open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Imre Lestyan

**Imre Lestyan** rođen 24. oktobra 1963. u Târgu Mureșu u Rumuniji, nekadašnji je rumunski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Lestyan je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1984. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 43-e mjesto na utrci na 20&nbsp;km kada je sa šest promašaja i zaostatkom od 13:33.9&nbsp;min bio sporiji od pobjednika zapadnonjemačkog biatlonca Petera Angerera. U štafeti s Vladimirom Todaşcom, Mihaem Rădulescum i Gheorghem Berdarom  su osvojili 13-o mjesto iza sovjetske štafete u sastavu:  Dmitrij Vasiljev, Jurij Kaškarov, Algimantas Šalna i Sergej Buligin.

### Svjetsko prvenstvo 
Imre Lestyan je nastupio dva puta na Svjetskom prvenstvu, ali nije osvojio medalje. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 22-o mjesto na SP 1990. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 6:49.6&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Valerija Medvedceva. U ekipnim utrkama mu je najbolji rezultat 13-o mjesto na SP 1990. u ekipnoj utrci s Nicolaem Șerbanom, Inesom Dziameshkom i Sorinom Popom

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio mu je u sezoni 1983/84. 1. marta 1984. u Oberhofu u utrci na 20&nbsp;km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 9:27.6&nbsp;min osvojio 39-o mjesto iza pobjednika, sovjetskog  biatlonca Jurija Kaškarova, koji je završio utrku s jednim promašajem. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 25-o mjesto u sezoni SK 1984/85. u Oberhofu 19. januara 19885. u utrci na 10&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 4:03.7&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Frank-Petera Roetscha, koji je završio utrku s jednim promašajem. U ekipnim utrkama najbolji rezultat mu je 11-o mjesto u Borovcu 22. januara 1989. u sezoni SK 1988/89. s Nicolaem Șerbanom, Inesom Dziameshkom i Sorinom Popom.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1991.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Biografije, Târgu Mureș
Kategorija:Rumunski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Rumunski olimpijci u biatlonu
Rezolucija 988 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 988** je donesena 21. aprila 1995, na 3522. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon što je potvrdila sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, posebno rezolucije 943 (1994) i 970 (1995), Vijeće je primijetilo mjere Savezne Republike Jugoslavije za nastavak zatvaranja granice s Bosnom i Hercegovinom te je stoga produžilo djelomičnu suspenziju sankcija protiv SR Jugoslavije za dodatnih 75 dana, do 5. jula 1995.

Iako je granica između dvije zemlje ostala zatvorena, Vijeće je primijetilo da je moguće da su helikopterski letovi prešli granicu i da to istražuje misija Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji (ICFY).

Vijeće sigurnosti potvrdilo je da će mjere iz Rezolucije 943 biti obustavljene do 5. jula 1995. Dodatno gorivo iznad neposrednih potreba za let ili putovanje trajektom nije bilo dozvoljeno osim ako nije odobreno u skladu s Rezolucijom 724 (1992) Odbora. Sve zemlje su pozvane da poštuju suverenitet, teritorijalni integritet i međunarodne granice zemalja u regiji. Od država članica se također tražilo da ojačaju misiju ICFY-a stavljanjem na raspolaganje dodatnih resursa. SR Jugoslavija je pozvana da sarađuje s misijom i istragom o letovima helikoptera te da obnovi komunikacijske veze između nje i područja Bosne i Hercegovine pod kontrolom bosanskih Srba.

Odbor je pozvan da da prioritet zahtjevima za humanitarnu pomoć. Od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da svakih 30 dana izvještava o pitanjima koja se odnose na zatvaranje granice i da se sve relevantne rezolucije provode. Ako se ne provode, suspenzija bi bila ukinuta petog radnog dana nakon izvještaja Generalnog sekretara.

Rezolucija 988 usvojena je sa 13 glasova za, nijedan protiv, i 2 suzdržana glasa iz Kine i Rusije.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/988(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
988
988
988
László Palácsik

**László Palácsik** rođen 22. maja 1959. u Miškolcu, bio je mađarski biatlonac. Umro je 27. januara 2022.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Palácsik je u biatlonskim takmičenjima nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1984, ali nije osvojio ni jednu medalju. U pojedinačnoj konkurenciji je nastupio u utrci na 20&nbsp;km, ali je nije završio. U štafeti s Zsoltom Kovácsom, Gáborom Mayerim i Jánosom Spiskom osvojio je 14-o mjesto sa zaostatkom od 9:48.3&nbsp;min iza pobjedničke sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasiljev, Jurij Kaškarov, Algimantas Šalna i Sergej Buligin.

### Svjetsko prvenstvo 
Palácsik je od SP 1978. do SP 1979. nastupio dva puta na Svjetskim prvenstvima, ali nije osvojio ni jednu medalju. U pojedinačnim utrkama nije nastupao. U štafetnim utrkama mu je najbolji rezultat 16-o mjesto na SP 1978. u štafeti s Agostonom Dosekom, József Kovácsom i Istvanom Szöllösijem, te na SP 1978. u štafeti s Jánosom Spisákom, József Kovácsom i Istvanom Szöllösijem.

### Svjetski kup 
U Svjetskom kupu nije nastupao.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1984.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1959.
Kategorija:Umrli 2022.
Kategorija:Biografije, Miškolc
Kategorija:Mađarski biatlonci
Kategorija:Mađarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Referendum u Makedoniji 2004.

Referendum o autonomiji održan je u Makedoniji 7. novembra 2004. Birači su pitani da li odobravaju poništavanje planova preraspodjele lokalnih izbornih jedinica, koji su dali veću autonomiju etničkim Albancima, nakon Ohridskog sporazuma kojim je okončna pobuna iz 2001. između etničkih albanskih militanata i pretežno etničkih makedonskih vladinih snaga. Ovo je promijenjeno kako bi se etničkim Albancima dala veća kontrola u regijama gdje su imali značajno prisustvo, a lokalnim vlastima veća kontrola nad obrazovanjem, zdravstvom i razvojem. Također, smanjio bi se broj općina sa 123 na 84.

Iako je 95% birača glasalo za promjenu, izlaznost od 27% bila je znatno ispod praga od 50%, Podržale su ga konzervativne stranke, posebno VMRO-DPMNE, i stranke nealbanskih etničkih manjina. Pristalice su se protivile Ohridskom sporazumu i rekle da je zakon razdoran i da će dovesti do raspada države.

Tadašnji premijer Hari Kostov rekao je da će dati ostavku ako referendum uspije i pozvao je birače da bojkotuju glasanje, kako ne bi bio ispunjen uslov od 50% izlaznosti.

Evropska unija i Sjedinjene Američke Države su također pozvale na bojkot i rekle da će pristupanje EU i NATO-u biti teže. Četiri dana prije glasanja, SAD su najavile da će zemlju početi nazivati Republika Makedonija umjesto Bivša Jugoslavenska Republika Makedonija, što je potez za koji se tvrdi da ima za cilj jačanje vladine pozicije.

Prije glasanja, jedne makedonske novine su objavile članak u kojem se sugerira da su, u slučaju uspjeha referenduma, albanski militanti planirali dići u zrak cjevovod kojim se voda dovodi do glavnog grada Skoplja.

Ankete prije glasanja sugerirale su podršku između 56 i 65% birača.

## Pitanje i rezultati 
Pitanje na glasačkom listiću glasilo je: *Da li ste za teritorijalnu organizaciju lokalne samouprave (općine i Grad Skoplje) utvrđenu Zakonom o teritorijalnoj podjeli Republike Makedonije i određivanju područja jedinica lokalne samouprave ("Službeni list Republike Makedonije" br. 49/96) i Zakonom o gradu Skoplju ("Službeni list Republike Makedonije" br. 49/96)?* (

## Također pogledajte 
* Referendum o nezavisnosti Makedonije
* Referendum o teritorijalnoj i političkoj autonomiji Albanaca u Makedoniji
* Referendum o autonomiji Sandžaka
* Referendum o nezavisnosti Slovenije
* Referendum o nezavisnosti Hrvatske
* Referendum o nezavisnosti Kosova
* Referendum o nezavisnosti Bosne i Hercegovine
* Referendum o nezavisnosti Crne Gore 1992.

## Reference 
Makedonija
2004
Kategorija:Referendumi u 2004.
Kategorija:Politička historija Sjeverne Makedonije
Kategorija:2004. u Sjevernoj Makedoniji
József Lihi

**József Lihi** rođen 12. marta 1963. u Miškolcu, nekadašnji 
je mađarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Lihi je u biatlonskim takmičenjima nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1984, ali nije osvojio ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji mu je bilo 58-o mjesto na ZOI 1984. u utrci na 10&nbsp;km, kada je sa šest promašaja i 9:27.2&nbsp;min zaostatka, bio iza norveškog biatlonca Eirika Kvalfossa. U štafeti nije nastupio. 

### Svjetsko prvenstvo 
Lihi je od SP 1983. do SP 1986. nastupio tri puta na Svjetskim prvenstvima, ali nije osvojio ni jednu medalju. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo mu je 57-o mjesto na SP 1985. u utrci na 10&nbsp;km bez promašaja i zaostatkom od 6:40.0&nbsp;min bio sporiji u odnosu na pobjednika Frank-Petera Roetscha. U štafetnim utrkama mu je najbolji rezultat 12-o mjesto na SP 1985. u štafeti s Jánosom Spisákom, Lászlóm Farkasom i Zsoltom Kovácsom. 

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio mu je u sezoni 1984/85. 17. januara 1985. u Oberhofu u utrci na 20&nbsp;km, kada je sa šest promašaja i zaostatkom od 15:05.0&nbsp;min osvojio 62-o mjesto iza pobjednika, zapadnonjemačkog  biatlonca Peter Angerer, koji je završio utrku s jednim promašajem. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 51-o mjesto u sezoni SK 1987/88. u Ruhpoldingu 30. januara 1988. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 7:53.4&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Stefana Höcka, koji je završio utrku s jednim promašajem. 
U ekipnim utrkama najbolji rezultat mu je zadnje 11-o mjesto u Ruhpoldingu 31. januara 1988. u  sezoni SK 1987/88. s Zsoltom Kovácsom, Lászlóm Bercesom i Tamaszom Edöcsom 

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1988.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Biografije, Miškolc
Kategorija:Mađarski biatlonci
Kategorija:Mađarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Edin Krnić

**Edin Krnić** rođen 7. januara 1968. u Tuzima, Socijalistička Republika Crna Gora, tada dio SFR Jugoslavije, je crnogorski putopisac, autor i producent dokumentarne putopisne emisije *Oko svijeta s Edinom Krnićem*, koja se emituje od septembra 2022. na nacionalnoj televiziji RTCG.

## Biografija 
Sa putovanjma je započeo nakon ratova u bivšoj Jugoslaviji, a  aktivno putuje od 2004. i počeo je dokumentirati svoja putovanja 2015, putem video i fotografskih zapisa, što se kasnije razvilo u televizijski putopisni serijal.

## Televizijska emisija 
*"Oko svijeta s Edinom Krnićem"* je dokumentarna putopisna emisija koja se emituje na Radio-televiziji Crne Gore. Krnić putuje u daleke i egzotične krajeve Azije, Afrike, Latinske Amerike i Pacifika, prikazujući svakodnevni život, običaje i duhovnost lokalnih zajednica, često i autohtonih plemena.

## Putovanja 
Posjetio je 153 članice UN i 19 teritorija na svim kontinentima. Njegovi putopisi često uključuju izolovana područja i zajednice koje rijetko dolaze u kontakt sa modernim svijetom.

## Nagrade i priznanja 
* Nagrada Opštine Tuzi (2019) za promociju Crne Gore u inostranstvu.
* Počasno državljanstvo Palestine (2019) za predstavljanje palestinskog svakodnevnog života u svojoj emisiji.
* Nagrada Udruženja novinara Crne Gore za 2023. godinu

## Vanjski linkovi 
* Zvanična web stranica
* YouTube kanal
* Najava emisije na RTCG-u
* Portal Analitika: Krnić dobio palestinsko državljanstvo
* Nagrada Opštine Tuzi – zvanično saopštenje

Kategorija:Biografije, Tuzi
Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Crnogorski putopisci
Egon Leitner

**Egon Leitner** rođen 15. septembra 1965. u Lienzu nekadašnji je austrijski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Leitner je nastupio dva puta na olimpijskim igrama i to na ZOI 1988. i ZOI 1992, ali nije osvajao medalje. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 19-o mjesto na ZOI 1992. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i 1:29.5&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza njemačkog biatlonca Marka Kirchnera. U štafeti s Brunom Hofstätterem, Ludwigom Gredlerom i Franzom Schulerom sa zaostatkom od 5:57.2&nbsp;min osvojio je četvrto mjesto iza njemačke štafete u sastavu: Ricco Groß, Jens Steinigen, Mark Kirchner i Fritz Fischer.

### Svjetsko prvenstvo 
Leitner je od SP 1987. do SP 1991. nastupio četiri puta na Svjetskim prvenstvima, ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman ostvario je na SP 1990. osvajanjem 19-og mjesta u utrci na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 5:58.0&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Valerija Medvedceva. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat peto mjesto na SP 1990. u ekipnoj utrci s Brunom Hofstätterem, Alfredom Ederom i Franzom Schulerom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Leitner je imao u sezoni SK 1985/86. u austrijskom Feistritzu 23. januara 1986. kada je u utrci na 20&nbsp;km kada je s tri promašaja i zaostatkom od 6:41.1&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Sergeja Antonova. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat četvrto mjesto u sezoni SK 1987/87. u finskom Jyväskylä u utrci štafete s Brunom Hofstätterem, Franzom Schulerom i Alfredom Ederom.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1992.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Biografije, Lienz
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Rezolucija 1003 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1003** je donesena 5. jula 1995, na 3551. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon što je potvrdila sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno rezolucije 943 (1994), 970 (1995) i 988 (1995), Vijeće je konstatovalo mjere SR Jugoslavije na zatvaranju njene granice sa Bosnom i Hercegovinom stoga je produžio djelimičnu suspenziju sankcija SR Jugoslaviji za dodatnih 75 dana do 18. septembra 1995.

Konstatovano je da je granica i dalje zatvorena, osim za humanitarnu pomoć i zalaganje SR Jugoslavije u tom pogledu. Vijeće je podvuklo važnost koju pridaje nepružanju vojne pomoći snagama bosanskih Srba. Istovremeno, pozdravljene su pojednostavljene procedure koje je usvojio komitet osnovan rezolucijom 724 (1991) u vezi sa legitimnim zahtevima za humanitarnu pomoć i pretovarom na Dunavu.

Postupajući prema Poglavlju VII Povelje Ujedinjenih nacija, međunarodne sankcije SR Jugoslaviji suspendovane su do 18. septembra 1995. Rezolucija je također pozvala na međusobno priznanje država bivše Jugoslavije, pri čemu je priznanje između Bosne i Hercegovine i SR Jugoslavije važan prvi korak u tom procesu. Situacija će biti stalno pod kontrolom Vijeća sigurnosti.

Rezolucija 1003 usvojena je sa 14 glasova protiv i nijednog protiv, uz jedan uzdržan iz Rusije.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1003(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1003
1003
1003
Brebeneskul (jezero)

**Brebeneskul** je jezero na najvišoj nadmorskoj visini u Ukrajini (1801 m). Smješteno je u Šumovitim Karpatima, u Rahivskom rajonu, u Zakarpatskoj oblasti, i ledničkog je porijekla. Zaštićeno je kao hidrološki spomenik prirode.

## Opis 
Leži na dnu cirka. Dugo je 134, široko 28–44, a duboko do 3,2 m. Površina mu je 0,61 ha. Ovalnog je oblika i obale su mu visoke, s manjim siparima. Vodu dobija uglavnom od padavina i iz podzemlja. Tokom toplih perioda nivo vode može porasti i pasti za nekoliko desetaka centimetara, zavisno od količine padavina. Voda je čista, plava i blago mineralizirana. Dno je kamenito, uzdiže se u smjeru istoka, a mjestimično je prekriveno sivim muljem.

## Flora i fauna 
Obalna vegetacija je odsutna. Travnati pokrivač počinje direktno od ruba vode. U jezeru nema ribe. Faunu čine mikroskopski rakovi i vodozemci, posebno karpatski i alpski triton te šumska žaba. Među malim rakovima su oni iz roda *Cladocera* i *Copepoda*, a blizu dna *Paracyclops fimbriatus*.

## Ekološki problemi 
Kao i na ostala jezera u Čornogorskom masivu, na Brebeneskul utječe prekomjerni turizam. Južna obala pogodna je za postavljanje šatorskih kampova i paljenje vatri, odakle smeće djelomično pada u jezero, ali se većina nakuplja u depresiji prema rječici Brebeneskul, koja otječe iz jezera.

Zagađenost Brebeneskula i njegove okoline zahtijeva hitnu reakciju: turisti sijeku zakržljale planinske borove za logorske vatre, ostavljaju smeće, a u blizini jezera postoje deponije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Fotografije jezera
* Snimak jezera (YouTube)

Kategorija:Jezera u Ukrajini
Kategorija:Geografija Zakarpatske oblasti
Mihai Rădulescu (biatlonac)

**Mihai Rădulescu**, rođen 24. jula 1962. u Vatra Dorneiu u Rumuniji, nekadašnji je rumunski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Rădulescu je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1984. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 49-o mjesto na utrci na 20&nbsp;km kada je s osam promašaja i zaostatkom od 15:25.4&nbsp;min bio sporiji od pobjednika zapadnonjemačkog biatlonca Petera Angerera. U štafeti s Gheorgheom Berdarom, Vladimirom Todaşcom i Imretom Lestyanom su osvojili 13-o mjesto iza sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasiljev, Jurij Kaškarov, Algimantas Šalna i Sergej Buligin.

### Svjetsko prvenstvo 
Mihai Rădulescu nije nastupao na Svjetskim prvenstvima.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio mu je u sezoni 1983/84. 1. marta 1984. u Oberhofu u utrci na 20&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 10:22.5&nbsp;min osvojio 42-o mjesto iza pobjednika Jurija Kaškarova, koji je završio utrku s jednim promašajem, što mu je i najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama. U ekipnim utrkama nije nastupao.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1984.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1962.
Kategorija:Biografije, Vatra Dornei
Kategorija:Rumunski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Rumunski olimpijci u biatlonu
Rezolucija 1004 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1004** je donesena 12. jula 1995, na 3553. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdila sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, Vijeće je, postupajući u skladu sa Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, zahtijevalo da se snage bosanskih Srba povuku iz zaštićene zone Srebrenica i poštuju sigurnost osoblja snaga Ujedinjenih nacija u Srebrenici. Rezolucija je donesena tokom Genocida u Srebrenici.

Nakon reafirmacije suvereniteta, teritorijalnog integriteta i nezavisnosti Bosne i Hercegovine, Vijeće sigurnosti je izrazilo duboku zabrinutost zbog situacije u Srebrenici i tamošnjeg civilnog stanovništva. Situacija se pokazala kao izazovna za UNPROFOR, posebno jer je u Potočarima bilo mnogo raseljenih lica bez osnovnih humanitarnih zaliha. Osuđeno je pritvaranje pripadnika UNPROFOR-a i napadi snaga bosanskih Srba na mirovne snage.

Vijeće je zatražilo da snage bosanskih Srba prekinu ofanzivu i odmah se povuku iz Srebrenice, dodajući da snage treba da poštuju njen status sigurne zone. Također je zahtijevalo da se osigura sigurnost osoblja UNPROFOR-a i da se neki od njegovih pripadnika puste iz pritvora. Ovo je ponovo razmotreno u Rezoluciji 1010. Sve strane su pozvane da dozvole pristup tom području Visokom povjereniku Ujedinjenih nacija za izbjeglice i međunarodnim humanitarnim agencijama kako bi se pomoglo civilnom stanovništvu i obnovile komunalne usluge. Od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa Ghalija zatraženo je da iskoristi sve raspoložive resurse za vraćanje statusa "sigurne zone" Srebrenici.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1004(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
1004
1004
Rezolucije
Rezolucije
Vuelta a España 1975.

**Vuelta a España 1975.** bila je 30. izdanje Vuelte, jedne od tri najveće biciklističke utrke na svijetu. Krenula je 22. aprila pojedinačnim hronometrom u Fuengiroli, a završena 11. maja također pojedinačnim hronometrom u San Sebastiánu. Sastojala se od 19 etapa, a vozači su prešli 3104 km.

Na prva tri mjesta u ukupnom poretku završili su domaći predstavnici, po redoslijedu: Agustín Tamames, Domingo Perurena i Miguel María Lasa, koji je bio prvi u poretku sprintera (na bodove). Andrés Oliva bio je najbolji penjač, dok je titulu najboljeg tima osvojio Kas-Kaskol. 

## Timovi 
Devet timova dobilo je pozivnicu za učešće, a svaki je poslao po deset vozača. Od 90 vozača utrku su kompletirala 54. Učestvovali su sljedeći timovi:

## Ruta 
## Plasmani 
### Ukupni poredak 
### Sprinteri (bodovi) 
### Penjači 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Vuelta a España 1975. na *CyclingFever.com*

Kategorija:Vuelta a España po godinama
Kategorija:1975. u Španiji
Kategorija:1975. u biciklizmu
Rezolucija 990 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 990** donesena je 28. aprila 1995, na 3527. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno rezolucije 981 (1995) i 982 (1995), Vijeće je, djelujući u skladu sa Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, odobrio raspoređivanje Operacije Ujedinjenih naroda za vraćanje povjerenja u Hrvatsku (UNCRO).

Vijeće je pozvalo vladu Hrvatske i lokalne srpske vlasti da u potpunosti sarađuju s UNCRO-om u provedbi njegovog mandata, izražavajući zabrinutost da Hrvatska još nije potpisala Sporazum o statusu snaga. Od Generalnog sekretara je zatraženo da o tom pitanju izvijesti Vijeće najkasnije do 15. maja 1995.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/990(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
990
990
Rezolucija 994 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 994** je donesena 17. maja 1995, na 3537. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno rezolucije 981 (1995), 982 (1995) i 990 (1995), Vijeće je raspravljalo o povlačenju Hrvatske vojske 1. maja 1995. raspoređivanje Operacije Ujedinjenih naroda za vraćanje povjerenja u Hrvatsku (UNCRO).

Vijeće sigurnosti je bilo zabrinuto da ciljevi Vijeća sigurnosti nisu ispunjeni i da je prekršen sporazum između strana od 7. maja 1995, posebno o povlačenju trupa iz zona razdvajanja. Poštivanje primirja i povlačenje iz ovih područja bilo je važno za provedbu mandata UNCRO-a. Naglašeno je poštovanje ljudskih prava, posebno u regiji zapadne Slavonije (sektor Zapad).

Ranije izjave predsjednika Vijeća sigurnosti o hrvatskoj ofanzivi u zapadnoj Slavoniji – Operaciji Bljesak – kršenju sporazuma o prekidu vatre potpisanog 29. marta 1994. Ono je bilo zadovoljno poduzetim koracima kako bi se ispunili zahtjevi iz izjava, ali je zahtijevalo povlačenje svih trupa iz zona razdvajanja. Autoritet UNCRO-a je naglašen uz poštovanje njegove sigurnosti.

Vlada Hrvatske je pozvana da poštuje prava srpskog stanovništva, uključujući slobodu kretanja i pristup međunarodnim humanitarnim organizacijama. S tim u vezi, od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da u suradnji s Visokim povjerenikom Ujedinjenih nacija za izbjeglice, Visokim povjerenikom Ujedinjenih nacija za ljudska prava, Međunarodnim komitetom Crvenog krsta i drugim organizacijama procijeni humanitarnu situaciju u Slavoniji. Strane su također pozvane da osiguraju bezbjednost dionice autoputa Zagreb-Beograd u regiji i izbjegnu dalje radnje koje bi mogle eskalirati situaciju.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/994(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
994
994
Rezolucija 1009 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1009** je donesena 10. augusta 1995, na 3563. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno rezolucije 981 (1995), 990 (1995) i 994 (1995), Vijeće je zahtijevalo da Vlada Hrvatske rezolucije striktno poštuje rezolucije Vijeća sigurnosti nakon što je počela ofanziva Hrvatske vojske 4. augusta 1995.

Vijeće je konstatovalo da Hrvatska nije ispoštovala zahtjeve Vijeća sigurnosti koji su doneseni ranije tog mjeseca. Izražena je zabrinutost zbog kršenja embarga na oružje i žaljenje što su razgovori u Ženevi prekinuti. Naglašena je važnost dogovornog rješenja u vezi sa međusobnim priznavanjem država bivše Jugoslavije. Ofanziva velikih razmjera koju je Hrvatska započela 4. augusta eskalirala je sukob i izraženo je žaljenje. Ponovo je osuđeno granatiranje civilnih ciljeva, te konstatovano da su počinjena kršenja međunarodnog humanitarnog prava i da su ljudi koji su pobjegli u teškoj situaciji. Morala su biti zaštićena prava lokalnog srpskog stanovništva, a Vijeće je osudilo i nasilje nad osobljem Ujedinjenih nacija koje je rezultiralo s troje smrtnih slučajeva.

Postupajući prema Poglavlju VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće sigurnosti je zatražilo da Hrvatska i odmah prekine sve vojne akcije i da poštuje prava lokalnih Srba, omogući pristup regiji Međunarodnom komitetu Crvenog krsta i humanitarnih organizacija, dozvoli povratak izbjeglica i raseljenih osoba i poštuje status osoblja Ujedinjenih naroda, privodeći pravdi svaku osobu odgovornu za napade na UNPROFOR. Sve strane su podsjetile na svoje obaveze prema Rezoluciji 816 (1993) i da imaju za cilj sporazumno rješenje koje garantuje prava svih zajednica u razgovorima pod okriljem Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji.

Konačno, od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa Ghalija se tražilo da podnese izveštaj Vijeću u roku od tri sedmice od usvajanja ove rezolucije u vezi sa njenom implementacijom i implikacijama situacije na operaciju Ujedinjenih nacija za vraćanje poverenja. Razmotrile bi se i dalje mjere kako bi se osigurala usklađenost s Rezolucijom 1009.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1009(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
1009
1009
Rezolucija 981 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 981** je donesena 31. marta 1995, na 3512. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, Vijeće je uspostavilo Operaciju Ujedinjenih naroda za vraćanje povjerenja u Hrvatskoj (UNCRO) na period koji završava 30. novembra 1995.

Vijeće sigurnosti je željelo rješenje sukoba u bivšoj Jugoslaviji putem pregovora. Jedan takav sukob bio je u Hrvatskoj sa Srbima u toj zemlji. Još uvijek je trebalo provesti važne dijelove mirovnog plana Ujedinjenih nacija za Hrvatsku, uključujući demobilizaciju u srpskim područjima, povratak svih izbjeglica i uspostavljanje policijskih snaga, uz odredbe rezolucija 871 (1993) i 947 (1994).

Napomenuto je da je 31. marta 1995. istekao trenutni mandat Zaštitnih snaga Ujedinjenih naroda (UNPROFOR) u Hrvatskoj, kao i zahtjev Vlade Hrvatske za uspostavljanje mirovnih snaga u zemlji. Poštivanje ljudskih prava pozivano je na suštinski korak ka miru. Sigurnost i sloboda kretanja UNPROFOR-a je morala biti osigurana.

Radeći prema Poglavlju VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je osnovalo UNCRO sa 7.000 ljudi za period do 30. novembra 1995, sa sljedećim mandatom:
:(a) obavljati funkcije u sporazumu o prekidu vatre između Hrvatske i lokalnih Srba;
:(b) da pomogne u implementaciji ekonomskog sporazuma;
:(c) da pomogne u sprovođenju rezolucija Savjeta bezbjednosti;
:(d) da nadgleda granicu između Bosne i Hercegovine i Hrvatske i Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije;
:(e) da pomogne u prijenosu humanitarne pomoći u Bosnu i Hercegovinu preko Hrvatske;
:(f) da prati demobilizaciju poluostrva Prevlaka;
Od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa Ghalija zatraženo je da najkasnije do 21. aprila 1995. izvijesti o provedbi gore navedenog mandata. Od njega se dalje tražilo da svaka četiri mjeseca izvještava o mandatu i implementaciji sporazuma. UNCRO je morao stvoriti uslove pod kojima bi se sporazum mogao postići, dok su države članice bile ovlaštene da pruže zračnu podršku mirovnoj operaciji. Strane su bile odgovorne za sigurnost osoblja Ujedinjenih nacija i rad na mirnom rješenju njihovog spora.

Konačno, od Hrvatske je zatraženo da potpiše Sporazum o statusu snaga i da osigura odgovarajuće frekvencije za radio i televizijsko emitiranje bez ikakvih troškova za Ujedinjene nacije.

Istog dana Vijeće je Rezolucijom 983 uspostavilo i Snage Ujedinjenih nacija za preventivno raspoređivanje  u Makedoniji.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/981(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
981
981
Dorota Miśkiewicz

mini|270x270piksel| Sextet Włodzimierza Nahornog (2017) (Mariusz Bogdanowicz, Wojciech Staroniewicz, Włodzimierz Nahorny, Dorota Miśkiewicz, Henryk Gembalski, Piotr Biskupski)
**Dorota Miśkiewicz** poljska je pjevačica, kantautorica, kompozitorica i violinistica.

Osim džeza, njen rad proteže se i na druge muzičke žanrove, uključujući latino ritmove. Objavila je brojne solističke i kolaborativne albume i singlove, a njen album *Caminho* iz 2008. osvojio je "Zlatnu ploču". Dvaput je nominovana za poljsku muzičku nagradu "Fryderyk".

## Rani život 
Rođena je u Kłodzku, na jugu Poljske. Njen otac Henryk (rođen 1951) poznati je džez-saksofonist i kompozitor. Njen mlađi brat Michał (rođen 1977) postao je džez-perkusionist, a dobitnik je nagrada "Fryderyk" sa sastavom *Simple Acoustic Trio* (koji je 2008. preimenovan u Marcin Wasilewski Trio).

Studirala je violinu na Muzičkoj akademiji "Fryderyk Chopin" u Varšavi, gdje je diplomirala 1997. Tri godine ranije pridružila se sekstetu džez-muzičara Włodzimierza Nahornog, s kojim je kao vokal i violinistica snimila četiri albuma. Na albumu su učestvovali i drugi izvođači, uključujući brazilskog perkusionista Guella, džez-pijanista Marcina Wasilewskog, gitarista Marka Napiórkowskog – koji je koautor nekih pjesama – te Grzegorza Turnaua, koji je napisao tekstove za naslovnu pjesmu i još jednu numeru. Pjesma "Magda, proszę" ("Magda, molim te") izvedena je na Festivalu u Opolu, gdje je osvojila drugo mjesto prema ocjeni žirija. Album je dobio "Zlatnu ploču" i bio nominovan za nagradu "Fryderyk".

Prema pisanju lista *Rzeczpospolita*, iako potječe iz džezerskog okruženja, uspješno se okušala i u drugim žanrovima, uključujući pop, *bossa novu* i sambu.

Njen četvrti album *Ale* ("Ali") objavljen je u maju 2012.

## Diskografija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Službeni forum

Kategorija:Rođeni 1973.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Kłodzko
Kategorija:Poljski muzičari
Kategorija:Džez-muzičari
Kategorija:Poljski violinisti
Rezolucija 845 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 845** je donesena 18. juna 1993, na 3243. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdila rezoluciju 817  i razmatranja izvještaja Generalnog sekretara u skladu s njom, Vijeće je pozvalo Grčku i Republiku Makedoniju da nastave napore u rješavanju spora oko imena.

Napori kopredsjedavajućih Upravnog odbora Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji su cijenjeni, dok je od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo da redovno obavještava Vijeće sigurnosti, s ciljem rješavanja pitanja prije 48. zasjedanja Generalne skupštine u septembru 1993.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/843(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
843
843
Rezolucija 1023 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1023** donesena je 22. novembra 1995, na 3596. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja svih rezolucija o sukobima u bivšoj Jugoslaviji, Vijeće je istaklo "Osnovni sporazum o regiji Istočne Slavonije, Baranje i Zapadnog Srijema" između Vlade Hrvatske i lokalnih predstavnika Srba.

Vijeće sigurnosti je ponovo naglasilo potrebu za političkim rješenjem sukoba u bivšoj Jugoslaviji putem pregovora, uključujući međusobno priznavanje država na toj teritoriji. Također je napomenulo da su Istočna Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem (poznat kao Sektor Istok) sastavni dijelovi Hrvatske. Važnost je data poštovanju ljudskih prava i osnovnih sloboda u tim područjima.

Sporazum "Osnovni sporazum o regiji Istočne Slavonije, Baranje i Zapadnog Srijema" potpisan 12. novembra 1995. je pozdravljen, a zahtjev za uspostavljanje prelazne vlasti i međunarodnih snaga sadržan u sporazumu je priznat. Sve strane su pozvane da sarađuju jedna s drugom i s Operacijom Ujedinjenih nacija za obnovu povjerenja.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1023(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
1023
1023
Francisc Forika

**Francisc Forika** rođen 16. juna 1954. u Suseni u Rumuniji, nekadašnji je rumunski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Forika je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1984. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 48-o mjesto na utrci na 10&nbsp;km kada je s četiri promašaja i zaostatkom od 5:06.0&nbsp;min bio sporiji od pobjednika norveškog biatlonca Eirika Kvalfossa. U štafeti nije nastupio.

### Svjetsko prvenstvo 
Francisc Forika nije nastupao na Svjetskim prvenstvima.

### Svjetski kup 
U Svjetskom kupu nije nastupao.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1984.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1954.
Kategorija:Biografije, Suseni (Harghita)
Kategorija:Rumunski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Rumunski olimpijci u biatlonu
Rezolucija 992 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 992** je donesena 11. maja 1995, na 3533. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdila sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, uključujući rezoluciju 820 (1993), Vijeće se bavilo slobodom plovidbe rijekom Dunav.

Vijeće sigurnosti željelo je nesmetan pristup pomorskom dijelu Dunava. Izražena je zabrinutost zbog nezakonitih cestarina koje se naplaćuju stranim brodovima koji tranzitiraju Dunavom na teritoriji SR Jugoslavije. Države su podsjećene na svoje obaveze iz Rezolucije 757 (1992) da ne daju sredstva na raspolaganje SR Jugoslaviji i da mogu podnijeti zahtjev za naknadu nezakonito nametnutih cestarina njihovim plovilima. Napomenuto je da su se brodovi u vlasništvu ili registrovani u SR Jugoslaviji nalazili na lijevoj strani obale Dunava dok su se popravke vršile na desnoj strani obale. U tom smislu, prepoznato je da bi to zahtijevalo izuzeće od odredbi Rezolucije 820.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, odlučeno je da plovila iz SR Jugoslavije mogu koristiti rumunske prevodnice na lijevoj obali Dunava. Trenutna rezolucija stupila bi na snagu nakon što odbor osnovan Rezolucijom 724 (1991) bude zadovoljan da su popravke prevodnica na sistemu Đerdap I na desnoj strani obale završene. Rezolucija bi ostala na snazi ​​početni period od 60 dana.

Od Rumunije je zatraženo da prati korištenje prevodnica i, ako je potrebno, pregleda plovila i njihov teret, kako bi se osiguralo da se nikakva roba ne utovara ili istovara tokom prolaska plovila kroz prevodnice sistema Đerdap I. Svakom plovilu koje krši rezolucije Vijeća sigurnosti mogao bi biti odbijen pristup. Izuzeća bi bila ukinuta trećeg radnog dana ako se prijave prekršaji, osim ako Vijeće ne odluči drugačije.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/992(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
992
992
Rezolucija 998 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 998** je donesena 16. juni 1995, na 3543. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno rezolucije 982 (1994), Vijeće je uspostavilo snage za brzo reagovanje do 12.500 pripadnika u okviru Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini nakon ukupnog napada na njih.

Pismo primljeno od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija 9. juna 1995. uključivalo je prijedloge Francuske, Nizozemske i Ujedinjenog Kraljevstva da se UNPROFOR ojača stvaranjem snaga za brzo reagovanje unutar njega. Snage za brzo reagovanje bile bi sastavni dio postojeće mirovne operacije i UNPROFOR bi ostao nepristrasan. Vijeće je bilo zabrinuto zbog nastavka oružanih neprijateljstava u Bosni i Hercegovini i što nije dogovoreno daljnje primirje. Osuđeni su napadi snaga bosanskih Srba na UNPROFOR i civile.

Postupajući u skladu sa Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je zahtijevalo da snage bosanskih Srba oslobode svo zatočeno osoblje UNPROFOR-a i da sve strane poštuju sigurnost UNPROFOR-a. Sukob se neće riješiti vojnim sredstvima i morali su započeti pregovori, uz ponavljanje da strana bosanskih Srba prihvata mirovni plan Kontakt grupe kao polaznu tačku. Zatražen je potpuni prekid vatre, prekid neprijateljstava i nesmetan pristup humanitarnim organizacijama, posebno sigurnim zonama i Sarajevu. Rezolucijom su strane pozvane da poštuju sigurnost civila i status sigurnih zona.

Tada je odlučeno da se poveća broj UNPROFOR-a za dodatnih 12.500 ljudi, što je povećanje od preko 50%, kako je predviđeno u pismu Generalnog sekretara. Sve dalje promjene trebale bi uzeti u obzir sigurnost snaga i smanjiti opasnost kojoj su bile izložene.

Kina i Rusija su se uzdržale od glasanja o Rezoluciji 998 nakon što su izrazile zabrinutost da UNPROFOR treba da ostane striktno mirovne snage, što su odobrili i ostali članovi Vijeća.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/998(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
998
998
Rezolucija 987 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 987** je donesena 19. aprila 1995, na 3521. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdila sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, posebno rezoluciju 982 (1994), Vijeće je pozvalo na mjere za osiguranje sigurnosti, bezbjednosti i slobode kretanja Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija (UNPROFOR) u Bosni i Hercegovini nakon napada na njih.

Vijeće je bilo zabrinuto zbog nastavka borbi u Bosni i Hercegovini i kršenja rezolucija 781 (1992) i 816 (1993) uprkos sporazumima o prekidu vatre i neprihvatljivosti rješavanja sukoba vojnim sredstvima. Također je istaklo nedavne napade na osoblje UNPROFOR-a koji su rezultirali smrtnim slučajevima Francuza i potrebu za poštovanjem statusa osoblja Ujedinjenih nacija.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je naglasilo odgovornost stranaka i drugih uključenih da garantuju sigurnost, bezbjednost i slobodu kretanja UNPROFOR-a, pozivajući na prestanak svih napada i zastrašivanja protiv Snaga. Od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da predloži mjere koje bi se mogle poduzeti kako bi se spriječili napadi na UNPROFOR i omogućilo mu da izvrši svoj mandat.

Strane u Bosni i Hercegovini pozvane su da se dogovore o produženju primirja i prekidu neprijateljstava te da nastave pregovore o sveobuhvatnom političkom rješenju.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/987(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
987
987
Ivona Kundert

**Ivona Kundert** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica. Poznata je po ulogama u *Crno-bijeli svijet, Zlatni dvori i Larin izbor.* Stalno je zaposlena u Pozorišu komedija.

## Filmografija 
### Film 
### Televizija 
### Pozorište 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1987.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Osijek
Kategorija:Hrvatske glumice
Rezolucija 1016 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1016** donesena je 21. septembra 1995, na 3581. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja svih rezolucija o sukobima u bivšoj Jugoslaviji, Vijeće je pozvalo na veće napore za postizanje sveobuhvatnog političkog rješenja sukoba u Bosni i Hercegovini i zahtijevalo da i Bosna i Hercegovina i Hrvatska prekinu svoju ofanzivu u zapadnoj Bosni.

Vijeće je izrazilo zabrinutost da je situacija u Bosni i Hercegovini humanitarna kriza, posebno zbog nedavnih borbi, gubitka života, mnogih izbjeglica i raseljenih osoba te patnje civilnog stanovništva kao posljedice vojnih akcija. Također je izrazilo žaljenje zbog žrtava koje su pretrpjeli danski mirovni vojnici i izrazilo saučešće porodicama poginulih. U tom smislu, sve strane su pozvane da prekinu neprijateljstva i poštuju prekid vatre.

Države članice uključene u promovisanje sveukupnog mirnog rješenja u regiji pozvane su da intenziviraju svoje napore u saradnji s agencijama za humanitarnu pomoć, napominjući da ne može biti vojnog rješenja za sukob u Bosni i Hercegovini. Generalni sekretar je bio dužan da što prije dostavi dodatne informacije o humanitarnoj situaciji Vijeću.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1016(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1016
1016
1016
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucija 1010 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1010** donesena je 22. novembra 1995, na 3564. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon ponovnog potvrđivanja svih rezolucija o sukobima u bivšoj Jugoslaviji i potvrdilo Rezoluciju 1004 (1995), Vijeće je zahtijevalo da bosanski Srbi oslobode sve pritvorene osobe i omoguće pristup međunarodnim humanitarnim organizacijama.

Vijeće sigurnosti je bilo zabrinuto što bosanski Srbi nisu ispunili njegove zahtjeve. Bilo je neprihvatljivo da su snage bosanskih Srba narušile sigurna područja Srebrenice i Žepe. Rezolucija je potvrdila posvećenost Vijeća pregovaračkom rješenju sukoba u bivšoj Jugoslaviji u kojem bi se suverenitet i teritorijalni integritet njenih država međusobno poštovali i priznavali. Također je izražena zabrinutost zbog kršenja međunarodnog humanitarnog prava i nestanka civila u Srebrenici i Žepi. Bosansko-srpska strana je u tom smislu osuđena zbog toga što civilima nije omogućila pristup.

Vijeće je zahtijevalo da bosanski Srbi omoguće pritvorenim osobama pristup od strane Međunarodnog komiteta Crvenog krsta i Visokog povjerenika Ujedinjenih nacija za izbjeglice i poštuju prava pritvorenih osoba te je pozvalo na njihovo oslobađanje. Svi koji su počinili kršenja međunarodnog humanitarnog prava bit će individualno odgovorni. Konačno, od Generalnog sekretara je zatraženo da do 1. septembra 1995. podnese izvještaj o poštivanju ove rezolucije.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/1010(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
1010
1010
Rezolucije
Rezolucije
Mirna Medaković

**Mirna Medaković Stepinac** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 20. juna 1985. u Zagrebu, gaje je kao osnovnoškolka bila članica Društva Naša djeca, te 8 godina aktivna članica ZKM-a (Zagrebačko pozorište mladih). Nakon završene IV. gimnazije upisala je politologiju, a iste godine debitirala je u seriji *Zabranjena ljubav*, nakon snimljene prve sezone serije, upisala je Akademiju dramske umjetnosti u Zagrebu, gdje je i diplomirala. Od tada je vrlo aktivna u pozorištima, televiziji, filmu i u radio dramama. Godine 2015. vjenčala se s Hrvojem Stepincem.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
### Pozorišne uloge 
### Sinkronizacija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1985.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatske glumice