
#### Statistika 
Analiza Sistema za praćenje smrtnosti u trudnoćama, koju provodi Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC), ukazuje na značajne rasne i etničke razlike u smrtnim slučajevima povezanim s trudnoćom. Stopa smrtnosti povezane s trudnoćom (PRMR) predstavlja broj smrtnih slučajeva na 100.000 živih porođaja koji su rezultat trudnoće ili uzroka povezanih s trudnoćom. Izvještaj CDC-a iz 2019. godine pokazuje da su stope smrtnosti od rođenja (PRMR) kod crnkinja i starosjedilačkih žena u Sjedinjenim Državama 3-4 puta veće nego kod bijelih žena. Bijele žene imale su PRMR od približno 13 smrtnih slučajeva majki na 100.000 živorođenih. Dok su crnkinje i starosjedilačke žene imale PRMR od 41 odnosno 30 smrtnih slučajeva majki na 100.000 živorođenih. Većina ovih smrtnih slučajeva bila je uzrokovana bolestima koje se mogu spriječiti i koje su povezane s trudnoćom, poput hipertenzije. Dok je stopa smrtnosti od ovih bolesti bila veća među crnkinjama i starosjedilačkim ženama, početna prevalencija bila je uglavnom ista kod svih rasa. Alat Indeks majčine ranjivosti (MVI), koji mjeri faktore rizika za svaki okrug u SAD-u, potvrđuje rasne razlike u ishodima majčinog zdravlja. 

Iako niži od onog kod crnkinja i starosjedilačkih žena, PRMR za azijske i pacifičke otočanke i dalje je bio nešto viši od onog kod bjelkinja i iznosio je 13,5.

#### Doprinoseći faktori 
CDC navodi više uzroka za rasni jaz u smrtnosti majki. Kažu da je većina smrtnih slučajeva povezanih s trudnoćom kombinovani rezultat 3–4 doprinoseća faktora. Neki od ovih faktora uključuju veće stope hroničnih stanja u manjinskim zajednicama, lower rates of prenatal care, i niže stope osiguranja. Izvan interakcija između pružatelja zdravstvenih usluga i pacijenta, strukturni faktori mogu doprinijeti rasnoj razlici u smrtnosti majki. To uključuje jaz u pristupu primarnoj i preventivnoj zdravstvenoj zaštiti, kao i druge društvene determinante zdravlja poput obrazovanja i podrške zajednice.  Hipoteza o vremenskim utjecajima također navodi veću stopu prijevremenog porođaja među crnkinjama u Sjedinjenim Državama, što nije opasno samo za bebu, već ima posljedice i na biološkog roditelja. Crni biološki roditelj prijevremeno rođene bebe ima veću vjerovatnoću da će iskusiti visok krvni pritisak nakon prijevremenog porođaja i posljedično veću stopu kalcifikacije koronarnih arterija.

### Religija 
Postoji mnogo faktora koji utiču na zdravlje majki i pristup resursima. Jedan od tih faktora koji su nedavne studije istakle je religija. Naprimjer, jedna takva studija je navela da su, zbog neosjetljivosti i nedostatka znanja koje su ljekari pokazivali muslimanskim imigrantkinjama u Kanadi, njihove zdravstvene informacije i tretman patili.. Zdravstvena njega koju su primale od ljekara nije pružala informacije o njihovim vjerskim ili kulturnim praksama i malo je učinila u pružanju kulturnih prilagođavanja i emocijske podrške. Navela je da je uzrok njene krivnje njen katolički odgoj. Pokazalo se da drugi vjerski običaji i tradicije negativno utiču na zdravlje majki. Praktikanti apostolizma u Zimbabveu povezani su s većom smrtnošću majki. Rezultati studije pokazali su opasne veze koje religija može imati sa zdravljem majki. Duhovne intervencije koje su pastori provodili tokom trudnoće uključivale su molitvu, otkrivenja, preokretanje negativnih snova, polaganje ruku i pomazanje žena. Preporučuje se da trudnice obave najmanje četiri prenatalna pregleda, tokom kojih zdravstveni radnik može provjeriti znakove bolesti – poput pothranjenosti, anemije ili infekcije – i pratiti zdravlje i stanje fetusa.. Tokom ovih posjeta, žene dobijaju savjete o ishrani i higijeni kako bi optimizirale svoje zdravlje prije i nakon porođaja. Ove posjete mogu uključivati i održavanje zdravlja zbog bilo kakvih već postojećih zdravstvenih stanja koja je žena možda imala prije trudnoće - poput dijabetesa, hipertenzije ili bolesti bubrega. U saradnji sa svojim ljekarom, pacijentica može razviti plan porođaja koji opisuje kako doći do zdravstvene zaštite i šta učiniti u slučaju nužde.

Model CenteringPregnancy (grupna prenatalna njega) je relativno novi dodatak prenatalnoj zdravstvenoj zaštiti i pokazao se da poboljšava i ishode porođaja i zadovoljstvo pacijenta i pružatelja usluga. Konkretno, randomizirano kontrolirano ispitivanje pokazalo je smanjenje prijevremenog porođaja za 33 % (n=995), a smanjenje je bilo još izraženije kod crnih/afroameričkih učesnika. CenteringPregnancy pruža fizičke preglede, edukaciju i vršnjačku podršku grupi trudnica koje imaju sličan termin porođaja. Ipak, dokazano je da rasno usklađena njega poboljšava iskustvo pacijenata i komunikacija između pacijenta i pružatelja usluga. Rasna podudarnost između novorođenčadi i ljekara bila je značajno povezana s poboljšanjem smrtnosti crne dojenčadi u 2020. godini, ali opovrgnuto u 2024.

Siromaštvo, pothranjenost i upotreba supstanci mogu doprinijeti oštećenim kognitivnim, motoričkim i bihevioralnim problemima tokom djetinjstva. Drugim riječima, ako majka nije u optimalnom zdravstvenom stanju tokom prenatalnog perioda (vrijeme dok je trudna) i/ili je fetus izložen teratogenima, veća je vjerovatnoća da će dijete iskusiti zdravstvene ili razvojne poteškoće ili smrt. Okruženje u kojem majka brine o embrionu/fetusu ključno je za njegovu dobrobit i nakon trudnoće i rođenja.

Teratogen je "bilo koji agens koji potencijalno može uzrokovati urođenu mahanu ili negativno promijeniti kognitivne i bihevioralne ishode." Doza, genetička predispozicija i vrijeme izlaganja su faktori koji utiču na stepen efekta teratogena na embrion ili fetus..

Lijekovi na recept koji se uzimaju tokom trudnoće, kao što su streptomicin, tetraciklin, neki antidepresivi, progestin, sintetski estrogen i Accutane, kao i lijekovi koji se mogu kupiti bez recepta, poput tableta za mršavljenje, mogu rezultirati teratogenim posljedicama za razvoj embrija/fetusa. Osim toga, poznato je da visoke doze aspirina dovode do krvarenja kod majke i fetusa, iako niske doze aspirina obično nisu štetne.

Novorođenčad čije majke koriste heroin tokom gestacijskog perioda često pokazuju simptome odvikavanja pri rođenju i vjerovatnije će imati problema s pažnjom i zdravstvene probleme kako odrastaju. Upotreba stimulansa poput metamfetamina i kokaina tokom trudnoće povezana je s nizom problema za dijete, kao što su niska porođajna težina i mali obim glave, motorna i kognitivna kašnjenja u razvoju, kao i problemi u ponašanju tokom djetinjstva. Američka akademija za dječju i adolescentnu psihijatriju otkrila je da šestogodišnjaci čije su majke pušile tokom trudnoće postižu niže rezultate na testu inteligencije od djece čije majke nisu pušile.

Pušenje cigareta tokom trudnoće može imati mnoštvo štetnih posljedica na zdravlje i razvoj potomstva. Uobičajene posljedice pušenja tokom trudnoće uključuju prijevremene porođaje, nisku porođajnu težinu, smrt fetusa i novorođenčadi, respiratorne probleme i sindrom iznenadne novorođrnačke smrti (SIDS), Također, u studiji objavljenoj u časopisu International Journal of Cancer, djeca čije su majke pušile tokom trudnoće imala su 22% veći rizik od ne-Hodgkinovog limfoma.

Iako se općenito ne zna da li umjerena upotreba alkohola (jedna do dvije porcije nekoliko dana u sedmici) tokom trudnoće uzrokuje fetusni alkoholni spektar poremećaja (FASD), glavni hirurg SAD-a savjetuje da se alkohol uopšte ne konzumira tokom trudnoće. Prekomjerna upotreba alkohola tokom trudnoće može uzrokovati FASD, koji se obično sastoji od fizičkih i kognitivnih abnormalnosti kod djeteta, kao što su deformiteti lica, defekti udova, lica i srca, problemi u učenju, ispodprosječna inteligencija i intelektualna invalidnost (ID).

Iako se HIV/AIDS može prenijeti na potomstvo u različitim vremenskim periodima, najčešće vrijeme kada majke prenose virus je tokom trudnoće. Tokom perineonatusnog perioda, embrion/fetus se može zaraziti virusom putem placente. Osim toga, djeca čije su majke imale dijabetes imaju veću vjerovatnoću da razviju dijabetes tipa II. Majke koje imaju gestacijski dijabetes imaju veliku vjerovatnoću da rode vrlo krupnu djecu (4,5 kg ili više).

Budući da se ishrana embriona ili fetusa zasniva na majčinom unosu proteina, vitamina, minerala i ukupnih kalorija, dojenčad rođena od pothranjenih majki ima veću vjerovatnoću da pokaže malformacije. Osim toga, stres kod majke može direktno i indirektno uticati na fetus. Kada je majka pod stresom, u tijelu se događaju fiziološke promjene koje bi mogle naštetiti fetusu u razvoju. Osim toga, majka je sklonija ponašanjima koja bi mogla negativno uticati na fetus, kao što su pušenje duhana, upotreba supstanci i upotreba alkohola. U trudnoćama u kojima je majka zaražena virusom, 25% beba rođenih kroz zaraženi porođajni kanal zadobije oštećenje mozga, a 1/3 umire.

### Postporođajni period
Globalno, više od osam miliona od 136 miliona žena koje se porađaju svake godine ima prekomjerno krvarenje nakon porođaja. Ovo stanje – medicinski poznato kao postporođajno krvarenje (PPH) – uzrokuje jednu od četiri smrtne slučaja majki koje se dogode godišnje i odgovorno je za više smrtnih slučajeva majki nego bilo koji drugi pojedinačni uzrok. Smrti uzrokovane postporođajnim krvarenjem nesrazmjerno pogađaju žene u zemljama u razvoju.

Na svaku ženu koja umre od uzroka povezanih s trudnoćom, procjenjuje se da 20 do 30 ima ozbiljne komplikacije.                                    .
Tokom postporođajnog perioda, mnoge majke doje svoju djecu. Prenošenje HIV-a/AIDS-a putem dojenja je ogroman problem u zemljama u razvoju, posebno u afričkim zemljama.uprkos tome što antiretrovirusna terapija (tokom trudnoće, porođaja i dojenja) smanjuje rizik od prenosa za >90%. Međutim, kod zdravih majki postoje mnoge koristi za dojenčad koja se doje. Svjetska zdravstvena organizacija preporučuje da majke doje svoju djecu prve dvije godine života, dok Američka akademija za pedijatriju i Američka akademija porodičnih ljekara preporučuju da majke to čine najmanje prvih šest mjeseci i da nastave onoliko dugo koliko je obostrano poželjno. Dojenčad koju doje zdrave majke (koje nisu zaražene HIV-om/AIDS-om) manje su sklona infekcijama kao što su *Haemophilus influenza, *Streptococcus pneunoniae*, *Vibrio cholerae*, *Escherichia coli*, *Giardia lamblia*, streptokoki grupe B, *Staphylococcus epidermidis*, rotavirus, respiratorni sincicijski virus i herpes simplex virus-1, kao i gastrointestinalne infekcije i infekcije donjih disajnih puteva i otitis media. Niže stope smrtnosti dojenčadi uočene su kod dojenih beba, pored nižih stopa sindroma iznenadne smrti dojenčadi (SIDS). Smanjenje gojaznosti i bolesti poput metaboličkih bolesti u djetinjstvu, astme, atopijskog dermatitisa, dijabetesa tipa I i raka u djetinjstvu također se uočava kod djece koja doje.

## Preporučene prakse za zdravlje majke 
Zdravstvena njega majke i fetusa počinje s preneonatusnim zdravljem. Svjetska zdravstvena organizacija predlaže da je prvi korak ka zdravlju uravnotežena prehrana koja uključuje mješavinu     povrća, mesa, ribe, orašastih plodova, cjelovitih žitarica, voća i mahunarki.. Osim toga, trudnicama se preporučuje svakodnevna upotreba dodataka željeza i folne kiseline. Ove dodatke preporučuje glavni hirurg SAD-a kako bi se spriječile komplikacije pri porođaju kod majki i beba, kao što su niska porođajna težina, anemija, hipertenzija i prijevremeni porođaj. Folna kiselina može pomoći u formiranju neuralne cijevi kod fetusa, što se događa rano u gestaciji i stoga bi je trebalo preporučiti što je prije moguće. Dodaci kalcija i vitamina A također se preporučuju kada ta jedinjenja nisu dostupna ili su dostupna samo u niskim dozama u prirodnoj ishrani, ali drugi dodaci poput vitamina D, E, C i B6 se ne preporučuju.  Ukoliko se pojave mogući neželjeni efekti trudnoće, poput mučnina, povraćanja, žgaravice, grčeva u nogama, bolova u donjem dijelu leđa i zatvora, SZO preporučuje vježbanje niskog intenziteta, uravnoteženu ishranu ili prirodne biljne dodatke prehrani kako bi se ublažile nuspojave.

U slučaju zdravog vaginskog porođaja, majkama i bebama se obično preporučuje da ostanu u bolnici 24 sata prije odlaska. To se predlaže kako bi se omogućilo vrijeme za procjenu majke i djeteta zbog mogućih komplikacija poput krvarenja ili dodatnih trudova. SZO preporučuje da bebe obave preglede kod ljekara 3. dana, 7. –14. dana i 6 sedmica nakon rođenja. Sistematski pregled iz 2021. godine pokazao je da su savjetodavne intervencije koje provode obučeni nespecijalistički pružatelji usluga, poput medicinskih sestara i babica, bile učinkovite u smanjenju perinatusne depresije i simptoma anksioznosti, ističući podjelu zadataka i telemedicinu kako bi se proširio pristup mentalnoj zdravstvenoj zaštiti za trudnice i žene nakon porođaja. At these check ins mothers also have the opportunity to seek consultation from a physician about starting the breastfeeding process. Oko 75% žena koje umru na porođaju bile bi danas žive da su imale pristup prevenciji trudnoće i zdravstvenim intervencijama. Crnkinje imaju veću vjerovatnoću da dožive smrtne slučajeve povezane s trudnoćom, kao i da dobiju manje efikasnu medicinsku njegu tokom trudnoće.

Žene koje imaju hroničnu hipertenziju prije trudnoće imaju povećan rizik od komplikacija kao što su prijevremeni porođaj, mala porođajna težina za gestacijsku dob ili mrtvorođenče. Žene koje imaju visok krvni pritisak i imale su komplikacije u trudnoći imaju tri puta veći rizik od razvoja kardiovaskularnih bolesti u poređenju sa ženama sa normalnim krvnim pritiskom koje nisu imale komplikacije u trudnoći. Praćenje krvnog pritiska trudnica može pomoći u sprečavanju komplikacija i budućih kardiovaskularnih bolesti.

Gotovo 50% porođaja u zemljama u razvoju i dalje se odvija bez medicinskog asistenta koji bi pomogao majci, a taj omjer je još veći u Južnoj Aziji. Žene u podsaharskoj Africi uglavnom se oslanjaju na tradicionalne asistente pri porođaju (TBA), koji imaju malo ili nimalo formalne zdravstvene obuke. Prepoznajući njihovu ulogu, neke zemlje i nevladine organizacije ulažu napore da obuče TBA o temama majčinog zdravlja, kako bi se poboljšale šanse za bolje zdravstvene ishode kod majki i beba.

Dojenje pruža ženama nekoliko dugoročnih koristi. Žene koje doje imaju bolji nivo glukoze, metabolizam lipida i krvni pritisak, te brže gube težinu tokom trudnoće od onih koje ne doje. Osim toga, žene koje doje imaju niže stope raka dojke, raka jajnika i dijabetesa tipa 2.]]
Širom svijeta, Stopa majčinske smrtnosti (SMS), koja se definiše kao broj smrtnih slučajeva na 100.000 živorođene djece po vremenskom periodu, smanjila se, pri čemu je jugoistočna Azija zabilježila najdramatičniji pad od 59%, a Afrika pad od 27%. Ne postoje regije koje su na putu da ispune Milenijumski cilj razvoja, a to je smanjenje majčinske smrtnosti za 75% do 2015.

### Smrtnost majki – upozoravajući događaj
U konsenzusu ACOG/SMFM iz septembra 2016. godine, objavljenom istovremeno u časopisu *Obstetrics & Gynecology'' i od strane Američkog koledža opstetričara i ginekologa (ACOG), napomenuli su da, iako još nemaju "jedinstvenu, sveobuhvatnu definiciju teškog morbiditeta majki" (SMM), stopa SMM-a raste u Sjedinjenim Državama, kao i mortalitet majki. Oba su "povezana sa visokom stopom preventabilnosti".

Američka Zajednička komisija za akreditaciju zdravstvenih organizacija naziva majčinski mortalitet "sentinel događajem" i koristi ga za procjenu kvaliteta zdravstvenog sistema.

Podaci o majčinskom mortalitetu smatraju se važnim pokazateljem ukupnog kvaliteta zdravstvenog sistema jer trudnice preživljavaju u sanitarnim, sigurnim, dobro opremljenim i dobro opremljenim ustanovama. Ako nove majke napreduju, to ukazuje na to da zdravstveni sistem radi svoj posao. Ako ne, vjerovatno postoje problemi.

Prema Garretu, povećanje broja majki na ginekološkom odjelu, zajedno sa očekivanim životnim vijekom, važan je cilj svjetske zdravstvene zajednice, jer pokazuju da se i drugi zdravstveni problemi poboljšavaju. Ako se ova područja poboljšaju, poboljšanja specifična za bolesti također mogu bolje pozitivno uticati na stanovništvo.

### MMR u zemljama s niskim i nižim srednjim prihodima
#### Statistika 
Stope smrtnosti majki su izuzetno visoke širom svijeta. Međutim, većina žena koje umru tokom ili nakon trudnoće žive u zemljama s niskim i nižim srednjim prihodima. Konkretno, 2017. godine, 94% svih smrtnih slučajeva majki dogodilo se u zemljama s niskim i nižim srednjim prihodima. MMR u zemljama s niskim prihodima bio je 462 u 2017. godini, što znači da je 462 majke umrle tokom porođaja na svakih 100.000 živorođenih. U mnogim zemljama s niskim i nižim srednjim prihodima komplikacije trudnoće i porođaja vodeći su uzroci smrti među ženama u reproduktivnoj dobi. Prema Izvještaju Svjetske zdravstvene organizacije o zdravlju za 2005. godinu, loši uvjeti trudnoće i poroda čine četvrti vodeći uzrok smrti žena širom svijeta, nakon HIV-a/AIDS-a, malarije i tuberkuloze.  U zemljama s niskim prihodima, većina smrtnih slučajeva i povreda majki tokom trudnoće i porođaja uzrokovana je preventivnim problemima koji su uglavnom iskorijenjeni u zemljama s višim prihodima, uključujući postporođajno krvarenje, hipertenzivnu bolest i infekcije majki. Naprimjer, postporođajno krvarenje je vodeći uzrok smrti majki širom svijeta; međutim, 99% postporođajnih krvarenja javlja se u zemljama s niskim i nižim srednjim prihodima.

#### Pad MMR tokom vremena 
MMR je izuzetno visok u zemljama s niskim prihodima; međutim, potrebno je priznati smanjenje MMR-a koje se dogodilo u posljednje dvije decenije. MMR je drastično opao u zemljama s niskim prihodima od 2010. godine. U zemljama s niskim i nižim srednjim prihodima, prosječna stopa pada MMR-a je oko 2,9% od 2000. godine. Ovo poboljšanje je uzrokovano nižim stopama trudnoća u nekim zemljama; višim prihodima, što poboljšava ishranu i pristup zdravstvenoj zaštiti; većim obrazovanjem za žene; i sve većom dostupnošću "kvalifikovanih porođajnih asistentica" - osoba sa obukom za osnovnu i hitnu akušersku njegu - koje pomažu ženama da se porode. Uprkos ovom ogromnom napretku, još uvijek ima puno posla koji treba obaviti kako bi zemlje s niskim prihodima ispunile cilj organizacije SZO da stopa smrtnosti od 130 do 2030. godine bude manja od 130. Gledajući unaprijed, stopa smrtnosti od 130 do 2030. godine mora se nastaviti smanjivati kroz poboljšanje pristupa kvalifikovanim porodiljama za izvođenje carskih rezova i drugih neophodnih procedura, povećan pristup planiranju porodice i povećan pristup bolničkim ustanovama. SAD ima "najvišu stopu smrtnosti majki u industrijaliziranom svijetu". Utvrđeno je da crnkinje imaju veće stope smrtnosti majki od kardiomiopatije, komplikacija od hipertenzije i krvarenja. Također je utvrđeno da crnkinje imaju povećan rizik od preeklampsije, abrupcije posteljice, preporoda posteljice i postporođajnog krvarenja u poređenju sa bjelkinjama. Prema podacima američkih Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC), oko četiri miliona žena koje se godišnje porode u SAD-u, preko 50.000 godišnje, doživi "opasne, pa čak i po život opasne komplikacije". Ovo je od još veće zabrinutosti za trudnice koje su prije trudnoće imale hronična stanja, poput hipertenzije ili dijabetesa, čije trudnoće treba pažljivo pratiti.
## Ciljevi održivog razvoja i smrtnost majki 
U SDG 3, zemlje su postavile cilj ubrzanja smanjenja smrtnosti majki do 2030. godine, a posebno: smanjenja "globalne MMR na manje od 70 na 100.000 porođaja, pri čemu nijedna zemlja nema stopu smrtnosti majki veću od dvostruke svjetske prosječne".

## Predložena poboljšanja
SZO procjenjuje da troškovi pružanja osnovnog planiranja porodice za zdravstvenu zaštitu majki i novorođenčadi ženama u zemljama u razvoju iznose osam američkih dolara po osobi godišnje. Mnoge neprofitne organizacije imaju programe edukacije javnosti i omogućavanja pristupa hitnoj akušerskoj njezi za majke u zemljama u razvoju. Fond Ujedinjenih nacija za stanovništvo (UNPFA) nedavno je započeo svoju Kampanju za ubrzano smanjenje smrtnosti majki u Africi (CARMMA), fokusirajući se na pružanje kvalitetne zdravstvene zaštite majkama. Jedan od programa unutar CARMMA-e je Sijera Leone koji pruža besplatnu zdravstvenu zaštitu majkama i djeci. Ova inicijativa ima široku podršku afričkih lidera i pokrenuta je u saradnji s ministrima zdravstva Afričke unije.

Poboljšanje zdravlja majki bio je peti od osam Milenijskih razvojnih ciljeva (MDG) Ujedinjenih nacija, čiji je cilj smanjenje broja žena koje umiru tokom trudnoće i porođaja za tri četvrtine do 2015. godine, posebno povećanjem korištenja kvalifikovanih porođajnih asistentica, kontracepcije i planiranja porodice. Sadašnji pad smrtnosti majki predstavlja samo polovinu onoga što je potrebno za postizanje ovog cilja, a u nekoliko regija, poput podsaharske Afrike, stopa smrtnosti majki zapravo raste. Međutim, jedna zemlja koja bi mogla ispuniti svoj MDG 5 je Nepal, koji je, čini se, smanjio smrtnost majki za više od 50% od početka 1990-ih. Kako se približava rok za Milenijske razvojne ciljeve (MDG) 2015. godina, razumijevanje razvoja politika koji vode do uključivanja majčinog zdravlja u MDG-ove je ključno za buduće napore zagovaranja.

Prema UNFPA, broj smrtnih slučajeva majki smanjio bi se za oko dvije trećine, sa 287.000 na 105.000, ako bi se zadovoljile potrebe za modernim planiranjem porodice i zdravstvenom njegom majki i novorođenčadi.

Povećana upotreba kontracepcije i planiranje porodice također poboljšavaju zdravlje majki smanjenjem broja trudnoća s većim rizikom i smanjenjem intervala između trudnoća. U Nepalu je stavljen snažan naglasak na obezbjeđivanje planiranja porodice ruralnim regijama i to se pokazalo efikasnim. Madagaskar je zabilježio dramatičan porast upotrebe kontracepcije nakon uvođenja nacionalnog programa planiranja porodice, stopa upotrebe kontracepcije porasla je sa 5,1% u 1992. godini na 29% u 2008.

Planiranje porodice se smatra značajnim faktorom u zdravlju majki. Vlade bi trebale ulagati u nacionalno zdravstvo kako bi osigurale da su sve žene upoznate s metodama kontracepcije. Vlada, putem ministarstva zdravstva, trebala bi sarađivati s privatnim zdravstvenim ustanovama, kao i s javnim zdravstvenim ustanovama, kako bi se osiguralo da su žene educirane i ohrabrene da koriste ispravne metode planiranja porodice. Vlada bi trebala ulagati u ovu operaciju, jer kada se smanji stopa maloljetnih, kao i neplaniranih trudnoća, troškovi zdravstvene zaštite mogu pasti i do 8%. Zdravstvo će stoga biti u mogućnosti da se nosi s drugim ženama koje rađaju. To će rezultirati poboljšanjem zdravlja majki.

Četiri elementa su ključna za prevenciju smrti majki. Prvo, prenatalna njega. Preporučuje se da trudnice imaju najmanje četiri prenatalna pregleda kako bi se provjerilo i pratilo zdravlje majke i fetusa. Drugo, kvalificirana porođajna asistencija sa hitnom podrškom kao što su ljekari, medicinske sestre i babice koje imaju vještine za vođenje normalnih porođaja i prepoznavanje početka komplikacija. Treće, hitna akušerska njega za rješavanje glavnih uzroka smrti majki, a to su krvarenje, sepsa, nesiguran abortus, hipertenzivni poremećaji i opstrukcija porođaja. Konačno, postnatalna njega, koja se odvija šest sedmica nakon porođaja. Tokom ovog perioda mogu se javiti krvarenje, sepsa i hipertenzivni poremećaji, a novorođenčad su izuzetno ranjiva neposredno nakon porođaja. Stoga se toplo preporučuju kontrolne posjete zdravstvenog radnika radi procjene zdravlja i majke i djeteta u postnatalnom periodu. Digitalne zdravstvene tehnologije se sve više koriste za podršku majčinskoj njezi širom svijeta. Pokazalo se da online zajednice za trudnice i programi telezdravstva poboljšavaju pristup informacijama i smanjuju osjećaj izolacije među budućim majkama. Ovi digitalni alati također mogu pomoći zdravstvenim radnicima da prate trudnoće na daljinu, poboljšavajući kontinuitet njege za žene u nedovoljno opsluženim ili ruralnim regijama. Prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, „Digitalno zdravlje, ili korištenje digitalnih tehnologija za zdravlje, postalo je istaknuto područje prakse za primjenu rutinskih i inovativnih oblika informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) za rješavanje zdravstvenih potreba.” A 2023 review found that digital technology-enabled health interventions, such as mobile applications and virtual education programs, improve engagement and health outcomes for expectant mothers.

## Također pogledajte
* Zdravlje mozga i zagađenje
* Komplikacije trudnoće
* Radna grupa za zdravlje majki
* Globalno zdravlje
* Globalna strategija za zdravlje žena i djece
* Pratilje
* Spolno obrazovanje
* Reproduktivno zdravlje
* Koalicija za opremu za reproduktivno zdravlje
* Žensko zdravlje
* Postporođajno krvarenje
## Reference
## Bibliografija 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
* 
* 


Kategorija: Seksualno zdravlje
Kategorija: Akušerstvo
Kategorija: Žensko zdravlje
Kategorija: Primanje i primaljstvo