open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ruku'

**Rukū** ili pregibanje u namazu je jedan od farzova namaza, na osnovu riječi Uzvišenog Allaha:
'''O, vjernici, činite ruku' i sedždu i obožavajte svoga Gospodara!'*

Muhammed je rekao onome koji nije dobro obavljao svoj namaz:

*Zatim učini ruku' i smiri se na njemu''

Ruku' se čini tako što se saviju leđa toliko da se rukama mogu dohvatiti koljena. Potpuni ruku' je u savijanju leđa toliko da glava i leđa budu poravnani. Onaj ko je pognut (usljed bolesti) toliko da dostiže stepen ruku'a oborit će glavu, kako bi napravio razliku između ruku'a i kijama.

## Bilješke 
Kategorija:Namaski farzovi
Posljednje sjedenje

**Posljednje sjedenje** je dio namaza, molitve muslimana. Obavezno je da traje u namazu toliko dugo da se može proučiti et-tešehud (et-Tehijjatu) na njemu, što je utemeljeno na riječima Allahovog Poslanika, u hadisu o tešehudu, koji prenosi Ibn Mes'ud:

*Kada završiš ovo, ili je rekao kada uradiš ovo, završio si svoj namaz*

Ovdje je upotpunjenje namaza vezano za učenje et-tešehuda (et-Tehijjatu) ili sjedenje radi njega. Učenje et-tešehuda nije propisano bez sjedenja, pa je u suštini kraj namaza vezan za posljednje sjedenje. Poslije et-Tehijjatu, na ovom sjedenju uče se salavati i namaska dova, nakon čega se predaje selam (tada je namaz završen).

## Bilješke 
Kategorija:Namaski farzovi
Sedžda

mini|desno|200px|Vjernici na sedždi za vrijeme namaza
**Sedžda** je farz u namazu koji se obavlja stavljanjem čela i nosa na zemlju, istovremeno sa šakama, koljenima i stopalima. To je propisano na osnovu hadisa koji prenosi Ibn-Abbas, u kojem je Muhammed rekao:

## Pravila obavljanja sedžde 
Ukoliko bi osoba koja čini sedždu obavila sedždu samo čelom, bez spuštanja nosa na zemlju, namaz ne bi bio ispravan, osim ako ne postoji opravdan razlog za to. Nije dozvoljeno činiti sedždu samo na nosu, osim ako je na čelu neka rana. Činjenje sedžde na obrazu ili bradi nije ispravno, makar to neko radio i s razlogom, jer nema dokaza koji govori da se sedžda može tako činiti. Ako bi imao razlog zbog kojeg ne može učiniti sedždu na čelu ili nosu, klanjač će je učiniti naginjanjem (išaretom).

Dizanje nogu sa zemlje za vrijeme sedžde je "mekruh-tahrimen". Sunnet je prste nogu usmjeriti prema kibli. Ebu-Humejd  kaže, opisujući namaz Allahovog Poslanika: "Kad je činio sedždu, stavljao je ruke niti raširene niti skupljene, a vrhove nožnih prsta okretao je prema kibli."

Ako bi se zbog gužve morala činiti sedžda na leđima drugog klanjača, koji klanja isti namaz, namaz je ispravan. Ali, ako bi klanjali različite namaze, to nije dozvoljeno činiti. Ovo je dozvoljeno samo zbog gužve; u suprotnom, to nije dozvoljeno. Uvjet za ispravnost sedžde je da mjesto njenog obavljanja ne bude više od pola podlaktice od mjesta na kojem su stopala. Ako je visina mjesta veća od toga, sedžda nije ispravna, osim ako se ponovi na mjestu odgovarajuće visine.

U nekim izvorima navodi se da se sedžda muškarca i sedžda žene razlikuju, međutim, za to mišljenje ne postoje validni dokazi.

Muhammed kaže:

Ovim hadisom direktno se zabranjuje spuštanje laktova na tle ili na koljena. U drugom hadisu Muhammed kaže:

## Vrste sedždi 
Postoji nekoliko vrsti sedždi:
* sedžda koja se obavlja u namazu,
* sehvi-sedžda,
* tilavet-sedžda,
* šukur-sedžda.

## Također pogledajte 
* Tekbir
* Kijam
* Ruku'

## Reference 
Kategorija:Namaski farzovi
Ferrari 288 GTO

mini|desno|300px|Ferrari 288 GTO
**Ferrari 288 GTO** je model Ferrarijevog automobila, koji je nastao na bazi modela 308 GTB.

## Pozadina 
288 GTO je nastao u namjeri da nastupa na utrkama u novoformiranoj Grupi B za utrke. Po pravilima te grupe Ferrari je morao izraditi najmanje 200 cestovnih verzija GTO-a. Kako su 288 GTO i Porscheov model 959, bili jedini prijavljeni, takmičenje nije zaživjelo. Svih 272 modela GTO-a su prodati kao cestovne verzije. U proizvodnji je bio u periodu 1984-1986, a cijena jednog modela je bila 265 000 DM (1984).
## Motor 
Motor V8 zapremine 2855 ccm, snage 294 kW (400 KS) pri 7000 obr/min, i maksimalnog obrtnog momenta 496 Nm pri 3800 obr/min.

## Dimenzije 
*Dužina: 4 290 mm
*Širina: 1 910 mm
*Visina: 1 120 mm
*Težina: 1 160 kg

## Performanse 
*0–100 km/h in 4,9 s
*0–200 km/h in 15,2 s
*Maksimalna brzina: 305 km/h

## Vanjski linkovi 
*Slike (288 GTO Evolutione)

GTO
Ferrari F50 GT

mini|desno|250px| Ferrari F-50
Ferrari **F50 GT** je nastao na osnovu automobila Ferrari F50, sa namjerom učestvovanja na utrkama. Međutim, Ferrari je odlučio da ga ne proizvodi, samo tri primjerka su proizvedena; jedan prototip i dva za posebne kupce.
Masa mu iznosi 909,4 KG. Motor je V12 iz modela F50 i razvija snagu od 750 KS.
Pri testiranjima na privatnoj stazi Fiorano F50 GT je pokazo sjajne performanse i postizao bolja vremena od još jednog trkaceg modela Ferrari 333 SP.
Nije poznato zašto je Ferrari odustao od proizvodnje F50 GT, ali se kao jedan od razloga navodi koncentrisanje na Ferrarijev Formula 1 tim.

Jedan F50 GT je oštećen pri izlijetanju na stazi Laguna Seca. Poslan je nazad u Ferrarijevu tvornicu i popravljen. Popravkom su mu poboljšali karakteristike i masa mu je smanjena na manje od 900 KG a snaga motora povećana na 900 KS. Ovako dorađen F50 GT nikad nije službeno spominjan od strane Ferrarija.

## Performanse 
* Snaga: 750 KS pri 10500 obr/min
* Odnos snaga/masa: 0.75 KS/kg
* 0 - 100 km/h: 2.9 s https://web.archive.org/web/20090214221418/http://ferraris-online.com/Articles/SCM_0003.html
* 0 - 160 km/h: 6.7 s
* Max. brzina: 380 km/h (236 mph)

Kategorija:Ferrarijevi automobili
Made in Heaven

**Made in Heaven** je 15. i ujedno i zadnji studijski album britanske grupe Queen, zadnji album Freddia Mercurya i Johna Deacona. Objavljen je 6. novembra 1995. godine u izdanju Parlophonea i Hollywood Recordsa.
Nakon Fredieve smrti u novembru 1991. godine, John Deacon, Roger Taylor i Brian May su nastavili sa radom na vokalima i klavirskim dijelovima koje je Freddie snimio prije svoje smrti, zajedno s nedavno snimljene tekstovima preostalih članova grupe.

Obe faze snimanja, prije i poslije smrti Freddia, završeni su u studiju Queena u Montreuxu u Švicarskoj. Album je dostigao 1. mjesto na top-listi albuma u Velikoj Britaniji, gdje je doživio 4 platinasta tiraža. Prema The Guardianu, album je prodat u 20 miliona primjeraka širom svijeta. 
Objavljen je u počast legendarnom i nezamjenjivom vokalu grupe, a postigao je veliki uspjeh širom Evrope i svijeta.

Brian May je 2013. godine rekao *da je album "Made in Heaven" možda najbolji album grupe Queen koji je ikada snimljen. Toliko ljepote ima u njemu. Bio je to dug, dug proces, pažljivo spojen. Istinsko djelo ljubavi*.

## Pjesme na albumu 
# It`s a Beautiful Day
# Made In Heaven
# Let Me Live
# Mother Love
# My Life Has Been Saved
# I Was Born to Love You
# Heaven For Everyone
# Too Much Love Will Kill You
# You Don't Fool Me
# A Winter`s Tale
# It`s a Beautiful Day (reprise)
# Made in Heaven (instrumental)

## Reference
## Vanjski linkovi
*Službena web stranica grupe *Made in Heaven*, sadrži tekstove svih pjesama izuzev pjesme "Yeah"

Kategorija:Albumi Queena
Kategorija:Albumi iz 1995.
Kiraet

Učenje u namazu je farz, po mišljenju većine učenjaka. Temelj su riječi Uzvišenog Allaha:
'''Vi iz Kur'ana učite ono što je lahko'''

Učenje je obavezno za vrijeme kijama ili onoga što ga zamjenjuje (u bolesti to je sjedenje) na dva rekata farza i u svakom rekatu vitra i nafile. Učenje je obavezno na svakom rekatu nafile, jer svaka dva rekata kod nafile su zaseban namaz. Vitr namazu se dodaju iz predostrožnosti, jer liče nafili po nekim karakteristikama. Najniži stepen glasnosti kod učenja je da učač izgovara glasove tako da čuje sam sebe u normalnim uslovima. Ako ne bi čuo sam sebe u situaciji kada nema nikakve smetnje koja zaprečava čujnost, to se ne bi smatralo učenjem kiraetom.

Obavezno je proučiti na svakom rekatu, najmanje, tri kratka ajeta ili jedan dugi, koji je kao tri kratka, jer se obično ne smatra učačem onaj ko prouči manje od toga. Uslov je da učenje bude na arapskom jeziku, osim ako osoba nije u stanju da tako nauči. Prijevod značenja Kur'ana nije doslovni Kur'an, nego se tako naziva u prenesenom smislu. Namaz je ispravan ako bi se na arapskom jeziku proučio nužni dio, potreban za ispravnost namaza, a ostali dio učenja i dova da bude na nekom drugom jeziku. 

## Bilješke 
Kategorija:Namaski farzovi
We Will Rock You

"**We Will Rock You**" je hit singl britanske rock grupe *Queen*. Tekst pjesme je napisao Brian May a našla se na *A* strani singla "We Are the Champions" i na albumu *News of World* iz 1977. godine.

Magazin *Rolling Stone* je pjesmu 2004. godine rangirao na 330. mjesto njihove liste *500 najboljih pjesama svih vremena u izboru časopisa Rolling Stone*.
Prema ispitivanju na uzorku od 1.000 slušalaca koje je izvršio *UCI Cinemas*, izabrana je za rock himnu svih vremena. Pjesma je davne 1977. potisnula hit pjesmu grupe koja ih je proslavila, *Bohemian Rhapsody*, u drugi plan.
U Francuskoj je bila prva na top-listi 12 sedmica. Bila je na 1. mjestu i na Novom Zelandu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tekst pjesme
* [Oficijelni video spot pjesme na YouTube(https://bs.wikipedia.org/wiki/YouTube)-u]

Kategorija:Queen
Kategorija:Pjesme grupe "Queen"
Kategorija:Singlovi iz 1977.
Prljavi rat

**Prljavi rat** (Španski: *Guerra Sucia*) se odnosi na period državno finansiranog nasilja koje je izvedeno u periodu od 1976. i 1983. u Argentini pod vodstvom Jorge Rafael Videla. Ovaj vid diktature su zvali Nacionalni proces reorganizacije, što je Argentinski sud na suđenju Miguel Etchecolatzu okarekterisao kao genocid. 

1973. bivši lider Juan Perón se vratio u Argentinu iz egzila u Španiji. Ezeiza masakar je označio kraj alijanse između ljevičara i desničara u njihovom odnosu prema Peronu. Nakon smrti Perona zemljom je počela vladati Isabel Martínez de Perón. Ona je potpisala brojne dekrete kojim se policija i vojska ovlašćavala da smanje porodice ljevičarske subverzije. Martínez de Perón je smjenjena sa vlasti 1976. Od ove godine pa do 1981. junti koje je predvodio Videla do 1981, a nakon toga Roberto Viola i Leopoldo Galtieri, koji su bili odgovorni za hapšenja, mučenja i ubistva hiljada ljudi (većinom aktivista sindikata il studenata).

Kako tvrdi izvještaj Nunca Más kojeg je 1984 izdala *National Commission on the Disappearance of Persons (CONADEP)* Nacionalna komisija za izbjegle i nestale oko 9.000 ljudi je proglašeno nestalo u periodu od 1976. do 1983. Procjene organizacija za ljudska prava smatraju da ovaj broj iznosi oko 30 hiljada. CONADEP je također zabilježio 458 pogubljenja (pripisanih "Argentinskoj antikomunističkoj alijansi") i oko 600 nasilnih nestanaka tokom perioda demokratske vlade između 1973. i 1976.

Osim akcija unutar Argentine, Argentinske sigurnosne snage su radile sa ostalim južnoameričkim diktaturama unutar operacije Kondor. Dokumenti CIAe objavljeni 2002. otkrivaju da su brutalni postupci Argentine bili poznati u Americi i da je Argentina vjerovala da ih SAD podržava.

U Argentini se javila dugotrajna debata o amnestiji vođa Prljavog rata. Amnestija je kontraverzno bila usvojena nakon ponovnog uvođenja demokratije, ali je bila nepopularna. U junu 2005. argentinski Vrhovni sud je odbacio zakon o amnestiji zvan *Ley de Punto Final* ("Zakon potpune tačke") i *Ley de Obediencia Debida* ("Zakon obavezne poslušnosti"), čime su počela proganjan bivših juntinih činovnika. Zakon punto Final je izglasan 24. decembra 1986. tokom predsjednika Alfonsína i ugasio je sve optužbe za kršenje ljudskih prava u svim djelima prije 12. decembra 1983.

Kategorija:Historija Argentine
Kategorija:Ratovi s učešćem Argentine
100% Rock and Roll (Vatreni poljubac)

**100% Rock and Roll** je sedmi studijski album grupe Vatreni poljubac iz 1986. godine u izdanju diskografske kuće Diskoton. Sve pjesme je napisao Milić Vukašinović. Vokal na albumu je Mladen Vojičić Tifa.

## Lista pjesama 
# 100% Rock'n'Roll
# Stipu gatibo
# Ne ujeda pas koji laje
# Neka ti bude
# Ne pitaj me
# Jedan od sto
# Nisam blesav ako sam lud
# Kako da te ostavim
# Anđeo zla
# Kad sve prođe ostaću sam

## Članovi grupe 
* Vokal: Mladen Vojičić Tifa 
* Gitara i autor: Milić Vukašinović
* Bas: Sanin Karić
* Bubnjevi: Perica Stojanović

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Vatreni poljubac – 100% Rock and Roll na stranici *discogs.com*

Kategorija:Albumi Vatrenog poljupca
Kategorija:Albumi iz 1986.
Kategorija:Albumi u izdanju Diskotona
FK Crvena zvezda

**FK Crvena Zvezda** je profesionalni nogometni klub iz Beograda, Srbija. Takmiči se u Superligi Srbije, prvom rangu srbijanskog nogometa.

## Historija 
Klub je osnovan 4. marta 1945. godine. Jedan je od najznačajnihi nogometnih kluba iz Srbije. Također je igrao bitnu ulogu u jugoslovenskom nogometu. Najveći uspjeh klub postiže 1991. godine osvajajući Kup evropskih prvaka u Bariju, te Interkontinentalni kup u Tokiju iste godine. U finalu UEFA kupa 1979. godine gubi od Borussije Mönchengladbach.

Crvena Zvezda imala je sporednu ulogu u najvećoj nogometnoj tragediji. Godine 1958. avion koji je prevozio igrače Manchester Uniteda s njihovog susreta s Crvenom Zvezdom u Beogradu, se srušio ubrzo nakon što je poletio sa aerodroma u Münchenu gdje je punio gorivo. Smrtno je stradalo 8 Unitedovih igrača. Trener Matt Busby i još nekoliko igrača bilo je ozlijeđeno. Nesreća će biti upamćena kao minhenska avionska nesreća.

Najveći protivnik Crvene Zvezde je FK Partizan Beograd i utakmice između ova dva kluba su obično veliki fudbalski događaji. Susreti su poznati u Srbiji pod nazivom vječiti derbi, a klubovi kao vječiti rivali.

## Uspjesi 
***Prvenstvo NR Srbije:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1):** 1945/46.
***Prva liga Jugoslavije:**
****Datoteka:Cup Winner.png (19):** 1951, 1952/53, 1955/56, 1956/57, 1958/59, 1959/60, 1963/64, 1967/68, 1968/69, 1969/70, 1972/73, 1976/77, 1979/80, 1980/81, 1983/84, 1987/88, 1989/90, 1990/91, 1991/92.
***Prva liga Srbije i Crne Gore:**
****Datoteka:Cup Winner.png (5):** 1994/95, 1999/00, 2000/01, 2003/04, 2005/06.
***Superliga Srbije:**
****Datoteka:Cup Winner.png (8):** 2006/07, 2013/14, 2015/16, 2017/18, 2018/19, 2019/20, 2020/21., 2021/22.
***Kup Jugoslavije:**
****Datoteka:Cup Winner.png (12):** 1948, 1949, 1950, 1957/58, 1958/59, 1963/64, 1967/68, 1969/70, 1970/71, 1981/82, 1984/85, 1989/90.
***Kup Srbije i Crne Gore:**
****Datoteka:Cup Winner.png (9):** 1992/93, 1994/95, 1995/96, 1996/97, 1998/99, 1999/00, 2001/02, 2003/04, 2005/06.
***Kup Srbije:**
****Datoteka:Cup Winner.png (4):** 2006/07, 2009/10, 2011/12, 2020/21, 2021/22.
***Superkup Jugoslavije:**
****Datoteka:Cup Winner.png (2):** 1969, 1971.
***Liga kup Jugoslavije:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1):** 1973.
***Evropski kup:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1):** 1990/91.
***Interkontinentalni kup:**
****Datoteka:Cup Winner.png (1):** 1991.

## Bosanskohercegovački nogometaši
*Husref Musemić *(1985-1989)*
*Elvir Bolić *(1991-1992)*
*Vladan Grujić *(2002)*
*Ognjen Vranješ *(2009-2011)*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Crvena zvezda na zvaničnoj stranici UEFA-e

Kategorija:Sport u Beogradu
Kategorija:Nogomet u Srbiji
Kategorija:Nogometni klubovi u Srbiji
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1945.
Kategorija:FK Crvena zvezda
Kategorija:Klubovi osvajači Kupa evropskih šampiona
Radio Caroline

**Radio Caroline** je Evropska radio stanica koja je svoje radio prenose počela sa broda usidrenog u međunarodnim vodama u blizini jugoistočne obale Engleske. Pošto većinu svog postojanja nije imao dozvolu za emitiranje programa niti jedne države, vrlo često se označava i piratskom radio stanicom. 
[mini|desno|200px|*[MV Mi Amigo*, oko 1974., brod koji je bio korišten za emitovanje Radio Caroline South od 1964.-1967.]]
Značajan broj neregistrovanih radio stanica je bio smješten na brodovima usidrenim u blizini britanskih obala. Radio Caroline je bila prva takva stanica koja je svoj program emitovala u toku 24 sata dnevno na engleskom jeziku. Ova činjenica kao i to da je stanica uspjela preživjeti oko 40ak godina učinili su ime Radio Caroline sinonimom za nekopnenu radio stanicu.

Radio Caroline je kroz historiju prošao kroz sljedeće faze:

*1964–1968: period od osnivanja, 28. marta 1964. do 1968 kada su njegova dva broda pripala brodskim kompanijama. 
*1972–1980: povratak Caroline 1972. i preživljavanje do 1980., kada je brod potonuo u oluji  
*1983–1991: drugi povratak Caroline, korišten je novi brod sve dok 1991. nije postao neupotrebljiv i dovučen u luku. 
*1991– sadašnjost: Caroline se preselio na kopno emitujući program primarno sa kopna, preko satelita.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* www.radiocaroline.co.uk - oficijelna web stranica
* Ross Revenge radio brod oficijelna web stranica
* Horizon magazin web stranica
* Multi Media Radio Caroline Web stranica

Kategorija:Mediji
Kategorija:Radiostanice
Kocka

[thumb|Kocka, [:Datoteka:Hexahedron.gif|kliknite ovdje za rotiranje modela.]] 
mini|desno|200px|Struktura kocke u stereo projekciji.
thumb|Razvoj kocke 
thumb|3D model kocke 
mini|desno|200px|Rotirajića kocka
**Kocka** je jedno od pet Platonovih tijela. Pripada paralelepipedima, to je pravilna četverostrana prizma, koja se sastoji od šest kongruentnih kvadrata, kao njenih stranica, 12 jednako dugih ivica i osam vrhova u kojima se spajaju tri stranice. Gledano iz ugla, to je šestougao i njegova mreža se obično prikazuje kao krst.

## Uopšteno  
Kocka *K* u prostor *Rn* može se definisati jednom tačkom *A = (a1, ..., an)* od *Rn*, rub kocke dužina *a*, kao i sa *n* vektora *v1, ..., vn * koje čine jednu pozitivno orijentisanu ortonormalnu bazu *Rn*. Recimo da je svaka ivica kocke *K* paralelna sa tačno jednim različitim vektorom te baze, i da je tačka *A* predstavlja ishodište koordinatnog sistema koji je izgrađen ovim vektorima. Svaka tačka *X = (x1, ..., xn)* kocke *K* može zatim biti predstavljen na sljedeći način:

X:A+ \sum_{k=1}^na_k*v_k, a_k\in [ 0, a ]

Ako se vektori *v1, ..., vn* uzmu kao vektori koji čine kanonska baza *Rn*, dobijamo: :X: \{ x_i \in [a_i,a_i + a], \; i = 1, ..., n \}

## Formule 
ako je *a* - dužina ivice

* Zapremina **V=a3**
* Površina **P = 6a2**
* Manja dijagonala  d=a\sqrt{2}
* Veća dijagonala **D =** a\sqrt{3}
* Poluprečnik upisane sfere  
r_u=\frac{a}{2} 
* Poluprečnik opisane sfere 
r_o=\frac{D}{2} = a\frac{\sqrt{3}}{2}  

## Svojstva 
* Kocka ima 12 ivica, 6 strana i 8 vrhova.
* Sve strane kocke su oblikovane kao kvadrat, stoga su dužina, širina i visina iste.
* Uglovi između bilo koje dvije strane ili površine su 90°
* Suprotne ravni ili strane u kocki su paralelne jedna drugoj.
* Suprotne ivice u kocki su paralelne jedna drugoj. 
* Svaka stranica kocke se spaja s četiri druge stranice.
* Svaki od vrhova u kocki spaja se sa tri strane i tri ivice.

## Reference 

Kategorija:Pravilni poliedri
Kategorija:Prizmatoidni poliedri
Kategorija:Zapremina
Kategorija:Zonoedri
Kategorija:Elementarni oblici
Kategorija:Platonova tijela
Bosanskohercegovački dinar

**Bosanskohercegovački dinar** je naziv za valutu koja je bila službena u Republici Bosni i Hercegovini kao i Bosni i Hercegovini do 1998. godine.
U opticaj je uveden 1992. i koristio se do 1998. kada je zamijenjen Konvertibilnom markom.

## Pozadina 
Kao jedan od rezultata političke krize koja je zadesila bivšu Jugoslaviju javlja se i između ostalog i hiperinflacija. U to doba, 1988. godine najviša denominacija dinara je bila 50.000 dinara a već sljedeće godine 2.000.000 dinara. Reformom iz 1990. godine jedan novi dinar je mijenjan za 10.000 starih dinara.
Raspadom Jugoslavije i pod prijetnjom hiperinflacije, koja je kasnije zadesila Srbiju i Crnu Goru, vlada Republike Bosne i Hercegovine odlučuje se za uvođenje bosanskohercegovačkog dinara. Uvođenje nove valute od strane nezavisne države je osim ostalih razloga bio i jedan od činova suverenosti.

## Prva serija 
1. jula 1992. godine izlaze iz štampe apoeni od 10, 25, 50, 100, 500 i 1000 dinara. Na naličju se naizmjenično nalazi Stari most u Mostaru kao i modificirani grba Hrvoja Vukčića Hrvatinića. Nazivi su ispisani latinicom i ćirilicom.

## Prva serija sa dodatnim žigom
Bosanskohercegovački dinar bio je u opticaju uglavnom na području pod kontrolom Armije RBiH (Sarajevo...), tako da značaj ove valute nije nikad bio na čitavom području BiH i u nekim područjima upotrebljavali su se jugoslavenski dinari sa raznim žigovima, kao i bosanskohercegovački dinari koji su bili specifični po tome da su vrijedili samo u nekim područjima (Travnik).

## Druga serija
Od 1992-1994. godine vrijede apoeni, koji su zamijenjeni 1994. godine sa apoenima tzv. *novog dinara* po odnosu 10.000 starih dinara = 1 dinar. Ove novčanice na poleđini imaju tadašnji grb sa ljiljanima, kao i stari most u Mostaru. Svi apoeni su bili ružičaste boje na bijelom papiru iste veličine.

Odnos je bio da je 100 tzv. *novih dinara* odgovaralo jednoj njemačkoj marki (DEM) koja je praktično potisnula dinar iz opticaja. Uvođenjem dinara u odnosu 100 BHD = 1 DEM odnos ostaje nepromjenjen sve do uvođenja konvertibilne marke 1998. godine

U to vrijeme se u dijelu BiH koji je većinski naseljen Hrvatima koristi hrvatski dinar, a na području Republike Srpske dinar Republike Srpske, koji je kasnije zamjenjen jugoslavenskim dinarom.

## Također pogledajte 
* Dinar
* Jugoslavenski dinar
* Hrvatski dinar
* Dinar Republike Srpske

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Izgled novčanica bosanskohercegovačkog dinara od 1991-95. godine na portalu* '''Ron Wise's Banknoteworld''' 

Kategorija:Privreda Bosne i Hercegovine
Kategorija:Historijske valute
Kategorija:Evropske valute
Spisak integrala racionalnih funkcija

Ovo je spisak integrala (antiderivativnih funkcija) racionalnih funkcija. Za kompletniji spisak integrala, pogledajte tabelu integrala i spisak integrala.

:

:

:

:

:

:

: \int\frac{dx}{(ax^2+bx+c)^n} = \frac{2ax+b}{(n-1)(4ac-b^2)(ax^2+bx+c)^{n-1}}+\frac{(2n-3)2a}{(n-1)(4ac-b^2)}\int\frac{dx}{(ax^2+bx+c)^{n-1}}\,\!
: \int\frac{x dx}{(ax^2+bx+c)^n} = \frac{bx+2c}{(n-1)(4ac-b^2)(ax^2+bx+c)^{n-1}}-\frac{b(2n-3)}{(n-1)(4ac-b^2)}\int\frac{dx}{(ax^2+bx+c)^{n-1}}\,\!
: \int\frac{dx}{x(ax^2+bx+c)} = \frac{1}{2c}\ln\left|\frac{x^2}{ax^2+bx+c}\right|-\frac{b}{2c}\int\frac{dx}{ax^2+bx+c}

Bilo koja racionalna funkcija se može integrisati koristeći gore navedene jednačine i **parcijalne razlomke u integraciji**, rastavljajući racionalnu funkciju na sumu razlomaka po formi:
\frac{ex + f}{\left(ax^2+bx+c\right)^n}.

Racionalne funkcije
Ferrari FXX

300p|desno|mini|Ferrari FXX na izložbi automobila 2006 u Briselu
**Ferrari FXX** je automobil, koji je nastao kao plod neobičnog razvojnog programa italijanske firme Ferrari.

## Uvod 
U FXX-u je korištena tehnologija razvijena za model Enzo, kao i neka najnovija tehnologija razvijena od Ferrarija i njegovih dobavljača. Auto je samo dio programa za koji je potrebno platiti 1,5 miliona eura, i kojim je kupcima dopušteno voziti automobil isključivo na posebnoj stazi u vrijeme kada kompanija odobri. Poslije vožnje vlasnici FXX-a moraju podnijeti izvještaj Ferrariju o ponašanju auta. Michael Schumacher je nakon napuštanja karijere vozača Formule 1, dobio na poklon jedan od samo 30 proizvedenih modela. Ferrarijeva sestrinska kompanija Maserati, je proizvela sličan model nazvan MC12 Corsa.

## Auto 
Motor je V12 preuzet iz modela Enzo i ojačan, sa zapreminom 6 262&nbsp;cm3 (Enzo 5 988), snage 588 kW (800 KS) pri 8 500 obr/min. Ubrzanje je 0–100 km/h za 2,5 s, a maksimalna brzina oko 390 km/h. Mjenjač je 6-ostepeni poluautomatski, razvijen na osnovu zadnjih dostignuća u polju F1 Ferrarijeve tehnologije. Vrijeme izmjene brzine traje ispod 100 ms. Sjedište i komandne papučice su su naštimane prema mjerama vlasnika. Pneumatici su 19-ke, slik, posebno razvijeni za automobile. Također kompjuterski programi prate razne oblasti kod automobila u cilju mogućih poboljšanja, kako samog vozača tako i FXX-a.

FXX nije legalan za cestovnu upotrebu, tako da kupcima ponuđena opcija da svoje FXX modele skladište u prostorima Ferrarija. Osnovna namjera Ferrarija je da ponudi (dugogodišnjim) kupcima njihovih modela najsavremeniju tehnologiju, i da kroz ovaj program prikupa podatke značajne za razvoj budućih cestovnih modela.

## Dimenzije 
* Dužina. 4 702 mm
* Širina: 2 035 mm
* Visina: 1 147 mm
* Težina: 1 155 kg

## Vanjski linkovi 
* Ferrari FXX-informacije 

Kategorija:Ferrarijevi automobili
The Show Must Go On

"**The Show Must Go On**" jest pjesma britanske grupe *Queen*. Uvrštena je kao 12. i posljednja numera na njihov album *Innuendo* iz 1991. godine. Iako gitarist Brian May tvrdi da je napisao većinu pjesme, ona je djelo svih članova grupe.

Pjesma predstavlja hronični napor Fredija Merkurja koji nastavlja da nastupa uprkos zdravstvenim problemima nastalim usljed obolijevanja od AIDS-a. Iako zvanično nije potvrđena, njegova bolest je bila tema medijskih špekulacije i tvrdnji da je ozbiljno bolestan. S obzirom da je bio ozbiljno bolestan u periodu kada se pjesma snimala, Brian May je izrazio bojazan da je Freddie u stanju da je otpjeva.
Podsjećajući se na to vrijeme, Brian navodi da je upitao Fredija da li će to moći izvesti na što je Freddie odgovori na sebi svojsten način, ušao u prostoriju za snimanje i odradio zadatak, potpuno uljepšavši taj vokal.

## Vanjski linkovi 
* Službeni YouTube video: Queen + Paul Rodgers, na koncertu u čast Freddieja Mercuryja (s Eltonom Johnom i Tonyjem Iommijem)
* Tekst pjesme
## Reference 
Kategorija:Pjesme grupe "Queen"
Kategorija:Rock balade
Kategorija:Pjesme iz 1991.
Kategorija:Art rock pjesme
Kategorija:Singlovi iz 1991.
Brian May

**Brian Harold May** CBE (rođen u Hamptonu, Middlesex, Engleska, Ujedinjeno Kraljevstvo 19. jula 1947) engleski je gitarist grupe Queen.

Još kao dječak izrađuje svoju prvu gitaru s ocem, napravljenu od drveta starog kamina. Naziva je *Red Special*, te s njom izvodi mnogobrojne Queenove pjesme. Brianovi rani uzori bili su Cliff Richard i grupa The Shadows, kao i Jimi Hendrix. Na mnogim Queenovim albumima Brian se pojavljuje kao vodeći vokal na mnogim pjesmama kao "39", "Sail Away Sweet Sister", "Good Company", "Some Day One Day" itd. Potpisuje pjesme kao što su "We Will Rock You", "Flash", "Who Wants to Live Forever", "Too Much Love Will Kill You" na kojima također nastupa kao prateći vokal. Nakon raspada grupe Queen 1991, izlazi nekoliko njegovih albuma koji nisu doživjeli sličan komercijalni uspjeh, kao oni s grupom Queen. Jednim od najznačajnih je album iz 1992. pod nazivom *Back To The Light*, na kojem se nalazi i pjesma "Driven By You" upotrebljavana u mnogobrojnim reklamama, kao u onoj za vozila marke Ford. U intervjuu je Cliff Richard za gitaristu u njegovom bendu iz snova odabrao Briana Maya.

Danas Brian i Roger Taylor još nastupaju širom svijeta pod nazivom *Queen + Paul Rodgers*, gdje ih na vokalu prati Paul Rodgers, bivši član grupa Free i Bad Company. Brian je dobar prijatelj s Axlom Roseom i Slashom iz grupe Guns N' Roses s kojima je nastupao na turneji 1992. kao gost. Također u dosta prilika nastupao sa Zuccherom i Aliceom Cooperom, kao i u mnogobrojnim drugim "all star" gitarskim događajima.

## Vanjski linkovi
*Službeni sajt o Brianu Mayu
*

Kategorija:Rođeni 1947.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Britanski muzičari
Kategorija:Gitaristi
Kategorija:Queen
Kategorija:Britanski rok-muzičari
Kategorija:Biografije, London
John Deacon

**John Richard Deacon** (rođen u Leicesteru, Engleska, Ujedinjeno Kraljevstvo 19. augusta 1951) bivši je basist grupe Queen, odgovoran za hitove kao što su "Another One Bites the Dust", "You Don't Fool Me" i pop-klasik "I Want to Break Free". Grupi Queen pridružuje se kao posljednji i najmlađi član, nakon niza audicija za basista. Freddie Mercury ga je uvijek smatrao za mlađeg brata i prema njemu se ponašao zaštitnički. Još od malih nogu bavio se sviranjem klavijatura, sve dok se krajem šezdesetih nije uhvatio bas-gitare i ostao zapamćen kao član grupe Queen. Ističe se i u drugim Queenovim pjesmama prožetim bas-gitarom kao što su "Under Pressure", "You're My Best Friend", "These Are the Days of Our Lives", "A Kind of Magic" i na mnogim drugim.

Učestvovao je u raznim projektima drugih izvođača, no  kao s naprimjer Eltonom Johnom, na albumu *Leather Jacket*. Zadnji nastup s grupom Queen održao je 1997. u Parizu gdje je Queen nastupio kao grupa iznenađenja Eltonu Johnu, a tada odlazi u penziju i odbija učestvovati u novim Queenovim projektima kao što su oni s Paulom Rodgersom.

John je također poznat i kao najšutljiviji član grupe Queen koji je smatrao da je njegov glas ružan te je prilikom javnih nastupa njegov mikrofon bio isključen.

## Vanjski linkovi
*Odjeljak o Johnu Deaconu na službenom sajtu Queena

Kategorija:Rođeni 1951.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Britanski muzičari
Kategorija:Basisti
Kategorija:Queen
Kategorija:Britanski rok-muzičari
Kategorija:Biografije, Leicester
Milanka Mišević

**Milanka Mišević**, pijanistkinja i klavirski pedagog, rođena je u Splitu 1934. godine. Školovala se u Sarajevu, gdje je diplomirala klavir na Muzičkoj akademiji u klasi prof. Matusje Blum. Nastupala je kao pijanistkinja, kamerni muzičar, i kao solista s orkestrom. Nastupala je i kao klavirski saradnik solo pjevačima, Ljiljani Molnar - Talajić, Zlati Ćipiko i Olgi Milošević.
Od 1963. godine svoju djelatnost nastavlja u Beogradu kao korepetitor i pedagog, od 1973. na Muzičkoj školi Josip Slavenski. Njeni učenici su osvojili veliki broj nagrada na republičkim, saveznim i međunarodnim takmičenjima i festivalima, kao i Oktobarsku nagradu grada Beograda. Godine 1989. dolazi na Fakultet muzičkih umetnosti u Beogradu gdje je dugi niz godina radila kao samostalni stručni saradnik na Katedri za komplementarni klavir. 1993. je sa svojim studentima i bivšim učenicima osnovala Radionicu za klavirsku muziku koja je priredila na desetine tematskih koncerata, posvećenih različitim kompozitorima, stilskim epohama, kao i premijernom izvođenju mnogih dijela, do tada nepoznatih široj publici. Milanka Mišević je objavila više vrijednih zbirki i redakcija koje nalaze široku primjenu u pedagoškoj i pijanističkoj praksi.Za svoj rad je više puta dobila zahvalnicu FMU za izuzetne zasluge i doprinos razvoju fakulteta, kao i zahvalnice Muzičke omladine i EPTE. 1999. je nagrađena i Velikom zlatnom plaketom Univerziteta umetnosti u Beogradu.

Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Rođeni 1931.
Velika (Veljaci)

**Župa Velika** (poznata i kao Veljaci) sastavni je dio Huma (Humske zemlje) u razvijenom srednjem vijeku. Po nekim autorima izraz Velika je jedan od iskrivljenih oblika imena Veljaci. Župa se nalazi u području današnje zapadne Hercegovine, a obuhvata područje grada Ljubuški i dolinu rijeke Trebižat. Na istoku graniči sa župom Večerić, na sjeveru sa župom Imota, na zapadu župom Gorska, a na jugu župom Luka. Po nekim autorima, ranije je na tom području bila župa Rastoka koju pominje bizantski car Konstantin VII Porfirogenet u DAI sredinom 10. vijeka.

Župa Velika nastala je u 12. vijeku. Tada je pominje Grgur barski u Ljetopisu popa Dukljanina. Središte župe bilo je na području sela Grab, kod zaseoka Granići, gdje se nalazio srednjovjekovni grad Visoka. Grad dominira okolinom, a imao je i svoje podgrađe. Važno središte na području ove župe je i naselje Veljaci, po kojem neki ovoj župi i daju ime. Selo Veljaci pomenuto je u povelji Stjepana Dabiše od 26. 4. 1395. Naime kralj Dabiša daruje selo Veljake svojoj kćerki Stani na uživanje za njenog života, a poslije njene smrti selo bi pripalo Jurju Radivojeviću, suprugu Stanine kćerke Vladike. Treće važno središte u župi Velika (Veljaci) je utvrđeni grad Ljubuški, koji se prvi put pominje 1444. Na području župe registriran je veliki broj stećaka, koji ukazuju na gustu naseljenost ljubuškog područja u srednjem vijeku. Župa je bila pod upravom humske vlasteoske porodice Radivojevići.

Kategorija:Hum‎
Kategorija:Župe u srednjovjekovnoj Bosni
Sofomorov san

U matematici, **sofomorov san** je naziv koji se koristi za identitete

:\sum_{n=1}^\infty n^{-n} = \int_0^1 x^{-x}\, dx\quad\quad(=1.291285997\dots)

:\sum_{n=1}^\infty -(-1)^nn^{-n} = \int_0^1 x^{x}\, dx\quad\quad(= 0.783430510712\dots)

koje je otkrio Johann Bernoulli 1697. godine.

Drugi identitet se može dokazati proširivanjem sa *x**x* na sljedeći način:

: \sum_{n=0}^\infty x^n\log(x)^n/n!

Potom se vrši postepena integracija. I prvi identitet se dokazuje na sličan način.

Kategorija:Integrali
Kategorija:Matematičke konstante
Gorska

**Gorska** je župa u srednjovjekovnom Humu (Humskoj zemlji).

Župa Gorska se prvi put pominje u Ljetopisu popa Dukljanina u 12. vijeku kao 'Gorimita'. Pretpostavka je da su karakteristike područja dale ime ovoj župi. Radi se o brdovitom i gorovitom području smještenom između masiva planine Biokovo i obroncima Matokita. Župa Gorska prostirala se od Vrgorca prema sjeverozapadu, obuhvatajući područja današnjih sela Kutac, Kotezi, Vina, Kokorići, Ravča i Dubravica. Središte župe je na području sela Kozica. Njen sjeverozapadno položeni prostor, paralelno sa jadranskim morem u njegovom zaleđu, omeđen je župom Velika (Veljaci) na istoku, na sjeveru i zapadu župom Imota, a na jugu masivom Biokova, tj. područjem Krajine sa središtem u Makarskoj (Makar). Središte župe nalazilo se u Vrgorcu. Župu je kontrolirala vlasteoska porodica Radivojevići.

Za definiciju župe Gorska najvažnije su povelje i dokumenti iz 15. vijeka. U povelji kralja Ostoje Radivojevićima 1408. navedena je župa Gorska formulacijom 'provinciam Cisalpinam et Transalpinam, dictam Gorscam zupam'. Navedeno ukazuje na dva područja u ukviru župe Gorska. U povelji iz 1434. župa Gorska je navedena kao posjed vlastele Jurjevića, nasljednika Radivojevića. U župu Gorska tada su navedena sela Dragljani, Kozica, Hraštane, Vrhdo i Zahojane. Nešto kasnije, 1444. pomenuto je da je župi Gorska pripadao Vrgorac, a to je njeno najvažnije središte.

## Literatura 
* Marijan Sivrić, Srednjovjekovna župa Gorska, u: P. Anđelić-M. Sivrić-T. Anđelić, Srednjovjekovne humske župe, Ziral, Mostar 1999, 141-160.

Kategorija:Župe u srednjovjekovnoj Bosni‎
Demografija Starog Grada

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Stari Grad (u to vrijeme jedna od 5 gradskih općina Grada Sarajeva) imala je 50.744 stanovnika, raspoređenih u 16 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 50.744

* Muslimani - 39.410 (77,66%)
* Srbi - 5.150 (10,14%)
* Hrvati - 1.126 (2,21%)
* Jugoslaveni - 3.374 (6,64%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.684 (3,31%)

### Popis 1981. 
ukupno: 56.181

* Muslimani - 38.841 (69,13%)
* Srbi - 6.375 (11,34%)
* Hrvati - 1.510 (2,68%)
* Jugoslaveni - 7.317 (13,02%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 2.138 (3,80%)

Na popisu stanovništva 1971. godine, općina Stari Grad bila je jedinstvena sa općinom Centar. Ova jedinstvena općina imala je sljedeći nacionalni sastav:

### Popis 1971. 
ukupno: 126.598

* Muslimani - 74.354 (58,73%)
* Srbi - 27.658 (21,84%)
* Hrvati - 12.903 (10,19%)
* Jugoslaveni - 5.944 (4,69%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 5.739 (4,53%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
### apsolutna etnička većina 
### relativna etnička većina 
## Napomene 
S
Spisak naseljenih mjesta u općini Stari Grad

## Opći podaci 
Općina Stari Grad se nalazi u kantonu Sarajevo, Bosna i Hercegovina.

Naseljena mjesta u općini Stari Grad, po popisu stanovništva iz 1991. i 2013. (ukupno 8) su:

## B 
* Barice

## D 
* Donje Biosko

## F
* Faletići

## G
* Gornje Biosko

## H
* Hreša

## M
* Močioci

## S
* Stari Grad

## V
* Vučja Luka

S
*
Velika Njiva (Ilijaš)

**Velika Njiva** je naselje u općini Ilijaš, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Ilijaš
Papraća

**Papraća** je naseljeno mjesto u općini Šekovići, Bosna i Hercegovina. Udaljena je oko 16&nbsp;km. jugozapadno od Šekovića.

Na području mjesta Papraća se nalazi nekoliko nekropola stećaka: Vučevica, Pavlovići, Lemino Brdo, Bašići i Trišići, kao i srednjovjekovno utvrđenje Perin-grad (ili Perinje). Na izvoru rijeke Papraće, uz put Vlasenica-Šekovići-Zvornik je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine Manastir Papraća.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Šekovići
Ruda

[mini|[Željezo|Željezna ruda]]
[mini|Ruda [Mangan|mangana]]
[mini|Ruda [Olovo|olova]]
[mini|Ruda [Zlato|zlata]]

**Ruda** je smjesa stijena, koje sadrže različite komponente ili minerale, a što ih čini dovoljno vrijednim za njihovu eksploataciju iz zemlje (*Pogledajte: Rudarstvo*). Svaka ruda mora sadržavati minerale koji su:

* vrijedni
* u koncentracijama u kojim će njeno vađenje, transport, prerade i procesuiranje biti prafitabilno.
* u mogućnosti da se ekstraktuju iz otpadnih stijena putem tehnika za preradu minerala.

Naslage ruda su naslage minerala, koje su ekonomski isplative za vađenje. Naslage minerala, također, mogu sadržavati neke neželjene sastojke mineralizacije, koji su neekonomični resursi. 

Rudni minerali su, generalno, oksidi, sulfidi, silikati ili "slobodni" metali (kao što je bakar), koji se obične ne nalaze u Zemljinoj kori ili "plemeniti" metali (koji se obično ne nalaze u smjesama), kao što je zlato. Rude moraju biti procesuirane kako bi se iz njih ekstraktovao i odvojio metal, koji je od interesa, od otpadnih stijena, kao i iz mineralne rude.

Rude nastaju pomoću raznih geoloških procesa. 

## Važnije mineralne rude 
*Argentit: Ag2S - za proizvodnju srebra
*Barit: BaSO4
*Boksit Al2O3 - za proizvodnju aluminijuma
*Beril: Be3Al2(SiO3)6
*Bornit: Cu5FeS4
*Kositerit: SnO2
*Halkocit: Cu2S - za proizvodnju bakra
*Halkopirit: CuFeS2
*Hromit: (Fe, Mg)Cr2O4 - za proizvodnju hroma
*Cinnabar: HgS za proizvodnju žive
*Kobaltit: (Co, Fe)AsS
*Kolumbit-Tantalit ili Koltan: (Fe, Mn)(Nb, Ta)2O6
*Galena: PbS
*Zlato: Au, najčešće u sastavu kvarca
*Hematit: Fe2O3
*Ilmenit: FeTiO3
*Magnetit: Fe3O4
*Molibdenit: MoS2
*Pentlandit:(Fe, Ni)9S8
*Piroluzit:MnO2
*Šelit: CaWO4
*Sfalerit: ZnS
*Uraninit: UO2 - za proizvodnju metalnog uranijuma
*Volframit: (Fe, Mn)WO4

## Također pogledajte 
* Klasifikacija mineralnih resursa
* Ekonomska geologija
* Nastanak ruda

Kategorija:Rudarstvo
Kategorija:Ekonomska geologija
Pravilo derivacije proizvoda

U matematici, **pravilo derivacije proizvoda** u kalkulusu (također se naziva i **Leibnizov zakon**; pogledajte članak derivacija), je pravilo diferenciranja proizvoda diferencijabilnih funkcija.

Zakon glasi:

:(fg)'=gf'+fg' \,

ili direktno po Leibnizu:

:{d\over dx}(uv)=u{dv\over dx}+v{du\over dx}.

## Otkriće od strane Leibniza 
Otkriće ovog pravila pripisano je Leibnizu, koji ga je dokazao koristeći diferencijale. Leibnizovi argumenti su bili sljedeći:

Neka su *u*(*x*) i *v*(*x*) dvije diferencijabilne funkcije od *x*. Tada je diferencijal od *uv*

:

Pošto je (*du*) i (*dv*) zanemarljivo, Leibniz je zaključio da je

:d(uv) = v(du) + u(dv) \,

što je, uistinu, diferencijalna forma pravila izvoda proizvoda. Ako sve podijelimo sa diferencijalom *dx*, dobit ćemo

:\frac{d}{dx} (uv) = v \left( \frac{du}{dx} \right) + u \left( \frac{dv}{dx} \right)

koje se može napisati i kao

:(uv)' = v u' + u v'. \,

## Dokaz 
Rigorozni dokaz pravila izvoda proizvoda možemo dobiti koristeći se osobinama limesa i definicijom derivacije, kao limes Newtonovog diferencijalnog priraštaja.

Pretpostavimo

: h(x) = f(x)g(x),\,

i da su i *f* i *g* diferencijabilne u fiksnom broju *x*. Tada je

:h'(x) = \lim_{w\to x}{ h(w) - h(x) \over w - x} = \lim_{w\to x}{f(w)g(w) - f(x)g(x) \over w - x}. \qquad\qquad(1)

Sada razlika

: f(w)g(w) - f(x)g(x)\qquad\qquad(2) 

predstavlja površinu velikog pravougaonika minus površina drugog pravougaonika da donjoj ilustraciji.
centar|750p
Površina u obliku slova "L" može se podijeliti na dva pravougaonika

: f(x) \Bigg( g(w) - g(x) \Bigg) + g(w)\Bigg( f(w) - f(x) \Bigg).\qquad\qquad(3) 

Zbog toga, izraz (1) jednak je

:\lim_{w\to x}\left( f(x) \left( {g(w) - g(x) \over w - x} \right) + g(w)\left( {f(w) - f(x) \over w - x} \right) \right).\qquad\qquad(4)

Ako sva četiri limesa iz (5) postoje, onda je izraz (4) jednak

: \left(\lim_{w\to x}f(x)\right) \left(\lim_{w\to x} {g(w) - g(x) \over w - x}\right)
+ \left(\lim_{w\to x} g(w)\right) \left(\lim_{w\to x} {f(w) - f(x) \over w - x} \right).
\qquad\qquad(5)  

Sada

:\lim_{w\to x}f(x) = f(x)\,

jer *f*(*x*) ostaje konstanta kao *w* &rarr; *x*;

: \lim_{w\to x} {g(w) - g(x) \over w - x} = g'(x) 

jer je *g* diferencijabilna u *x*;

: \lim_{w\to x} {f(w) - f(x) \over w - x} = f'(x) 

jer je *f* diferencijabilna u *x*;

Na kraju je

: \lim_{w\to x} g(w) = g(x)\, 

jer je *g* neprekidna u *x*. Kako znamo da je *g* neprekidna u *x*? Jer druga teorema kaže da su diferencijabilne funkcije neprekidne.

Zaključujemo da je izraz (5) jednak

: f(x)g'(x) + g(x)f'(x). \,

## Također pogledajte 
* Pravilo izvoda količnika
* Pravilo izvoda složene funkcije
* Parcijalna integracija
* Diferencijal (matematička analiza)
* Derivacija (apstraktna algebra)

Kategorija:Pravila diferenciranja
Kategorija:Teoreme u matematičkoj analizi
Kategorija:Teoreme u infinitezimalnom računu
Tapir

**Tapir** je najprimitivnija vrsta kopitara. Smatra se autentičnim živim fosilom, zato što izgled nije mijenjao u posljednjih 35-40 miliona godina. Živi u šumi koja mu je uslovila izgled. Izgledom podsjeća na divlju svinju. Njuška mu je izdužena u pokretljivu surlu koju može uvući. Pomoću nje njuši i hrani se. Odličan je plivač. Kreće se uvijek istim putem.

## Vrste 
* Malajski tapir: srednjeamerički tapir. Pleća su mu na  visini od 120&nbsp;cm, a težina 400&nbsp;kg.
* Brdski tapir: živi na visini od 2000 – 4000 m
* Brazilski tapir:  visine 1 m, a težine 250&nbsp;kg
* Bairdsov tapir
* Crni patuljasti tapir

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.gov.scot/publications/dangerous-wild-animals-species-guidance/pages/tapir/

Kategorija:Kopitari
Ortogonalna projekcija

thumb|200px|lijevo|Primjer ortogonalne projekcije trodimenzionalnog predmeta.
**Ortogonalna projekcija** je metoda predstavljanja trodimenzionalnih predmeta, obično sa tri dvodimenzionalna crteža koji se gledaju pojedinačno u odnosu na predmet putem paralelnih linija koje su (ortogonalne) okomite na ravan crteža.
Neka je u ravni **π** data prava a i kroz proizvoljnu Tačku X ravni povučena normala na pravu  a. Ova normala siječe pravu a u tački X0.

;Definicija:

Tačka X0 u kojoj normala u tački X na datu pravu a siječe pravu a naziva se ortogonalna projekcija ili podnožje normale tačke X na pravu a.
Ortogonalnu projekciju nazivamo kraće samo projekcija.

## Reference 
Kategorija:Euklidska geometrija
Kategorija:Grafičke projekcije
Kategorija:Linearna algebra
Pravougli trougao

mini|desno|300px|Pravougli trougao
U svakom trouglu  samo jedan ugao  može biti pravi.

Ako bi ovaj trougao ABC  imao dva prava ugla, onda bi u tački C bile dvije normale na pravu a.

Definicija:

Trougao kome je jedan ugao pravi nazivamo **pravougli trougao**. Stranica nasuprot pravog ugla je **hipotenuza**, a druge dvije stranice su **katete**.

U pravouglom trouglu hipotenuza je veća od svake katete. Katete su ujedno dvije visine trougla.

U pravouglom trouglu važi Pitagorina teorema.

:a^2+b^2=c^2

## Vrijednosti trigonometrijskih funkcija
## Trougao sa uglovima 450– 450  – 900 
:Uglovi ovog trougla su u omjeru  1 : 1 : 2.
:Kako je njihov zbir  1800 to je 
:\alpha =\beta =45^o =\pi /4   i 
:\gamma = 90^o =\pi /2 .
:Omjer dužina stranica je  1:1:\sqrt{2}
:Jedini moguč trougao sa ovim omjerom u Euklidskoj geometriji je jednakokraki pravougli trougao a u hiperboličkoj ih ima beskonačno mnogo.
## Trougao sa uglovima 300– 600  – 900 
:Uglovi ovog trougla su u omjeru  1 : 2 : 3 pa je 
:\alpha = 30^o =\pi /6 
:\beta = 60^o =\pi /3  
:\gamma = 90^o =\pi /2 .
:Omjer dužina stranica je  1:\sqrt{2}:2
:Jedini moguč trougao sa ovim omjerom  stranica u Euklidskoj geometriji je trougao cije dužine stranice čine aritmetičku progresiju
:Koristeci formule za Pitagorine trojke  dužine stranica pravouglog trougla moraju zadovoljavati 
:(m^2-n^2) : 2mn :(m^2+ n^2.
## Trougao čije stranice čine geometrijski niz 
Dužine stranica zadovoljavaju jednačinu
:a^2 + a^2*q^2 = a^2*q^4 
:Stranice trougla imaju dužinu 
:a , ,  a \sqrt{\frac{1+ \sqrt{5 }}{2}}    i  a \frac{1+ \sqrt{5 }}{2}   

## Također pogledajte 
* Trougao
## Izvori
* PYTHAGOREAN TRIADS OF THE FORM X, X + 1 , Z DESCRIBED BY RECURRENCE SEQUENCES
* 30°- 60°- 90° Triangle
* 45°- 45°- 90° Triangle

Kategorija:Vrste trouglova
Nosorog

**Nosorozi** () su krupne životinje sa jednim ili dva roga na njušci. Rogovi su mu sastavljeni od guste mase kompaktnih rožnih vlakana.

## Izgled 
Značajno obilježje nosoroga su rogovi koje imaju na nosu. Ovisno o vrsti, imaju jedan ili dva roga, ali su nađeni i neki fosilni nosorozi koji nisu imali rog. Prednji rog raste iz nosne kosti, dok se stražnji (ako postoji) nadovezuje na prednji dio lobanje. Iako je vrlo čvrst, ovaj rog nije od koštane tvari, nego je od aglutiniranog keratina, jedne vrste proteina koji se nalazi i u dlakama. U nekim istočnoazijskim kulturama postoji uvjerenje, da smrvljeni rog nosoroga ima ljekovita svojstva, što je razlog za ubijanje nosoroga i uzimanje njihovih rogova. Do sada najveći poznati rog bio je dug 1,58 m.

Nosorozi imaju masivno tijelo i kratke, debele noge. Svaka noga ima tri prsta koji svaki završava širokim kopitom. Koža mu je debela i siva ili smeđa. Kod azijskih vrsta koža na početku vrata i nogu je jako naborana, tako da životinja izgleda kao da je oklopljena. Nosorozi imaju vrlo loš vid, no taj nedostatak nadoknađuju izvrsnim njuhom i jako dobrim sluhom. Mužjaci nemaju mošnje, a testisi su im smješteni unutar tijela.

## Način života 
Nosorozi su samotnjaci, ali ih se povremeno u savanama može sresti i u manjim krdima. Ako se neka ženka tjera, može doći do borbe između mužjaka. Pobjednik se vrlo upadljivo udvara ženki: u to ponašanje spada obilježavanje teritorije urinom i izmetom, a nakon toga "love" jedno drugo, da bi se na kraju parili. Razdoblje skotnosti traje 15 do 18 mjeseci, nakon čega se rađa mladunče koje s majkom ostaje do dvije i po godine. Ako u tom razdoblju na svijet dođe još jedan mladunac, majka će starijeg bar privremeno potjerati od sebe na neko vrijeme.

Nosorozi danju spavaju, a aktivni su u sumrak i noću. Vrlo su plahi i izbjegavaju blizinu ljudi. No ako se osjećaju ugroženi, napadaju. Iako njihovi napadi nisu precizni, zbog njihove snage i opasnih rogova može doći do teških ozljeda. Nosorog u punom trku može doseći brzinu od 45 km/h.

Nosoroge često prate ptice iz porodice Buphagus ili Ardeidae sjedeći na njihovoj koži i čisteći je od parazita. U rijetkim slučajevima mladi nosorog može stradati od velikih mačaka, dok odrasli osim čovjeka nemaju drugih neprijatelja.

## Vrste 
mini|250px|Sumatranski nosorog
* Dicerotini
** Crni nosorog (*Diceros bicornis*)
** Bijeli nosorog (*Ceratotherium simum*)
* Rhinoceritini
** Javanski nosorog (*Rhinoceros sondaicus*)
** Veliki indijski nosorog (*Rhinoceros unicornis*)
* Dicerorhinini
** Sumatranski nosorog (*Dicerorhinus sumatrensis*)

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kopitari