Sposobnost

**Sposobnosti** su moći koje agent ima za obavljanje različite akcija. One uključuju uobičajene sposobnosti, kao što je hodanje i rijetke sposobnosti, kao što je izvođenje dvostrukog okreta unazad. Sposobnosti su inteligentne moći: vođene su namjerom osobe i njihovo uspješno izvršenje rezultira akcijom, što nije tačno za sve vrste moći. Usko su povezane, ali nisu identične sa raznim drugim konceptima, kao što su dispozicija, znam kako (know-how), sposobnost, talent, potencijal i vještina.

Teorije sposobnosti imaju za cilj da artikulišu prirodu sposobnosti. Tradicijski, „uslovna analiza“ je najpopularniji pristup. Prema njemu, posjedovanje sposobnosti znači da bi neko izvršio radnju o kojoj je riječ ako bi to pokušao. Prema ovom mišljenju, Michael Phelps ima sposobnost da prepliva 200 metara za manje od 2 minute, jer bi to učinio da je pokušao. Ovaj pristup je kritiziran na različite načine. Neki protivprimjeri uključuju slučajeve u kojima je agent fizički sposoban nešto učiniti, ali ne može pokušati, zbog jake averzije. Kako bi se izbjegli ovi i drugi protivprimjeri, predloženi su različiti alternativni pristupi. „Modalne teorije“ sposobnosti, naprimjer, fokusiraju se na ono što je moguće da agent učini. Ostali prijedlozi uključuju definiranje sposobnosti u smislu dispozicija i potencijala.

Važna razlika među sposobnostima je između "općih sposobnosti" i "specifičnih sposobnosti". Opće sposobnosti su sposobnosti koje posjeduje agent neovisno o njihovoj situaciji, dok se specifične tiču onoga što agent može učiniti u određenoj situaciji. Dakle, dok stručan pijanist uvijek ima opću sposobnost sviranja različitih klavirskih komada, nedostaje im odgovarajuća specifična sposobnost u situaciji kada nema klavira. Druga razlika se odnosi na pitanje da li se uspješno izvođenje radnje slučajno računa kao posjedovanje odgovarajuće sposobnosti. U tom smislu, haker amater može imati "efikasnu sposobnost" da hakuje e-mail nalog svog šefa, jer može imati sreće i pogoditi lozinku ispravno, ali ne i odgovarajuću "transparentnu sposobnost", jer nije u stanju da to pouzdano učiniti.

Koncept sposobnosti i kako ih treba shvatiti je relevantan za razna srodna polja. „Slobodna volja“, naprimjer, često se shvata kao sposobnost da se radi drugačije. Debata između kompatibilizma i inkompatibilizma tiče se pitanja da li ova sposobnost može postojati u svijetu kojim upravljaju deterministički zakoni prirode. „Autonomija“ je blisko povezan koncept, koji se može definisati kao sposobnost individualnih ili kolektivnih agenata da upravljaju sobom. Da li agent ima sposobnost da izvrši određenu radnju, važno je za to da li ima „moralnu obavezu“ da izvrši ovu radnju. Ako ga posjeduju, mogu biti "moralno odgovorni" za njegovo izvođenje ili za propust. Kao iu debati o slobodnoj volji, takođe je relevantno da li su imali mogućnost da učine drugačije. Istaknuta teorija „koncepta“ i „posedovanja pojmova“ razumije ove termine u odnosu na sposobnosti. Prema njemu, potrebno je da agent posjeduje i sposobnost razlikovanja pozitivnih i negativnih slučajeva i sposobnost izvođenja zaključaka o povezanim konceptima.

## Definicija i semantičko polje 
Sposobnosti su moći koje agent ima za obavljanje različitih radnji. Neke sposobnosti su vrlo česte među ljudskim agentima, poput sposobnosti hodanja ili govora. Ostale sposobnosti poseduju samo nekolicine, kao što je sposobnost izvođenja dvostrukog prevrtanja unazad ili dokaži Gedelovu teoremu o nepotpunosti. Dok su sve sposobnosti moći, obrnuto nije tačno, tj. postoje neke moći koje nisu sposobnosti. To je slučaj, naprimjer, za moći koje ne posjeduju agensi, kao što je moć soli da se otopi u vodi. Ali neke moći koje posjeduju agenti ne predstavljaju ni sposobnosti. Naprimjer, moć razumijevanja francuskog nije sposobnost u ovom smislu jer ne uključuje radnju, za razliku od sposobnosti govorenja francuskog. za razliku od ponašanja majke, poput nevoljnih refleksa. U tom smislu, sposobnosti se mogu posmatrati kao "inteligentne moći".

Različiti termini unutar semantičkog polja pojma "sposobnost" ponekad se koriste kao sinonimi, ali imaju malo drugačije konotacije. Dispozicije se, na primjer, često izjednačavaju sa moćima i razlikuju se od sposobnosti u smislu da nisu nužno povezane sa agentima i akcijama. Sposobnosti su usko povezane sa know-how-om, kao oblikom praktičnog znanja o tome kako nešto postići. No, tvrdi se da ova dva pojma možda nisu identična jer know-how više pripada strani znanja o tome kako nešto učiniti, a manje moći da se to zaista učini. Termini "sposobnost" i "talent" obično se odnose na izvanredne urođene sposobnosti. Često se koriste da izraze da se određeni skup sposobnosti može steći ako se pravilno koristi ili trenira. Sposobnosti stečene učenjem često se nazivaju vještinama. Termin "invalidnost" koristi se obično za dugotrajno odsustvo opće ljudske sposobnosti koje značajno narušava aktivnosti u kojima se neko može baviti i način na koji može da komunicira sa svijetom. U tom smislu, nedostatak sposobnosti ne predstavlja invalidnost. Umjesto toga, direktniji antonim za "sposobnost" je "nesposobnost".

## Tipovi 
Da li je ispravno pripisati određenu sposobnost agentu često zavisi od toga na koji se oblik sposobnosti misli. *Opće sposobnosti* se tiču onoga što agenti mogu učiniti nezavisno od njihove trenutne situacije, za razliku od *specifičnih sposobnosti*. Za posjedovanje "efikasne sposobnosti" dovoljno je da agent može uspjeti kroz sretan slučaj, što nije slučaj sa "transparentnim sposobnostima".

### Općenite i specifične 
Važna razlika između sposobnosti je između "općih" i "specifičnih sposobnosti", ponekad se nazivaju i "globalnim" i "lokalnim sposobnostima". „Opće sposobnosti“ odnose se na ono što agenti mogu generalno, tj. nezavisno od situacije u kojoj se nalaze. Ali sposobnosti često za svoje izvršenje zavise od raznih uslova koji se moraju ispuniti u datim okolnostima. U tom smislu, termin "specifična sposobnost" koristi se da opiše da li agent ima sposobnost u specifičnoj situaciji. Dakle, dok stručni pijanisti uvijek imaju "opću sposobnost" sviranja raznih klavirskih komada, nedostaje im odgovarajuća "specifična sposobnost" ako su vezani za zid, ako nema klavira ili ako su jako drogirani. Naprimjer, učenik prvog razreda može, u slabijem smislu, recitovati prvih 10 cifara Pi ukoliko je u stanju izgovoriti bilo kakvu permutaciju brojeva od 0 do 9. Ali ne mogu to učiniti. u jačem smislu jer nisu zapamtili tačan redosled. Slabije čulo se ponekad naziva "efikasne sposobnosti", za razliku od "transparentnih sposobnosti" koje odgovaraju jačem čulu. Obično, pripisivanje sposobnosti ima jači smisao na umu, ali ovo nije uvijek slučaj. Naprimjer, rečenica "Usain Bolt može pretrčati 100 metara za 9,58 sekundi" obično se ne shvata kao da Bolt može, po svojoj volji, stići do cilja za tačno 9,58 sekundi, ni više ni manje. Umjesto toga, on može učiniti nešto što se svodi na ovo u slabijem smislu.

## Reference 
Kategorija:Odgovornost
Kategorija:Kauzalnost
Kategorija:Koncepti u etici
Kategorija:Inteligencija
Kategorija:Sposobnost
Kategorija:Koncepti moći (društveni i politički)