open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joseph Louis Gay-Lussac

**Joseph Louis Gay-Lussac** (6. decembar 1778 – 9. maj 1850) bio je francuski fizičar i hemičar.

Proslavio se u 24. godini radom *O širenju plinova i para*. Godine 1804. dizao se balonom do 7.000 metara, proučavajući sastav zraka i promjene zemaljskog magnetizma. Sa J. L. Thenerdom 1808. proizveo je natrij i kalij i upotrijebio ih za redukciju borne kiseline u bor, a istraživao je fermentaciju i jod i otkrio dicijan i cijanovodičnu kiselinu. Usavršio je postupke čišćenja metala.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Francuski fizičari
Kategorija:Francuski hemičari
Kategorija:Inozemni članovi Kraljevskog društva
Kategorija:Članovi Francuske akademije nauka
Kategorija:Otkrivači hemijskih elemenata
Kategorija:Biografije, Saint-Leonard-de-Noblat
Kategorija:Rođeni 1778.
Kategorija:Umrli 1850.
Plinski zakoni

**Plinski zakoni** su skup zakona koji opisuju odnos između termodinamičke temperature (*T*), pritiska (*P*) i zapremine (*V*) plinova. Oni su zbirka pravila, koja su otkrivena između kasne Renesanse i ranog 19. vijeka.

## Idealni plin 
Tri ranija plinska zakona:

* Boyleov zakon (1662. godine, odnos pritiska i zapremine),
* Charlesov zakon (1787. godine, odnos između zapremine i temperature), i 
* Gay-Lussacov zakon (1809. godine, odnos između pritiska i tempretature),
su ukomponovana da tvore kombinovani plinski zakon

:\frac {P_1V_1} {T_1} = \frac {P_2V_2} {T_2}.

Sa dodatkom  Avogadrovog zakona, dobija se
*zakon idealnog plina 
:PV = nRT \,,
gdje je
:*P* pritisak (SI jedinica: paskal)
:*V* zapremina (SI jedinica: kubni metar)
:*n* broj molova plina
:*R* konstanta idealnog plina (SI jedinica: 8.3145 J/(mol K))
:*T* termodinamička temperatura (SI jedinica: kelvin).

Ekvivalentna formulacija ovog zakona je:
:PV = NkT \,
gdje je
:*N* broj molekula
:*k* Boltzmannova konstanta.

Ove jednačine su tačne samo za idealni plin, koji je fiktivna tvorevina. Međutim, zakoni idealnog plina su dobre aproksimacije za mnoge plinove pod mnogim uslovima.

Kinetička teorija plinova, Grahamov zakon efuzije i efektivna vrijednost brzine objašnjavaju kako se individualne molekule ponašaju u plinu, kao i njihov odnos sa pritiskom, zapreminom i temperaturom.  Daltonov zakon parcijalnih pritisaka, jođ jedan važan plinski zakon, objašnjava ponašanje mješavine plinova.

Ovaj zakon ima sljedeće važne posljedice:
 
# Ako su temperatura i pritisak konstantni, tada je zapremina plina direktno proporcionalna broju molekula plina. 
# Ako su temperatura i zapremina konstantni, tada je pritisak promjene plina direktno proporcionalan broju prisutnih molekula plina. 
# Ako su broj molekula plina i temperatura konstantni, tada je pritisak obrnuto proporcionalan zapremini. 
# Ako su promjene temperature i broj molukula plina konstantni, tada će se ili pritisak ili zapremina (ili oboje) mijenjati u direktnoj proporcionalnosti sa temperaturom.

Plinovi i fluidi teku iz područija visokog pritiska prema područijima niskog pritiska.

## Neidealni plinovi 
Ostali plinski zakoni, kao što je van der Waalsova jednačina, nastoje ispraviti zakone idealnog plina kako bi opisali ponašanje stvarnih plinova. van der Waalsova jednačina mijenja zakon idealnog plina, kako bi se opisalo kako se stvarni plinovi ponašaju, koristeći serije izračunatih vrijednosti koje se nazivaju *van der Waalsove konstante*.

Također je moguće primijeniti Boltzmannovu analizu kako bi se odredile dalje informacije o plinovima.

## Također pogledajte 
* Plin
* Zakoni termodinamike
* Jednačina stanja
* Adiabatski proces

## Reference 
* 
* 
* 


Kategorija:Plinovi
Charlesov zakon

::*Za članak o političaru po imeni Charles Law, pogledajte članak Charles B. Law.*

U termodinamici i fizikalnoj hemiji, **Charlesov zakon** je plinski zakon i specifičan slučaj zakona idealnog plina, koji govori:

:*Pri konstantnom pritisku, zapremina date količine idealnog plina se povećava ili smanjuje po istom faktoru kako se temperatura (u kelvinima) povećava ili smanjuje. *

Zakon je prvi objavio Joseph Louis Gay-Lussac 1802. godine, ali to je, ustvari, bio samo neobjavljeni rad Jacques Charlesa iz oko 1787. godine. To je dovelo do toga da se ovaj zakon pripiše Charlesu. Ovakav odnos je još prije u svojim radovima predvidio Guillaume Amontons 1702. godine.

Matematička formulacija ovog zakona glasi:

:\frac{V}{T} = k

gdje je:

:*V* zapremina plina
:*T* temperatura plina (mjerena u Kelvinima)
:*k* konstanta.

U drugim temeljnijim definicijama, odnos između mase plina pri konstantnom pritisku je obrnuto proporcionalan temperaturi koja se dovodi u sistem, koji se dalje može koristiti određivanjem sistema gdje \alpha predstavlja kubno širenje plina, te \theta, koje predstavlja temperaturu izmjerenu u sistemu mjerenu u Kelvinima:

:V \varpropto T

:\ V = V_o(1 + \alpha\theta)

Kako bi se održala konstanta *k*, tokom zagrijavanja plina pri konstantnom pritisku, zapremina se mora povećavati. Slično tome, hlađenje plina smanjaju zapreminu. Tačna vrijednost konstante ne treba biti poznata kako bi koristili ovaj zakon kako bi uporedili zapremine plinova pri jednakom pritisku:

:\frac{V_1}{T_1} = \frac{V_2}{T_2} \qquad \mathrm{or} \qquad \frac {V_2}{V_1} = \frac{T_2}{T_1} \qquad \mathrm{or} \qquad V_1\cdot T_2 = V_2\cdot T_1.

Dakle, kako se temperatura povećava, zapremina plina se povećava.

## Također pogledajte 
* Boyleov zakon
* Plinski zakoni
* Zakon idealnog plina

## Reference 
## Literatura 
* . Facsimile at the Bibliothèque nationale de France (pp.&nbsp;315–22).
* . Facsimile at the Bibliothèque nationale de France (pp.&nbsp;353–79).
*  . 

## Vanjski linkovi 
* Charles's law simulation sa Davidson College, Davidson, North Carolina
* Charles's law demonstration autor Prof. Robert Burk, Carleton University, Ottawa, Canada
* Charles's law animation iz the Leonardo Project (GTEP/CCHS, UK)

Kategorija:Termodinamika
Kategorija:Plinski zakoni
Amedeo Avogadro

mini|desno|200px|Amedeo Avogadro
mini|Amedeo Avogadro
**Amedeo Avogadro** (Torino, 9. august 1776. - Torino, 9. juli 1856. godine) je bio italijanski fizičar i hemičar.

**Lorenzo Romano Amedeo Carlo Avogadro di Quaregna e di Cerreto**  , kako mu je puno ime, je bio je grof područja Quaregna i Cerreto, ali je mnogo poznatiji kao italijanski naučnik. Smatra se jednim od osnivača molekularne teorije, posebno zbog formuliranja Avogadrovog zakona. U njegovu čast, broj osnovnih čestica plina (atoma, molekula, ioni ili ostalih čestica) koji sadrži 1 mol, naziva se Avogadrov broj i iznosi 6,02214179 × 1023 čestica.

## Biografija
Amedeo Avogadro je rođen u Torinu, u porodici plemića iz Pijemonta, u Italiji. Završio je kanonsko pravo sa 20 godina i počeo je to služiti. Ubrzo nakon toga, posvetio se fizici i matematici, da bi ih 1809. godine počeo predavati u mjestu Vercelli, gdje je njegova obitelj imala imanje.
 
1811. godine je objavio svoje prvo djelo, u kojem iznosi vrijednost Avogadrovog broja. Napisano je na francuskom jeziku, budući da je u to vrijeme sjevernom Italijom vladao Napoleon Bonaparte.

1820. postaje profesor fizike na univerzitetu u Torinu. 1821. godine postaje aktivan u revolucionarnom pokretu protiv kralja Sardinije, budući je on vladao i Pijemontom. Zbog toga je izgubio mjesto na univerzitetu 1823. I tek 1833. se vraća na univerzitet, gdje predaje sljedećih 20 godina. Bavio se statistikom, meteorologijom, te mjernim sustavima. Uveo je metrički sistem u Pijemontu.

O njegovom ličnom živoru se malo zna, jer izgleda da je bio skroman, umjeren i religiozan. Oženio se sa Felicitom Mazze i imali su 6 djece. Taj zakon je Avogadro razvio nakon što je Joseph Louis Gay-Lussac objavio 1809. svoj plinski zakon, kojim tvrdi da između temperature i tlaka plina postoji direktna ovisnost. Ustvari, Avogadro je riješio najveći problem svog vremena, a to je bilo sa razlikovanjem atoma i molekula. Jedan od najvažnijih zaključaka, do kojeg je došao, je da se plin sastoji od molekula, a molekule se sastoje od atoma.

1815. je objavio novo djelo vezano za gustoću plinova. Ustvari, znanstvena zajednica nije dala veliku važnost njegovim teorijama. Čak je i Andre-Marie Ampere došao do jednakih rezultata kao Avogadro, ali isto je ostao neprimjećen. Tek nakon Avogadrove smrti, njegova teorija dobija priznanja. Konačnu potvrdu je donio Rudolf Clausius sa svojom kinetičkom teorijom plinova. Jacobus Henricus van 't Hoff je pokazao da Avogadrova teorija vrijedi i za razrijeđene otopine.

## Reference 
* Hinshelwood C. N., Pauling L.: "Amedeo Avogadro", periodical=Science, 1956.
* http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/13369233 Cavanna D.: "Centenary of the death of Amedeo Avogadro", periodical=Minerva farmaceutica, 1956. 
* Crosland M. P.: "Avogadro Amedeo" ,encyclopedia = Dictionary of Scientific Biography, publisher = Charles Scribner's Sons, 1970.
* Morselli, Mario. (1984). *Amedeo Avogadro, a Scientific Biography.* Kluwer
## Također pogledajte 
* Avogadrov zakon
* Avogadrov broj

Avogadro, Amedeo
Avogadrov zakon

**Avogadrov zakon** jedan je od plinskih zakona. Nazvan je prema Amedeu Avogadru koji je 1811. iznio pretpostavku da se u jednakim zapreminama svih plinova pri istim uslovima temperature i pritiska nalazi jednak broj čestica (molekula). Dakle, broj molekula u određenom volumenu plina ne zavisi o njihovoj veličini ili masi.

Prema Avogadru najsitnija čestica plina je molekula. Izuzetak čine plemeniti plinovi koji zbog svoje stabilne elektronske konfiguracije ne tvore molekule, već se nalaze u obliku pojedinačnih atoma.

Jedan mol idealnog plina pri standardnim uslovima temperature i pritiska zauzima volumen od 22,4 litra (dm3), što je poznato kao molarni volumen idealnog plina.

Broj molekula u jednom molu plina zove se *Avogadrov broj* i približna vrijednost mu je 6,022045.

## Također pogledajte 
* Boyle-Mariotteov zakon
* Charlesov zakon
* Gay-Lussacov zakon

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20041103214506/http://chimge.unil.ch/En/mat/1mat12.htm

Kategorija:Plinski zakoni
Kategorija:Količina tvari
Gay-Lussacov zakon

**Gay-Lussacov zakon** je jedan od dva zakona koji je dobio ime po francuskom hemičaru Joseph Louis Gay-Lussacu, a koji je u odnosu sa osobinama plinova. Ovi zakoni su poznati pod istim imenom.

## Zakon kombinovanih zapremina 
Gay-Lussacov zakon, poznat i po nazivom **zakon kombinovanih zapremina**, kaže:

:*Omjer između kombinovanih zapremina plinova i produkta, ako je u plinovitom stanju, može biti izražen u malim cijelim brojevima*

Gay-Lussac je otkrio ovaj zakon 1809. godine. To je igralo značajnu ulogu u razvoju moderne stehiometrije plina, jer je 1811. godine, Amedeo Avogadro iskoristio Gay-Lussacov zakon kako bi stvorio *Avogadrov zakon*.

## Drugi zakon 
U drugom zakonu, otkrivenom 1802. godine, kaže:

:*Pritisak stalne količine plina pri stalnoj zapremini je diretktno proporcionalan temperaturi u kelvinima.*

Matematički izraženo::

:{P}\propto{T}
or
:\frac{P}{T}=k

gdje je:

:*P* pritisak plina.
:*T* temperatura plina (u kelvinima).
:*k* konstanta.

Ovaj zakon je tačan jer temperatura je mjera  kinetičke energije substance; kako se kinetičke energija plina povećaja, njegove čestice se brže sudarajua sa zidovima posude u kojoj se plin nalazi, tako povećavajući pritisak.

Jednostavan primjer kaže da ako povećate pomperaturu, povećat ćete i pritisak.

Za upoređivanje iste substance pod različitim uslovima, ovaj zakon se piše u formi:

:\frac{P_1}{T_1}=\frac{P_2}{T_2} \qquad \mathrm{or} \qquad {P_1}{T_2}={P_2}{T_1}

Charlesov zakon je bio poznat pod nazivom *Charles i Gay-Lussacov zakon*, jer je Charles iskorisitio neke podatke od Gay-Lussaca kako bi formulisao svoj zakon. Međutim, posljednjih godina ovaj termin je izašao iz upotrebe pošto Gay-Lussac ima drugi, ali sa Charlesovim povezan zakon, koji je opisan u ovom članku. Forma koja povezuje Gay-Lussacov zakon, Charlesov zakon i Boyleov zakon tvori kombinovani plinski zakon. Tri plinska zakona u kombinaciji sa Avogardovim zakonom se genralizuje u zakon idealnog plina.

## Također pogledajte 
* Boyle-Mariotteov zakon
* Charlesov zakon
* Daltonov zakon

## Reference 
* 
* 
* 

Kategorija:Plinski zakoni
Anoreksici

**Anoreksici** (engl. *appetite suppressants*, njem. *Appetitzügler*) su lijekovi za smanjivanje apetita odnosno liječenje debljine.

## Najčešće smjese za mršavljenje 
U pitanju su sastojci koji nisu štetni, ali njihova efikasnost nije dokazana. Kupuju se u apotekama bez recepta i često imaju visoku cijenu.
* L-Karnitin
* Kitozan
* Konjugirana linolna kiselina - CLA
* Vlakna
* Hidroksilimunska kiselina (HCA)
* Guarana
* Sibutramin
* Orlistat

## Opasne i štetne smjese za mršavljenje 
Ispod navedeni sastojci su efikasni, ali je njihova primjena trajno zabranjena zbog vrlo opasnih nuspojava. Njihovo korištenje za mršavljenje smatra se zloupotrebom i igranjem s vlastitim životom!
* Amfetamini
* Efedrin 
* Dinitrofenol (DNP)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Farmakologija

Kategorija:Anoreksici
Augustov hram u Puli

mini|desno|250x250px|Augustov hram u Puli
**Augustov hram** je antički spomenik u centru Pule, na središnjem gradskom trgu Forum. Bio je situiran na nekadašnjem rimskom forumu u Puli i predstavljao je istočni dio kompleksa tri hrama, od kojih je još sačuvan dio Dijanina hrama, koji je danas uklopljen u pulsku komunalnu palaču.. Augustov hram u današnjem obliku predstavlja plod raznoraznih pregradnji i dogradnji tokom vijekova, a konačni oblik dobija za vrijeme austrougarske vladavine te nakon drugog svjetskog rata, za vrijeme kojega je bio u potpunosti uništen. Danas se u njemu nalazi muzej i zbirka antičkih spomenika sa područja puljštine.

## Reference 
Kategorija:Rimska arhitektura
Kategorija:Građevine u Puli
Kategorija:Arheološki lokaliteti u Hrvatskoj
Berta Ambrož

[300px|mini|desno|Berta Ambrož (prva s lijeve strane), [Elda Viler i Majda Sepe na festivalu Opatija '65]]
**Berta Ambrož** je slovenska pjevačica. Rođena je 29. oktobra 1944. u mjestu Stražišče pri Kranju, a umrla  1. jula 2003., u Ljubljani.
 Predstavljala je Jugoslaviju na Pjesmi Eurovizije 1966. godine sa pjesmom "*Brez besed*" (Bez riječi) Mojmira Sepea (tekst Elza Budau). Osvojila je 7. mjesto sa 9 bodova.
## Poznate pjesme 
* Tipitipiti 
* Brez Besed
* Pišeš mi
* Ostani še nocoj
* Moja mala baby
* Ladja brez krmarja
* Jokala bom brez solz
* Kadar pride dež
* Poslednja noč ljubezni

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.youtube.com/ Eurovision 1966 Yugoslavia - Berta Ambrož - Brez besed 
* http://www.discogs.com/Berta-Ambro%C5%BE-Brez-Besed/release/1591311
Ambrož,Berta
Ambrož, Berta
Ambrož, Berta
Citoplazma

[thumb|350px|Tipski model životinjske ćelije:
1. [Jedarce,
2. Jedro, 
3. Ribosom (male tačkice)
4. Vezikula
5. Hrapavi endoplazmatski retikulum
6. Golgijev aparat ili  ("Golgijevo tijelo")
7. Citoskelet 
8. Glatki endoplazmatski retikulum
9. Mitohondrija
10. Vakuola
11. Citosol (tečnost koja sadrži organele)
12. Lizosom 
13. Centrosom 
14. Ćelijska membrana 
]]
**Citoplazma** ili citoplazmatski matriks ima strukturu  koloida koji je između tečnog i čvrstog stanja.  Sastavni  je dio i ispunjava unutrašnjost životinjske ćelije, dok kod biljnih ćelija ispunjava prostor između vakuola i  ćelijske membrane. To je koloidna otopina u kojoj je osnovni sastojak  voda, a u njoj su otopljene organske i neorganske tvari.

Kao koloid, citoplazma se odlikuje većom gustoćom od vode, a osobine su joj elastično viskoznost i pokretljivost. U njoj  dominiraju krupne molekule bjelančevina koje su naelektrisane i zovu se micele. Gubitkom vode,  koloidi se zgušnjavaju,  odnosno koaguliraju. U citoplazmi se nalaze  organele – mala tjelašca sa različitim funkcijama.

## Također pogledajte
*Organele
*Ćelija

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Citologija
Kategorija:Ćelije
Kategorija:Organele
Boračko jezero

mini|desno|250px|Boračko jezero
**Boračko jezero** je prirodno planinsko i ledničko jezero u Bosni i Hercegovini.

Leži u sjeveroistočnom podnožju planine Prenj, na nadmorskoj visini od 397 m. Sa zapada ga okružuju strmi i šumoviti visovi Crne gore (1.343 m), a s istoka Tranjine (1.055 m). Bazen jezera nastao je u Boračkoj dragi procesom ledničke erozije.

Jezero ima elipsast oblik. Dugačko je 786, a široko 402 m. Površina mu iznosi 0,26 km2. Dužina jezerske obale je 2,4 km. Jezero je najdublje u jugoistočnom užem dijelu (oko 17 m), a sadrži približno 2,5 miliona m3 vode, koja je zbog bistrozelene boje prozirna i do 8,3 m dubine. Voda je najtoplija u augustu (oko 25 °C), a najhladnija u februaru (0&nbsp;°C).

Boračko jezero dobija vodu od Boračkog potoka i brojnih okolnih izvora, kojih ima i po dnu jezera. Iz jezera istječe Šištica, koja se poslije kratkog toka klisurom dugom 6&nbsp;km i dubokom 60 m ruši 30 m visokim vodopadom u Neretvu.

Jezero je poznato po pastrmkama i rakovima.

Od Konjica je udaljeno 20&nbsp;km i povezano je asfaltnim putem. U neposrednoj blizini izgrađeni su hoteli i moteli, jer je Boračko jezero omiljeno izletište stanovnika Konjica, Sarajeva i Mostara.

Bosanskohercegovački akademski slikar Lazar Drljača, (Blatna kod Bosanskog Novog, 10.10.1882. – Konjic, 13.7.1970.), dugo godina živio je u osami pored jezera, stvarajući za sebe i ne pokazujući svoja djela nikome. Ostavio je dubokog traga, ne samo svojim umjetničkim djelom koje spada u sam vrh evropskog slikarstva (ekspresionizma). Nakon požara koji je 1946. godine izbio u njegovoj kolibi, izgorjele su sve njegove slike, osim jedne.
 
Umro je 13.7.1970. godine. Sahranjen je po vlastitoj želji kao Bogumil, a nadgrobni spomenik mu je u obliku stećka, izgrađen od kamena bihacita, donešenog sa obale Une.
## Također pogledajte 
* Spisak jezera u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Slike jezera na *Konjic.ba*

Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Prenj
Grab (Trebinje)

**Grab** je naseljeno mjesto u gradu Trebinju, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Trebinja
Neonska cijev

mini|Neonska cijev
**Neonska cijev** je svjetlosni izvor koji električnim izbojem u neonu ili drugom inertnom plinu pod niskim pritiskom proizvodi crveno-narandžastu svjetlost. Upotrebljava se za izradu svijetlećih natpisa - savijanjem cujevi se oblikuju slova.

Na električnu mrežu se spaja preko posebnog visokonaponskog transformatora koji ima veliki rasipni induktivitet kako bi se postiglo ograničenje struje.

Ova vrsta osvjetljenja je prvi put prikazana u modernom obliku u decembru 1910. godine od strane Georges-a Claude-a, na izložbi automobila u Parizu. neonski znakovi su stekli ogromnu popularnost u Sjedinjenim Američkim Državama u periodu od 1920–1960.
## Vanjski linkovi 
*http://polishneon.com/pages/index_uk.html 
* http://www.vintageneon.com
* http://www.svenskaneonskyltar.se

## Također pogledajte
*Svjetlosni izvori

Kategorija:Elektrotehnika
Super Bowl

**Super Bowl** je najveći sportski događaj u SAD koji se održava svake godine po završetku [NFL] doigravanja na kraju sezone. Super Bowl je isto tako turistički događaj godine za grad koji organizuje Super Bowl.

## Historija 
Prvi Super Bowl je održan u Kansas City-u 15. januara 1967. godine. Tada je sport dominirao američki nogomet igran na koledžima pa su vlasnici profesionalnih liga NFL i AFL odlučili napraviti spektakl pri susretu šampiona tih dvaju liga. Nakon što su se obje lige udružile u jednu ligu (današnju NFL), na ovoj utakmici se odlučivao i šampiona lige.

Super Bowl koristi Rimske brojeve pri označavanju jer se Super Bowl održava u februaru svake godine dok se sezona odvija od septembra do decembra svake godine.

## Superbowl Gradovi 
## Super Bowl Šampioni 
## Vanjski Linkovi 
Superbowl.com

Kategorija:Sport u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Američki nogomet
Evropsko prvenstvo u košarci 2007.

** Evropsko prvenstvo u košarci 2007** se održalo od 3. septembra do 16. septembra u pet gradova Španije: Granada, Sevilja, Palma de Majorka, Alikante i Madrid.

Ukupno je na prvenstvu učestvovalo 16 ekipa iz Evrope, koje su se kvalificirale na razne načine;

* Devet učesnika se direktno plasiralo sa Svjetskog prvenstva u košarci 2006. godine i to: Njemačka, Francuska, Grčka, Italija, Litva, Srbija, Slovenija, Španija i Turska.
*Šest daljnih učesnika su se kvalificirali u prvoj kvalifikacionoj rundi održanoj od 31.augusta do 16 septembra 2006. godine i to: Hrvatska, Latvija, Poljska, Portugal, Rusija i Češka.
* kao šesnaesta ekipa se plasirala ekipa Izraela u dodatnim kvalifikacijama, od 29. augusta do 31. augusta 2007. godine, pobjedom protiv reprezentacija Makedonije i Bosne i Hercegovine.

## Kvalifikacije 
## Preliminarna takmičenja 
### Učesnici 
### Mjesto održavanja 
### Grupa A 
### Grupa B 
### Grupa C 
### Grupa D 
### Grupa Е 
### Grupa F 
## Četvrtfinale 
## Polufinale 
## Finale 
## Konačni poredak 
2007.
Kategorija:Košarka u Španiji
Kategorija:2007. u Španiji
Kategorija:2007. u košarci
Kategorija:Sport u Madridu
Imperfekt

**Imperfekt** (lat. *imperfectus* = nesvršen) je prošlo nesvršeno vrijeme glagola u bosanskom jeziku (kao i u hrvatskom, srpskom i drugim jezicima). Tvori se od **nesvršenih** glagola, od infinitivne ili prezentske osnove i nastavaka:

* **-ah**, **-aše**, **-aše**, **-asmo**, **-aste**, **-ahu**
* **-jah**, **-jaše**, **-jaše**, **-jasmo**, **-jaste**, **-jahu**
* **-ijah**, **-ijaše**, **-ijaše**, **-ijasmo**, **-ijaste**, **-ijahu**

## Glasovne promjene u imperfektu 
Kod nekih se glagola provodi sibilarizacija:
* *pe**ć**i - pe**c**ijah, stri**ć**i - stri**z**ijah, te**ć**i - te**c**ijah*

Kod onih glagola kojima osnova završava na suglasnik i imperfekt tvore nastavkom *-jah*, provodi se jotacija:
* *no**s**iti - no**š**ah, vi**d**jeti - vi**đ**ah, dola**z**iti - dola**ž**ah, tru**b**iti - tru**blj**ah*

## Imperfekt pomoćnih glagola 

Imperfekt pomoćnih glagola *biti* i *htjeti*:

## Primjeri glagola u imperfektu 

Nastavci *-ah*, *-jah* i *-ijah*:

## Upotreba 
* Imperfekt je prošlo nesvršeno vrijeme i kao takvo može se tvoriti samo od nesvršenih glagola. Treba se koristiti u izražavanju radnje koja je trajala neko vrijeme u prošlosti:
: *Orwell **priopćavaše** o španskom građanskom ratu iz prve ruke.*

* U svakodnevnom govoru čest je nedostatak razumijevanja razlika imperfekta i aorista, pogotovo zbog vrlo sličnih tvorbenih nastavaka:
: *Mi **prestasmo** učestvovati u nastavi.*       (aorist)
: *Mi **prestajasmo** učestvovati u nastavi.*     (imperfekt)

:U prvom je primjeru izražena radnja koja se završila u određenom trenutku u prošlosti, te koristimo svršeni vid glagola i aorist (*prestasmo*); suprotno tomu, drugi primjer opisuje radnju koja se dulje odvijala određeno vrijeme u prošlosti (*prestajasmo*)

* Imperfekt u svakodnevnom govoru posjeduje arhaičan prizvuk te se skoro bez izuzetka zamjenjuje perfektom:
: *Orwell **je priopćavao** o španskom građanskom ratu iz prve ruke.*

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Glagolska vremena i načini
Perfekt

**Perfekt** (lat. *perfectus* = svršen) je prošlo glagolsko vrijeme koje postoji u mnogim jezicima (npr. bosanski, hrvatski, starogrčki i latinski). Perfekt ili *prošlo vrijeme* glagola u bosanskom jeziku tvori se od nenaglašenog prezenta pomoćnog glagola *biti* i glagolskog pridjeva radnog.

## Perfekt pomoćnih glagola 
Perfekt pomoćnih glagola *biti* i *htjeti*:

## Oblici po rodovima 
Zbog slaganja imenice s glagolskim pridjevom, postoje različiti oblici za različite rodove subjekta.

To je ilustrirano sljedećom tabelom. U prvom je retku svakog polja tablice oblik za muški rod, u drugom za ženski, a u trećem za srednji (samo u 3. licu); u množini se koriste oblici prema pravilima za upotrebu pridjeva:

Ovi se gramatički oblici mijenjaju kao *ja sam visok* (muški rod), *ja sam visoka* (ženski), itd.

## Upotreba 
* Perfekt se tvori od svršenih i nesvršenih glagola te danas najčešće zamjenjuje aorist i imperfekt, ali i pluskvamperfekt.
* U trećem se licu jednine obično izostavlja enklitika *je*:
: *Ona se je odlučila na to.*
: *On se je uspio podići na noge.*

## Također pogledajte 
* Imperfekt

Kategorija:Glagolska vremena i načini
Pluskvamperfekt

**Pluskvamperfekt** (lat. *plus quam perfectum* = više nego perfekt) ili pretprošlo vrijeme (također prošlo prošlo vrijeme) glagola u bosanskom jeziku tvori se od glagolskog pridjeva radnog (GPR) kojemu prethodi perfekt ili imperfekt pomoćnog glagola *biti*. Tvori se od svršenih, a rjeđe od nesvršenih glagola.

Glagol
Perfekt + GPR
Imperfekt + GPR

***biti***

# ja sam bio/bila bio/bila
# ti si bio/bila bio/bila
# on/ona/ono je bio/bila/bilo bio/bila/bilo

# mi smo bili/bile bili/bile
# vi ste bili/bile bili/bile
# oni/one/ona su bili/bile/bila bili/bile/bila

# ja bijah bio/bila
# ti bijaše bio/bila
# on/ona/ono bijaše bio/bila/bilo

# mi bijasmo bili/bile
# vi bijaste bili/bile
# oni/one/ona bijahu bili/bile/bila

***htjeti***

# ja sam bio htio
# ti si bio htio
# on je bio htio

# mi smo bili htjeli
# vi ste bili htjeli
# oni su bili htjeli

# ja bijah htio
# ti bijaše htio
# on bijaše htio

# mi bijasmo htjeli
# vi bijaste htjeli
# oni bijahu htjeli

***učiti***

# ja sam bio učio
# ti si bio učio
# on je bio učio

# mi smo bili učili
# vi ste bili učili
# oni su bili učili

# ja bijah učio
# ti bijaše učio
# on bijaše učio

# mi bijasmo učili
# vi bijaste učili
# oni bijahu učili

## Upotreba 
* Pluskvamperfekt se treba koristiti za opisivanje radnje koja se dogodila prije neke druge prošle radnje:
: *Kad su Franci naselili Galiju, Rimljani već **bijahu pokorili** Gale.*

:U ovom je primjeru franačko naseljavanje Galije prošla radnja, izražena perfektom (*su naselili*); galsko se podlijeganje rimskoj vlasti dogodilo prije dolaska Franaka, stoga koristimo pluskvamperfekt (*bijahu pokorili* ili *bili su pokorili*).

* Skladno sličnim pojavama u drugim jezicima, pluskvamperfekt se sve češće nepravilno zamjenjuje perfektom u svakodnevnom govoru:
: *Kad su Franci naselili Galiju, Rimljani su već pokorili Gale.*

## Također pogledajte 
* Perfekt

## Reference 
Kategorija:Glagolska vremena i načini
Sfera

[right|thumb|Dvodimenzionalna [perspektivna projekcija sfere]]
**Sfera** (od grčke riječi σφαῖρα — *sphaira*, što znači "globus", ili "lopta") je savršeno okrugli geometrički i kružni objekat u trodimenzionalnom prostoru koji liči na oblik potpuno okrugle lopte. Slično definiciji kružnice, koja je dvodimenzionalna, sfera je matematički definirana kao skup svih tačaka koji se nalaze na istoj distanci *r* od određene tačke u trodimenzionalnom prostoru. Ova distanca *r* je poluprečnik sfere, a tačka je centar sfere.

U matematici se razlikuju pojmovi sfera (dvodimenzionalna zatvorena površina u trodimenzionalnom Euklidskom prostoru) i lopta (trodimenzionalni oblik koji uključuje unutrašnji dio sfere).

## Jednačine u \R^3 
U analitičkoj geometriji sfera sa centrom u tački (*x*0, *y*0, *z*0) i poluprečnikom *r* je geometrijsko mjesto tačaka od svih tačaka (*x*, *y*, *z*) tako da
:\, (x - x_0 )^2 + (y - y_0 )^2 + ( z - z_0 )^2 = r^2.

Tačke na sferi sa poluprečnikom *r* možemo parametrizirati kao:
:\, x = x_0 + r \cos \theta \; \sin \varphi
:\, y = y_0 + r \sin \theta \; \sin \varphi \qquad (0 \leq \theta \leq 2\pi \mbox{ and } 0 \leq \varphi \leq \pi ) \,
:\, z = z_0 + r \cos \varphi \,

(također pogledajte trigonometričke funkcije i sferni koordinati).

## Također pogledajte 
* 3-sfera
* Hipersfera
* Kocka
* Lopta (matematika)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*


Kategorija:Diferencijalna geometrija
Kategorija:Diferencijalna topologija
Kategorija:Elementarna geometrija
Kategorija:Elementarni oblici
Kategorija:Homogeni prostori
Kategorija:Površine
Kategorija:Topologija
Futur prvi

**Futur prvi** (lat. *futurus* = budući), također futur I ili buduće vrijeme glagola u bosanskom jeziku tvori se od nenaglašenog prezenta pomoćnog glagola *htjeti* i infinitiva.

## Primjeri futura 

Futur prvi glagola *raditi*:

Specifična futuru prvom jest morfološka promjena koja nastaje u inverziji pomoćnog glagola i infinitiva pa glagoli čiji infinitiv završava s *-ti* gube dio infinitivnog nastavka:

Iako se zadržava u pisanju, krnji se infinitvni nastavak *-t* ne izgovara. Glagoli čiji infinitivi završavaju na *-ći* ne prolaze kroz istu promjenu:

## Futur prvi pomoćnih glagola 

Futur prvi pomoćnih glagola *biti* i *htjeti*:

glagol *biti*
glagol *htjeti*

Futur prvi

# ja ću biti
# ti ćeš biti
# on/ona/ono će biti

# mi ćemo biti
# vi ćete biti
# oni/one/ona će biti

# ja ću htjeti
# ti ćeš htjeti
# on/ona/ono će htjeti

# mi ćemo htjetii
# vi ćete htjeti
# oni/one/ona će htjeti

Futur prvi - inverzija

# bit ću
# bit ćeš
# bit će

# bit ćemo
# bit ćete
# bit će

# htjet ću
# htjet ćeš
# htjet će

# htjet ćemo
# htjet ćete
# htjet će

## Upotreba 
* Futur prvi koristi se za radnju koja će se dogoditi ili nastaviti događati kasnije u odnosu na trenutak u kojem se izražavamo:

: *Posljedice uragana Katrina osjećat će se godinama.*

:U ovom primjeru nije nužno jasno je li se uragan već dogodio u trenutku kad govorimo o njegovim posljedicama, tj. osjećaju li se već posljedice uragana. To je ujedno i nevažno za upotrebu futura prvog: posljedice će se osjećati u budućnosti u odnosu na trenutak kad je predviđanje u posljedicama iskazano te je stoga pravilno koristiti futur prvi.

* Česta je pojava zamjene futura prvog prezentom nesvršenog vida:

: *Stižem prvim vozom.*   umjesto   *Stići ću prvim vlakom.*

Kategorija:Glagolska vremena i načini
Kategorija:Budućnost
Prezent

**Prezent** (lat. *praesens* = sadašnji) naziv je za sadašnje vrijeme u jezicima. Neki jezici imaju jedan oblik prezenta, a neki više njih. Prezent obuhvata radnju u trenutku govora (izražava sadašnjost). Tvori se dodavanjem četiri vrste nastavaka na prezentsku osnovu. Prezentsku osnovu dobijamo kada od trećeg lica jednine oduzmemo nastavak.

## U bosanskom jeziku 
Prezent ili *sadašnje vrijeme* u standardnom bosanskom jeziku tvori se od glagolske osnove i nastavaka **-em**, **-jem**, **-am** i **-im** (to je tradicionalna podjela nastavaka).

U prezentu se provodi palatalizacija kad se suglasnici **k, g, h** nađu pred nastavkom *-em*:
* *te**č**em - te**k**u, mo**ž**eš - mo**g**u, stri**ž**em - stri**g**u, pe**č**em - pe**k**u*

U glagolima s nastavkom *-jem* provodi se jotovanje:
* *ska**k**ati - ska**č**em, glo**d**ati - glo**đ**em, re**z**ati - re**ž**em*

## Prezent pomoćnih glagola 
Prezent pomoćnih glagola *biti* i *htjeti*:

glagol *biti*
jednina
množina

naglašeni prezent

# jesam
# jesi
# jest

# jesmo
# jeste
# jesu

nenaglašeni prezent

# sam
# si
# je

# smo
# ste
# su

dvovidni prezent

# budem
# budeš
# bude

# budemo
# budete
# budu

glagol *htjeti*
jednina
množina

naglašeni prezent

# hoću
# hoćeš
# hoće

# hoćemo
# hoćete
# hoće

nenaglašeni prezent

# ću
# ćeš
# će

# ćemo
# ćete
# ću

zanijekani prezent

# neću
# nećeš
# neće

# nećemo
# nećete
# neće

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Glagolska vremena i načini
Futur drugi

**Futur drugi (egzaktni)** ili predbuduće vrijeme glagola u bosanskom jeziku tvori se od svršenog prezenta pomoćnog glagola *biti* i glagolskog pridjeva radnog.

## Futur egzaktni pomoćnih glagola 

## Upotreba 
* Futur drugi koristi se u izražavanju radnje koja će se dogoditi u budućnosti prije neke druge buduće radnje. Futur drugi stoga se isključivo koristi u složenim rečenicama, u oblikovanju zavisne rečenice gdje je glavna rečenica u futuru prvom:
: *Ne **budemo** li se **spremili** na vrijeme, voz će nam pobjeći.*

* Česta je zamjena futura drugog prezentom:
: *Ne **spremimo** li **se** na vrijeme, voz će nam pobjeći.*

## Bilješke 
 *Iznimka ovom pravilu jest  upotreba futura drugog u kajkavskom narječju, gdje je futur drugi jedini budući oblik i koristi se za radnje koje bi se izricale futurom prvim u književnom govoru.*

## Vanjski linkovi 
* Futur drugi u njemačkome jeziku
* Futur drugi u francuskome jeziku 

Kategorija:Glagolska vremena i načini
Aorist

**Aorist** (grč. , *aóristos* = neodređen, neograničen) prošlo je glagolsko vrijeme koje postoji u nekim jezicima (npr. bosanski, srpski, hrvatski, bugarski, lužičkosrpski, starogrčki).

## U ostalim jezicima 
U bugarskom i lužičkom jeziku koristi se kao glavno prošlo vrijeme i razlikuje se bitno u značenju od perfekta. Ta razlika postojala je u praslavenskom, ali u većini njegovih potomaka ili je aorist nestao ili se njegovo značenje promijenilo i približilo perfektovom.

## U bosanskom jeziku 
Aorist ili *prošlo svršeno vrijeme* glagola u standardnom bosanskom jeziku tvori se od **svršenih** glagola, uglavnom od infinitivne osnove i nastavaka:

* **-h**, **\varnothing**, **\varnothing**, **-smo**, **-ste**, **-še**
* **-oh**, **-e**, **-e**, **-osmo**, **-oste**, **-oše**

## Aorist pomoćnih glagola 
Aorist pomoćnih glagola *biti* i *htjeti*:

## Oblici s nastavcima *-h* 
Nastavak *-h* imaju glagoli kojima infinitivna osnova završava na samoglasnik.

Primjer za glagol *učiniti*:

U 2. i 3. licu jednine provodi se palatalizacija ako osnova završava na *k, g, h*:
* *re**k**oh - re**č**e*, *ispe**k**oh - ispe**č**e*, *sti**g**oh - sti**ž**e*

## Oblici s nastavcima *-oh* 
Nastavak *-oh* imaju glagoli kojima osnova završava na suglasnik.

Primjer za glagol *reći*:

## Upotreba u standardnom jeziku 
* Aorist je prošlo svršeno vrijeme i kao takvo može se tvoriti samo od svršenih glagola. Treba se koristiti za izražavanje radnje koja se svršila u prošlosti, naročito netom svršene radnje:
: *Upravo **pročitah** vrlo smiješan novinski članak.*

* Sličnost tvorbenih nastavaka i neshvatanje uloge glagolskog vida nerijetko dovodi do nepravilne upotrebe aorista umjesto imperfekta:
: *U mladosti oni čitaše mnoge stripove.*

:U ovom primjeru radnja nije svršena, već traje neko vrijeme u prošlosti (dio subjektove mladosti ili cijelu mladost), stoga treba koristiti imperfekt. Međutim, umjesto imperfektnog nastavka neispravno je korišten aoristni nastavak *-še*.

* Aorist se zbog svog arhaična prizvuka sve rjeđe koristi u svakodnevnom govoru i zamjenjuje ga perfekt:
: *Upravo **sam pročitao** vrlo smiješan novinski članak.*

* Zanimljiva savremena pojava je sve češća upotreba aorista u SMS-porukama, jer je kraći glagolski oblik od perfekta
* U hrvatskom standardnom jeziku aorist glagola *biti* služi za tvorbu kondicionala. U narječjima hrvatskog narodnog jezika za tvorbu kondicionala ne služi aorist nego konjunktiv od glagola *biti* (vidi: bosanski konjunktiv, aorist i kondicional).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Glagolska vremena i načini
Zaštitnici

**Zaštitnici** su imaginarna grupa ljudi iz svijeta epske fantastike Točak vremena. Oni su ratnici koji služe Aes Sedai. Nadaleko su poznati kao najbolji ratnici, borci protiv Troloka i Midraala. Aes Sedai odaberu Zaštitnika i tajnim obredom ga vežu za sebe. Ovi obredom Zaštitnici steknu moći povećane izdržljivosti, brzog zacijeljenja i neke druge. Nije poznato šta Aes Sedai dobiju o
vim obredom. Većina Aes Sedai ima samo jednog Zaštitnika, ali Crveni Ađah smatra da Aes Sedai ne smije da ima Zaštitnika, dok Zeleni Ađah smatra da Aes Sedai može da ima koliko god hoće Zaštitnika. Kada Zaštitnik  umre, Aes Sedai će znati trenutak i način njegove smrti.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Organizacije iz Točka vremena
Dalmatinsko svemirsko ljeto

[mini|desno|150px|[Gregory Olsen odgovara na dječija pitanja u Splitu, u subotu, 25.8.2007., na drugom od ukupno 3 predavanja za djecu]]
[mini|desno|150px|[Per Wimmer]]
mini|desno|150px|Tokarev i Olsen pričaju o zajedničkom boravku u svemiru

**Dalmatinsko svemirsko ljeto** zajednički je naziv za niz događaja i manifestacija vezanih uz astronomiju i nauke o Svemiru koji su se odvijali u augustu 200. u Splitu i okolini. Oni su objedinjeni nazivom "Dalmatinsko svemirsko ljeto 2007".

Projekt je vodila mlada generacija hrvatskih svemirskih naučnika, okupljena oko Zavoda za fiziku na Univerziteta u Splitu i Društva *znanost.org*.

Koordinator projekta bio je dr. Bojan Pečnik, hrvatski astrofizičar s instituta AIU Jena u Njemačkoj, a učestvovali su i mnogi drugi hrvatski astrofizičari i ostali naučnici (Dejan Vinković, Ana Bedalov, Željko Ivezić, Mario Jurić, Petar Mimica i drugi)

Ovaj niz događanja dio je opsežnije inicijative naziva "Astrofizička inicijativa u Dalmaciji".  ApID je opsežan program pokretanja astrofizičkog centra izvrsnosti u Dalmaciji.

Cilj manifestacije bio je da se serijom aktivnosti vezanih za razne svemirske teme javnosti predstavi projekt ApID, koji objedinjava nastavu svemirskih nauka pri Zavodu za fiziku, vrhunske naučno-istraživačke projekte te opsežne programe promocije nauke u javnosti i školama.

Projekt je uključio sljedeća događanja:
* Škola astrobiologije projekta "Nebo na poklon"
* Svemir izbliza
* Modeliranje zvjezdanih sistema (međunarodni kongres astrofizičara)
* Ljudski boravak u svemiru (javni nastupi troje astronauta)
* Treći forum hrvatskih astronoma

U okviru foruma "Ljudski boravak u svemiru" u Splitu su gostovala tri astronauta:
*  Gregory Olsen (treći od pet "svemirskih turista")
*  Valerij Tokarev
*  Ed Lu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20170513212043/http://astrofizika.org/
* http://space-forum.org  – Forum "Ljudski boravak u svemiru"

Kategorija:Astronomija u Hrvatskoj
Kategorija:Manifestacije u Splitu
Blanka Vlašić

**Blanka Vlašić** hrvatska je atletičarka i rekorderka u skoku u vis, dvostruka svjetska prvakinja i viceprvakinja, evropska prvakinja i svjetska dvoranska prvakinja. Također ima i dvije olimpijske medalje: srebrnu iz Pekinga 2008. i bronzanu iz Rio de Janeira 2016.

Nakon uspješnih rezultata u svijetu seniorske atletike veliki teret očekivanja rezultata od nje na Olimpijskim igrama u Atini 2004. od strane hrvatske javnosti prekinuo je njen niz uspješnih nastupa. Zbog stresa se pojavio nepravilan rad štitnjače, te joj je ona operativno izvađena 2005. Uspješno se vratila skokovima početkom 2006. kad ostvaruje najbolje rezultate svoje karijere (već odranije je bila rekorderka Hrvatske s preskočenih 203&nbsp;cm na otvorenom). 30. jula 2007. preskočila je 206&nbsp;cm na atletskom mitingu u Solunu i tako postavila novi lični i hrvatski državni rekord, koji se samo 7 dana poslije ponovo srušila na mitingu u Stockholmu skokom od 207&nbsp;cm. Na SP-u u Osaki 2. septembra 2007. skokom od 205&nbsp;cm (iz trećeg pokušaja) postala je svjetska prvakinja. 31. augusta 2009. na mitingu u Zagrebu postavila je svoj novi lični rekord i drugi rezultat svih vremena: 208&nbsp;cm.

Godine 2010. Međunarodna atletska federacija izabrala ju je za atletičarku godine u svijetu, a 6 puta izabrana je i za evropsku atletičarku mjeseca.

## Rezultati 
* januar 2006 - preskočenih 200&nbsp;cm, dvoranski miting u Moskvi
* januar 2006 - preskočenih 200&nbsp;cm, miting u Arnstadtu
* februar 2006 - preskočenih 202&nbsp;cm, miting u Weinheimu
* 14. februar 2006 - preskočenih **205** cm (hrvatski rekord) - dvoranski miting u Banskoj Bystrici
* 12. mart 2006 - srebrna medalja na Svjetskom dvoranskom prvenstvu u Moskvi 2006 (preskočenih 200&nbsp;cm)
* 21. juli 2007 - preskočenih **205** cm (hrvatski rekord) - miting u Madridu
* 30. juli 2007 - preskočenih **206** cm (hrvatski rekord) - miting u Solunu
* 7. august 2007 - preskočenih **207** cm (hrvatski rekord) - miting u Stockholmu
* 2. septembar 2007 - svjetska prvakinja s preskočenih **205** cm u Osaki

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Razgovor sa Blankom Vlašić (*Oni pobjeđuju*, Al Jazeera Balkans, 13. maj 2016) (YouTube)

Kategorija:Rođeni 1983.
Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Hrvatski atletičari
Kategorija:Hrvatski sportisti
Kategorija:Hrvatski olimpijci u atletici
Kategorija:Hrvatski skakači u vis
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Franjo Bučar"
Kategorija:Sportisti na SP u atletici (Hrvatska)
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2000.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2004.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2008.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Kategorija:Svjetski atletičar godine
Kategorija:Živi ljudi
Per Wimmer

[mini|desno|250px|Per Wimmer u [Splitu, 26. augusta 2007., na predavanju za djecu u okviru Dalmatinskog svemirskog ljeta.]]
**Per Wimmer** je danski preduzetnik i zagovornik svemirskih istraživanja.

Per Wimmer je rezervisao mjesta na dva privatna suborbitalna leta 2009. godine i trebao bi postati prvi Danac u Svemiru.

U privatnom životu, Per Wimmer se bavi berzanskim mešetarenjem.

Od 24. do 26. augusta je učestvovao u Forumu "Ljudski boravak u svemiru" u okviru Dalmatinskog svemirskog ljeta.

## Vanjski linkovi 
* www.wimmerspace
* space-forum 

Wimmer, Per
Kategorija:Astronautika
Sedrenik

**Sedrenik** je naselje i mjesna zajednica u općini Stari Grad u Sarajevu.

## Položaj 
Naselje je smješteno u sjeveroistočnom dijelu grada Sarajeva. Tokom rata u BiH i opsade Sarajeva nalazilo se na prvim linijama borbenih dejstava. Sjeverno od Sedrenika se proteže pojas zelenila, uglavnom četinarske šume, te neka od sarajevskih izletišta: Barice, Čavljak, Bukovik.

## Historija 
Sedrenik se u pisanim izvorima prvi put spominje 1682. Za vrijeme turske uprave bio je gotovo nenaseljen. U periodu Osmanske vladavine dio zemlje ovog naselja je bio uvakufljen, a drugi dio je pripadao poznatim sarajevskim zanatskim porodicama. Intenzivno se naseljava u periodu poslije Drugog svjetskog rata.

## Infrastruktura 
Putem više saobraćajnica Sedrenik je povezan sa centrom Sarajeva kao i okolnim naseljima. Od centra i nazad vozi više minibuskih linija sa polazištima "Baščaršija" i "Park (Predsjedništvo)". Od društveno uslužnih objekata na Sedreniku su izgrađene: ambulanta, apoteka, džamija, te osnovna škola "Mula Mustafa Bašeskija".

## Znamenitosti 
Na području ove mjesne zajednice nalazi se nekoliko znamenitih historijskih građevina, kao i infrastrukturnih cjelina: Mala kula (u okviru Spomen parka Grdonj), Velika kula - Austrougarska utvrda na Pašinom brdu s početka XX vijeka, Vrelo Sedrenik sa kućom za vodovodžiju (izgrađeno prema projektu Jaroslava Černija), Nuhanovo vrelo (Parla česma), Panjina kula, kao i dvije česme-vidikovci (Sedrenik i Zmajevac), Špicasta stijena sa ostacima snajperskih gnijezda, Park šuma sa rasadnikom i izletištem Kamenjara, mala šuma (arboretrum) na Pašinom brdu - spomenik vrtne arhitekture i najmanje sarajevsko groblje sa grobovima dva austrougarska vojnika poginula 1878. godine .

## Stanovništvo 
Po službenom popisu stanovništva iz 1991. mjesna zajednica Sedrenik je imala 3.281 stanovnika. Nakon popisa iz 2013, taj broj je iznosio 5.945 stanovnika.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 3.281
* Bošnjaci - 2.927 (89,21%)
* Srbi - 234 (7,13%)
* Hrvati - 13 (0,40%)
* Jugoslaveni - 70 (2,13%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 37 (1,13%)

### Popis 2013.
ukupno: 2.945
* Bošnjaci - 2.748
* Srbi - 12
* Hrvati - 17
* ostali, neopredijeljeni i ne izjašnjava se - 168 

## Note i reference 
Kategorija:Naselja u Sarajevu
Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Gustav Mahler

alt=View of a street of old buildings, the largest of which is a tall clock tower with an archway|lijevo|mini|217x217piksel|Jihlava, grad u kojem je Mahler odrastao
**Gustav Mahler** (7. juli 1860 – 18. maj 1911) bio je austrijski kompozitor i dirigent češkog porijekla iz perioda kasnog romantizma. Tokom svog života i decenijama nakon smrti prvenstveno je važio za izvanrednog dirigenta. Tek u posljednjih 60-ak godine njegov kompozitorski značaj je u potpunosti cijenjen. Nakon što je 1878. diplomirao na Univerzitetu za muziku i scenske umjetnosti u Beču, obavljao je niz dirigentskih dužnosti u svim najvažnijim operskim kućama Evrope. Sve to je kulminiralo 1897. njegovim imenovanjem na mjesto muzičkog direktora Dvorske opere u Beču (njem. Hofoper), gdje je dirigirao i komponirao 10 godina. Između 1907-1910 bio je na velikim koncertnim turnejama po Evropi i Americi. Tokom svog umjetničkog djelovanja komponirao je deset simfonija i nekoliko ciklusa pjesama. Kuriozitet je njegova Treća simfonija u trajanju od približno 100 minuta, najduža je simfonija koju je komponirao neki od najvažnijih kompozitora. Danas se njegove simfonije smatraju možda najvažnijim nakon onih Ludwiga van Beethovena, povezujući romantizam 19. vijeka s modernizmom 20. vijeka, a među njegovim savremenicima mogu se po originalnosti uporediti sa simfonijama Jean Sibeliusa. U kompoziciji Mahler je neoromantičar, nadovezuje se neposredno na Anton Brucknera i Beethovena kao simfoničar, a na Schuberta kao vokalni lirik, pa na taj način nastavlja bečku muzičku tradiciju. Reorganizirao je rad na opernoj sceni, među ostalim uveo je pokuse solista, te se proslavio uzornim interpretacijama djela Wagnera, Brucknera, Weberna i Mozarta.
[alt=Head and shoulders photo portrait of an attractive dark-haired young woman looking left with a thoughtful expression|lijevo|mini|181x181piksel|[Alma Schindler, koja se udala za Mahlera 1902. (od 1902., možda i ranije)]]

[alt=Man wearing a cloak and an outsized bow tie, facing to the right with a severe expression|lijevo|mini|Mahler je, kao student, bio pod uticajem [Richard Wagner|Richarda Wagnera i kasnije je postao vodeći tumač Wagnerovih opera.]]

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1860.
Kategorija:Umrli 1911.
Kategorija:Austrijski kompozitori
Kategorija:Austrijski muzičari
Kategorija:Austrijski dirigenti
Kategorija:Kompozitori iz perioda romantizma
Kategorija:Biografije, Kaliště
Wilhelm Friedemann Bach

**Wilhelm Friedemann Bach** (22. januar 1710 – 1. juli 1784) bio je njemački kompozitor i izvođač na orguljama.

Najstariji sin Johanna Sebastiana Bacha i njegove prve supruge Marije Barbare Bach, a poznat i kao "Berlinski Bach". Otac mu je napisao *Clavier-Büchlein* (Klavirska knjižica), koja je bila osnova njegovog muzičkog obrazovanja. Također, od oca je izučavao i (dijelove) Francuskih svita (BWV 812-817), (dvodijelnih) *Invencija*, (trodijelnih) *Simfonija* (popularno poznatih kao *Invencije*), prvi dio djela *Dobro uštimani klavir* i šest Trio-sonata za orgulje. Wilhelm je bio plodan i istaknuti kompozitor u brojnim muzičkim žanrovima, uključujući simfonije i koncerte, crkvene kantate i druga sakralna muzička djela, fuge, kamerna muzika, sonate za orgulje.

## Biografija 
Njegova muzika uglavnom pripada prelaznom periodu između baroknog iz vremena njegovog oca i novijeg galantnog stila ili rokoko stila. Wilhelm Friedemann Bach je imao prepoznatljivi stil komponiranja uz čestu nepredvidljivost u upotrebi melodije, harmonije i ritma. Bio je poznat po svojim briljantnim improvizacijama na orguljama i smatra se posljednjim velikim njemačkim baroknim orguljašem.

Pored muzičkog obrazovanja, Friedemann je stekao i formalno obrazovanje. J. S. Bach upisao ga je u "Thomasschule". Nakon što ju je završio 1729, postao je student prava na Univerzitetu u Leipzigu da bi kasnije prešao na studije prava i matematike na Univerzitetu u Halleu. Godine 1733. imenovan je orguljašem Crkve svete Sofije u Dresdenu. Godine 1746. postao je orguljaš Liebfrauenkirche u Halleu, gdje je bio duboko nesretan gotovo od samog početka svog mandata. Godine 1753. pokušao je naći drugo radno mjesto, ali su svi pokušaji bili neuspješni. Imao je najmanje dva učenika, Friedricha Wilhelma Rusta i Johanna Samuela Petrija. U junu 1764. napustio je posao u Halleu bez ikakvog osiguranog zaposlenja. Od 1764. do smrti 20 godina kasnije nije imao nikakvu zvaničnu poziciju iako je važio za jednog od najuglednijih orguljaša svog vremena. Vrlo temeljito je savladao lekcije kojim ga je podučavao otac. Njegova sklonost ka slobodi misli prosvjetiteljstva nije mu išla u prilog kod pijetističkih nadređenih u Halleu, a restriktivne okolnosti tog vremena su mu otežavale dalje zapošljavanje.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Wilhelm Friedemann Bach na allmusic.com 

Kategorija:Rođeni 1710.
Kategorija:Umrli 1784.
Kategorija:Njemački kompozitori
Kategorija:Kompozitori barokne muzike
Kategorija:Klasični kompozitori