Poslanikova biografija

**Poslanikova biografija** (, el-sīra el-nabavija, ili skraćeno Sira), jesu biografije poslanika Muhammeda, tradicionalne su biografije islamskog proroka koje su napisali muslimanski historičari, iz kojih je, pored Kur'ada, većina podataka o historijskom životu i historiji islama, njegovoj ranoj historiji islama izvedeno.

## Etimologija 
Na arapskom jeziku riječ sīrah ili sīrat () dolazi od glagola sāra, što znači "putovati" ili "biti na putovanju". Sīrah osobe je putovanje te osobe kroz život ili biografiju, koja obuhvata njeno rođenje, događaje u njenom životu, manire i karakteristike, i njihovu smrt. U modernoj upotrebi može se odnositi i na biografiju osobe. U islamskoj literaturi, oblik množine, sijar, također se može odnositi na pravila ratovanja i ophođenja s nemuslimanima.

## Sadržaj 
Sira literatura uključuje različite heterogene materijale, koji uglavnom sadrže priče o vojnim ekspedicijama koje su poduzeli Muhammed i njegovi ashabi. Ove priče su zamišljene kao historijski izvještaji i koriste se za štovanje. Sira također uključuje niz pisanih dokumenata, kao što su politički ugovori (npr. Sporazum na Hudejbiji ili Medinski ustav), vojni spisak, dodjele službi, pisma stranim vladarima i tako dalje. Također bilježi neke od Muhamedovih govora i propovijedi, poput njegovog govora na oproštajnom hadžu. Neke od  sira uključuju stihove poezije koji obilježavaju određene događaje i bitke.

Rana djela sīre sastoje se od više historijskih izvještaja, ili akhbāra, a svaki izvještaj se naziva haber. Ponekad se umjesto toga koristi riječ tradicija ili hadis.

## Poređenje sa hadisom 
U pogledu strukture, hadis i historijski izvještaj (khabar) su vrlo slični; oba sadrže isnade (lance prenosa). Glavna razlika između hadisa i habera je u tome što se hadis ne bavi događajem kao takvim i obično ne navodi vrijeme ili mjesto. Umjesto toga, svrha hadisa je da zabilježi vjersku doktrinu kao autoritativni izvor islamskog prava. Nasuprot tome, dok haber može imati neke pravne ili teološke implikacije, njegov glavni cilj je prenošenje informacija o određenom događaju.

Počevši od 8. i 9. vijeka, mnogi naučnici su podjednako posvetili svoje napore objema vrstama tekstova.  Neki historičari smatraju literaturu o siri i maghaziju podskupu hadisa.

## Autentičnost 
Vjekovima su muslimanski učenjaci prepoznavali problem vjerodostojnosti hadisa. Stoga su razvili sofisticirane metode (vidi studij hadisa) za procjenu isnada (lanaca prenosa). Ovo je učinjeno kako bi se svaki hadis klasificirao u "ispravan" (sahīḥ) za autentične izvještaje, za razliku od "slabih" (daʿīf) za one koji su vjerovatno izmišljeni, pored drugih kategorija. Budući da mnogi izvještaji o siri također sadrže informacije o isnadu i da su neki od sastavljača sira (akhbārī) i sami bili pravnici i prenosioci hadisa (muhadisi), bilo je moguće primijeniti iste metode kritike hadisa na izvještaje o sira. Međutim, neki izvještaji su napisani koristeći neprecizan oblik isnada, ili onoga što moderni historičari nazivaju "kolektivni isnad" ili "kombinovani izvještaji". Upotreba kolektivnog isnāda značila je da se izvještaj može povezati sa autoritetom više osoba bez razlikovanja riječi jedne osobe od druge. Ovaj nedostatak preciznosti naveo je neke hadiske učenjake da smatraju da svaki izvještaj koji koristi kolektivni isnad nije vjerodostojan.

Prema Vimu Ravenu, često se primjećuje da se koherentna slika o Muhammedu ne može formirati iz literature sīra, čija su autentičnost i činjenična vrijednost dovedene u pitanje na više različitih osnova.
# Mnoga neslaganja prikazana u različitim naracijama koje se nalaze u sīrah djelima. Ipak, uprkos nedostatku jedinstvene ortodoksije u islamu, još uvijek postoji izrazita saglasnost o najopštijim karakteristikama priče o tradicionalnom porijeklu.
# Odstupanja u poređenju sa nemuslimanskim izvorima. Također postoje sličnosti i slaganja kako u informacijama specifičnim za Muhameda, i u vezi s muslimanskom tradicijom u cjelini.
# Neki dijelovi ili žanrovi sira, odnosno oni koji se bave čudima, ne mogu se kvalificirati kao izvori za naučne historiografske informacije o Muhamedu, osim za prikaz vjerovanja i doktrina njegove zajednice.

Ipak, ostali sadržaji sira, poput Medinskog ustava, općenito se smatraju autentičnim.

## Također pogledajte 
* Hadis
* Historiografija ranog islama
* Spisak zbirki hadisa
* Sunnet

## Reference 
### Izvori 
* 
* 

## Dodatna literatura 
*
* 
* Hagen, Gottfried, *Sira, Ottoman Turkish,* in Muhammad in History, Thought, and Culture: An Encyclopedia of the Prophet of God (2 vols.), Edited by C. Fitzpatrick and A. Walker, Santa Barbara, ABC-CLIO, 2014, Vol. II, pp.&nbsp;585–597. .
* Jarar, Maher, *Sira* (Biography), in Muhammad in History, Thought, and Culture: An Encyclopedia of the Prophet of God (2 vols.), Edited by C. Fitzpatrick and A. Walker, Santa Barbara, ABC-CLIO, 2014, Vol. II, pp.&nbsp;568–582. .
* Williams, Rebecca, Sira, Modern English, in Muhammad in History, Thought, and Culture: An Encyclopedia of the Prophet of God (2 vols.), Edited by C. Fitzpatrick and A. Walker, Santa Barbara, ABC-CLIO, 2014, Vol. II, pp.&nbsp;582–585. 

Kategorija:Muhammed
Kategorija:Historija islama
Kategorija:Islam