Gračanica

**Gračanica** je grad i naseljeno mjesto u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine, te je jedan od 5 gradova u Tuzlanskom kantonu. Zahvata veći dio doline rijeke Spreče u njenom donjem toku i dio planine Trebava.
Graniči sa gradom Gradačac na sjeveru, Srebrenikom na istoku te Lukavacem na jugoistoku. Granične općine sa južne i zapadne strane su Petrovo i Doboj Istok. Općina je do rata 1992–1995 pokrivala površinu od 387&nbsp;km2, da bi joj nakon Dejtonskog sporazuma pripala teritorija od 216&nbsp;km2. Status grada Gračanica je dobila u 2019.

## Historija 
lijevo|mini|Sahat kula u GračaniciPodručje današnje Gračanice bilo je naseljeno još u prahistoriji, a u kasnom srednjem vijeku na tom prostoru postojali su selo Gračanica, povezano s eksploatacijom željezne rude, i utvrđeni grad Soko.

U osmansko doba Gračanica se razvila u značajno upravno i trgovačko središte. Nahija Sokol, nazvana po srednjovjekovnom gradu Sokolu, javlja se 1533. godine, a Gračanica je 1572. postala sjedište kadiluka, što je ubrzalo njen urbani razvoj. O važnosti kasabe krajem 16. stoljeća svjedoči i gradnja džamije Ahmed-paše Budimlije, poznate kao Bijela ili Čaršijska džamija, podignute između 1593. i 1595. godine.

Tokom 20 stoljeća Gračanica je prolazila kroz promjene karakteristične za širi razvoj Bosne i Hercegovine: od austrougarske administrativne reorganizacije i modernizacije, preko perioda između dva svjetska rata, Drugog svjetskog rata i socijalističke industrijalizacije, do ratnih razaranja 1992–1995. i poratne obnove.

### Prahistorija i srednji vijek 
Područje današnje Gračanice pripada starom prostoru Usore i bilo je nastanjeno još u prahistoriji.

### Osmansko doba 
Nakon osmanskog osvajanja Bosne 1463. godine prostor Gračanice uklopljen je u osmanski upravni sistem. U prvim stoljećima osmanske vlasti Gračanica se nije razvila iz većeg srednjovjekovnog urbanog centra, nego iz manjeg naselja koje je, zahvaljujući povoljnom položaju i upravnoj funkciji, preraslo u kasabu. Iako su specifična istraživanja o samom gradu dugo bila razmjerno malobrojna, novija lokalna historiografija pokazuje da je upravo u ovom periodu nastavljen prijelaz Gračanice iz osmanske kasabe u modernije lokalno središte.

### 20. stoljeće 
Nakon Prvog svjetskog rata Gračanica je postala dio Kraljevine SHS, a potom Kraljevine Jugoslavije. Iako je lokalna privreda ostala snažno vezana za zemljoradnju, zanatstvo i trgovinu, grad je zadržao ulogu regionalnog središta za okolna sela i manje čaršije.

Tokom Drugog svjetskog rata područje Gračanice dijelilo je sudbinu sjeveroistočne Bosne, s dubokim političkim, vojnim i demografskim potresima. Od 1943. godine do kraja rata, Gračanica je u više navrata padala u partizanske ruke i bivala ponovo zauzimana od ustaških i njemačkih snaga, pri čemu je velik broj stanovnika odlazio s partizanima. Konačno je oslobođena 7. aprila 1945. godine. Poslijeratna jugoslavenska vlast uključila je Gračanicu u proces socijalističke obnove, industrijalizacije i širenja javnih službi, što je bilo dio općeg razvoja bosanskohercegovačkog društva nakon 1945. godine. 

Novija istraživanja o lokalnoj historiografiji sjeveroistočne Bosne navode da su monografije o Gračanici i njenoj okolini, kao i radovi o Narodnooslobodilačkoj borbi, činili važan dio kasnijeg istraživanja prošlosti ovoga kraja.

### Socijalističko razdoblje 
U doba socijalističke Jugoslavije Gračanica je prošla kroz intenzivnije administrativne, demografske i privredne promjene.

Ovaj period obilježili su urbanizacija, širenje općinskih institucija, jačanje obrazovanja i komunalne infrastrukture, kao i veće uključivanje Gračanice u privredne tokove tuzlanske regije i sjeveroistočne Bosne.

### Rat 1992–1995. 
Uoči rata 1992. godine prostor doline Spreče, kojem pripada i Gračanica, bio je obilježen rastućim političkim i vojnim napetostima. Tokom rata u Bosni i Hercegovini Gračanica je ostala u sastavu teritorije pod kontrolom Armije Republike Bosne i Hercegovine. U jednom iskazu pred MKSJ-em Gračanica se opisuje kao mjesto između Gradačca i Doboja, u „muslimanskom dijelu Bosne i Hercegovine“, dok drugi transkript MKSJ-a bilježi da su žene, djeca i stariji iz jedne kolone 11. maja 1992. odvoženi prema Gračanici i Doboju, odnosno prema slobodnoj teritoriji pod kontrolom bosanske strane.

Prema svjedočenju generala Rasima Delića pred MKSJ-em, brigade iz Banovića, Lukavca, Gračanice i Doboj-Istoka branile su stanovništvo na sjeveru i sjeveroistoku tog prostora, u pravcu Doboja i doline Spreče.

Gračanica je tokom rata granatirana s Ozrena i Trebave, pri čemu je stradalo više desetina civila. Armija Republike Bosne i Hercegovine u periodu od marta do novembra 1994. izvodila niz napada ograničenih ciljeva i na području Gračanice, u sklopu strategije iscrpljivanja Vojske Republike Srpske.

Na južnoj polovini prijeratne općine Gračanica (područje Ozrena) u jesen 1991. godine neustavno i jednostrano je proglašena nova srpska općina Petrovo. U proljeće 1992, nakon niza subverzivno-terorističkih napada u organizaciji lokalnog SDS-a, započelo je spontano samoorganiziranje građana kroz tzv. mahalske straže, zatim mobiliziranje rezervnog sastava milicije, a potom i Teritorijalne odbrane. Agresor je otpočeo ratna dejstva u maju 1992. godine, ali branitelji su mu se uspješno suprostavili, a u ljeto i jesen iste godine postigli su i značajne uspjehe oslobađanjem dva sela, Gornje Lohinje i Lendića. Do kraja godine, u Gračanici je od jedinica Opštinskog štaba TO formirana 111. brdska brigada, a potom i Operativna Grupa 2 (OG-2), na čelu koje je do početka 1995. stajao pukovnik Osman Puškar i u sastav koje su ušle još i 109. brigada (Doboj Istok) i 117. brigada (Lukavac). Osim odbrane vlastite zone odgovornosti, dijelovi jedinica OG-2 su učestvovali u borbama na drugim ratištima, od gradačačkog do olovskog i vareškog. Godine 1994. od najboljih boraca OG-2 formirana je nova 212. oslobodilačka brigada, sa komandom u Gračanici, koja se tokom iste godine istaknula u mnogim borbama, a posebno u oslobođenju važnih kota Vijenac i Vis. Početkom 1995, izvršeno je preimenovanje brigada OG-2, pri čemu 111. brdska brigada postaje 221. brigadom, a 212.  222. oslobodilačkom brigadom. OG-2 je preformirana u 22. diviziju KoV, kojoj je pored dotadašnjih brigada OG-2 pridodata i 225. brigada Banovići. Ova divizija je odigrala značajnu ulogu u borbama na ozrensko-vozućkom ratištu u jesen 1995. godine.

## Stanovništvo 
Po službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Gračanica imala je 59.134 stanovnika, raspoređenih u 28 naselja. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, veći dio općine Gračanica ušao je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine. U sastav Republike Srpske ušla su naseljena mjesta: Boljanić, Bosansko Petrovo Selo, Kakmuž, Karanovac, Porječina i Sočkovac, te dijelovi naseljenih mjesta: Skipovac Donji i Skipovac Gornji. Od ovog područja formirana je općina Petrovo.

### Grad Gračanica 
### Naseljeno mjesto Gračanica 
## Kultura 
### Nacionalni spomenici 
## Poznate ličnosti 
* Mustafa Kamarić
* Mustafa Beganović
* Vedin Musić, nogometaš
* Nijaz Omerović
* Amel Ćurić
* Ibrahim Jukan
* Husein Mujić
* Minja Stjepanović
* Marija Babović
* Halim Mulaibrahimović
* Mehmed Imširović
* Sabrija Prohić
* Fikret Konjić
* Izet Mašić

## Također pogledajte 
* Gračanička sahat-kula
* Šarena džamija u Gračanici
* Arminka Helić

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični veb-sajt grada Gračanice

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Tuzlanskom kantonu
*