Svjetski rekordi u atletici

[mini|desno|[Usain Bolt iz Jamajke istrčava bivši svjetski rekord na 200 m (19.30 s)]]
[mini|desno|[Jürgen Schult pored oznake za njegov svjetski rekord u bacanju diska (1986)]]
[mini|desno|Atletičarke iz [Istočna Njemačka|Istočne Njemačke kontroverzno su postavile brojne svjetske rekorde tokom 1970-ih i 1980-ih. Svjetska rekorderka Marita Koch i dalje tvrdi da je čista iako neki objavljeni vladini dosjei navode njenu upotrebu dopinga.]]
**Svjetski rekordi u atletici** jesu najbolji postignuti rezultati atletičara u pojedinim disciplinama potvrđeni od Međunarodne atletske federacije.

Rekordi se bilježe u svim olimpijskim disciplinama i nekim drugim. Neslužbene rekorde u nekim drugim disciplinama prate i bilježe atletski statističari.

Kriteriji koji se moraju ispuniti za ratifikaciju primjenjuju se na državne ili druge rekorde manjeg nivoa, kao i na rezultate priložene kao kvalifikacijske norme za stjecanje prava nastupa na velikim takmičenjima, poput Olimpijskih igara.

Među kriterije spadaju sljedeće stvari:
* Dimenzije staze i korištena oprema moraju biti po standardima. U cestovnim disciplinama staza mora biti precizno izmjerena od strane certificiranog mjerioca.
* Rezultat mora biti postignut u jednospolnoj utrci osim u cestovnim disciplinama (cestovno trčanje i brzo hodanje).
* U utrkama štafeta svi članovi jedne štafete moraju biti iz iste države.
* Tzv. "zečevi" (trkači koji imaju zadatak da postave određeni tempo u utrci) dozvoljeni su, ali pod uvjetom da nisu zaobiđeni za cio krug; zaobiđeni trkači moraju propustiti druge da prođu.
* Testiranje na droge odmah nakon takmičenja sada se zahtijeva u svrhu ratifikacije rekorda. Rekordi postignuti prije uvođenja ovog zahtjeva i dalje su važeći. Takmičarima koji prođu ovaj trenutni test, ali kod kojih se kasnije otkrije prisustvo nedozvoljenih supstanci rekordi se poništavaju.
* U trkačkim disciplinama do 200 m i horizontalnim skakačkim disciplinama dozvoljava se pomoć vjetra do brzine vjetra od 2,0&nbsp;m/s. U desetoboju i sedmoboju brzina povoljnog vjetra mora biti manja od 2,0&nbsp;m/s u svim dotičnim disciplinama, a maksimalna može biti do 4,0&nbsp;m/s u bilo kojoj disciplini.
* U trkačkim disciplinama do 800 m obavezni su potpuno automatsko mjerenje vremena i fotofiniš.
* Ne postoje ograničenja za nadmorsku visinu; budući da rjeđa atmosfera ili veća nadmorska visina omogućuju manji otpor zraka, lokacije poput Mexico Cityja ili Sestrierea bile su mjesta gdje su postavljani rekordi u sprinterskim i skakačkim disciplinama. (Pogledajte članak Efekti velike nadmorske visine na čovjeka.) Rekordi postignuti na ovakvim lokacijama često imaju oznaku "A" ( = *visina*) iako ih to ne diskvalificira kao rekorde. U ovakvim okolnostima statističari prate i "najbolji rezultat na nivou mora". Dugoprugaške utrke na većim nadmorskim visinama, s manje kisika, idu na štetu takmičara.
* U cestovnim disciplinama staza ne mora biti krug, ali ukupna visinska razlika između starta i cilja ne smije biti veća od 1:1000, tj. 1 m/km. Također, startna i ciljna tačka staze, izmjerene uzduž teoretske prave linije između njih, ne smiju biti udaljene više od 50% dužine utrke.

## Na otvorenom 
rm = ručno mjerenje

+ = u sklopu duže utrke

A = ostvaren na većoj nadmorskoj visini

PS = prevelika staza 

X = poništen zbog dopinga 

# = nije službeno ratificiran od IAAF-a 

p = uz pomoć na stazi, prema IAAF-ovom pravilu 260.28

proc = procjena 

(d) = dvoranski rekord 

### Muškarci 
### Žene 
## U dvorani 
### Muškarci 
### Žene 
## Najbolji rezultati u disciplinama za koje IAAF ne priznaje svjetske rekorde 
Rezultati u disciplinama za koje IAAF ne priznaje službene svjetske rekorde obično se nazivaju "najbolji rezultat na svijetu". Iako su utrke na udaljenostima mjerenim po imperijalnom sistemu bile sasvim uobičajene u prvoj polovini 20. stoljeća, veliki broj njih postao je rijetka pojava i IAAF je 1976. uklonio sve ove discipline sa svojih spiskova rekorda. Jedini izuzetak je 1 milja, koja se zadržala zbog svog historijskog značaja u atletici.

Neke cestovne utrke i dvoranske varijante disciplina na otvorenom ne spadaju u IAAF-ove spiskove. Rekordi postavljeni u neuobičajenim disciplinama obično se ne drže strogih kriterija kao rekordi koje IAAF priznaje. Jedan primjer za ovo jest rekord na 150 m, koji je postavio Usain Bolt na posebno napravljenoj pràvoj stazi dok su prethodni rezultati (npr. u utrci Bailey–Johnson na 150 m) postavljeni na tradicionalnoj stazi sa djelomičnom krivinom.

### Na otvorenom 
#### Muškarci 
#### Žene 
### U dvorani 
#### Muškarci 
#### Žene 
## Napomene 
### 100 m (žene) 
Vrlo je rašireno mišljenje da je u utrci u kojoj je Florence Griffith Joyner postavila još uvijek važeći svjetski rekord (10.49 s) mjerač brzine vjetra bio neispravan. U izvještaju iz 1995, čiju je izradu zatražio IAAF, procjenjuje se da je stvarna brzina vjetra bila između 5 i 7&nbsp;m/s, a ne 0,0, kako je službeno zabilježeno.

### Specifikacije koplja 
Promjena specifikacija koplja za muškarce stupila je na snagu 1986, a za žene 2000. Svrha ove promjene bilo je smanjivanje broja ilegalnih ravnih slijetanja koplja (kad prokliza umjesto da se zabije u zemlju), ali je sporedni efekt bilo i smanjenje dužine hitaca. Prethodni muški i ženski svjetski rekord u bacanju koplja poništeni su, ali ne i rekordi u desetoboju i sedmoboju.

Stari rekordi u bacanju koplja bili su:

Trenutni svjetski rekord u desetoboju postignut je kopljem s novim specifikacijama. Najbolji rezultat u sedmoboju s novim specifikacijama koplja jest sljedeći:

### Ostale napomene 
## Također pogledajte 
* Olimpijski rekordi u atletici
* Rekordi svjetskih prvenstava u atletici
* Rekordi Igara Komonvelta u atletici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Pregled rekorda – Međunarodna atletska federacija

Kategorija:Atletika
Kategorija:Svjetski rekordi