Heteroza

[mini|desno|[Hibridni pas mješovite rase (mješanac)]]
***Heteroza*** ili **hibridna snaga** podrazumijeva poboljšanje ili povećanje  funkcija biološkog kvaliteta ili kvantiteta u hibridnom potomstvu. Pridjev koji je izveden iz riječi *heteroza* jeste *heterotičan* ili *heterotski*. Ukrštanja korištenjem ove pojeve najčešće se poduzimaju za dobijanje hibrida koji su napredniji ili kvalitetniji od robusnijeg ili kvalitetnijeg roditelja.

Potomci ispoljavaju heterozu ako je poboljšanje osobina rezultat miješanja doprinosom genetički udaljenih roditelja. Ovi efekti mogu biti zbog mendelovskog ili nemendelovskog nasljeđivanja.

## Definicije
Termin *heteroza* kao zamjenu za stariji termin *heterozigoza* predložio je George Harrison Shull s ciljem da se izbjegne ograničavajući termin za efekte koji se mogu objasniti heterozigotnošću u Mendelovskom nasljeđivanju, uz obrazloženje:

O heterozi se često raspravlja kao o suprotnosti depresije ukrštanja u srodstvu (*inbreeding*), iako se razlika u ova dva koncepta može očitovati u evolucijskim razmatranjima, kao što je uloga genetičke varijacije ili efekata u malim populacijama genetičkog drifta po ovim konceptima. Inbridinške  depresije se javlja kad roditelji imaju djecu sa osobinama koje negativno utiču na  fitnes, uglavnom zbog recesivne homozigotnosti. U takvim slučajevima *autkrosing* (ukrštanje genetički udaljenih jedinki) treba rezultirati heterozom. Međutim, sva takva ukrštanja ne rezultiraju heterozom. Naprimjer, kad hibrid nasljeđuje osobine od roditelja koji nisu u potpunosti kompatibilni, fitnes može biti i smanjen. To je oblik autbridinške  depresije, odnosno negativne hereroze, kada potomci robusnog i manje bujnog roditelja mogu biti manje bujni od ovog drugog.

## Dominantnost ili naddominantnost
**Dominacija u odnosu naddominaciju** je naučna kontroverza u oblasti genetike koja je trajala više od jednog stoljeća. Ove alternativne hipoteze su započete 1908.

## Genetička osnova heteroze 
Kad je populacija mala ili je izložena ukrštanju u srodstvu, postepeno gubi genetičku raznolikost. Posljedica te pojave jeste smanjenje adaptivne vrijednosti (fitnesa). Inbred sojevi imaju tendenciju da budu homozigotni za recesivne alele koji su blago štetni (ili proizvode osobine koje su nepoželjne sa stanovišta oplemenjivača).

Selektivni uzgoj biljaka i životinja, uključujući i hibridizaciju, počelo davno prije što je  bilo razumijevanja osnovnih naučnih principa. Početkom 20. stoljeća, nakon reotkrića Mendel ovih zakona bilo je shvaćeno i prihvaćeno, a genetičare obavezalo da objasne superiorne snage mnogih biljanih hibrida. Razvijene su dvije pomenute konkurentske hipoteze, koje se međusobno ne isključuju.

[thumb|300px|right| **Genetička baza heteroze**.
**Hipoteza dominacije*. **Scenarij A**.
Manje gena je nedovoljno izraženo u homozigotnih [individua. Ekspresija gena u potomstvu jednaka je izrazu najsposobnijih roditelja.
**Hipoteza naddominacije*. **Scenarij B**.
Superekspresija određenih gena u heterozigot]nom  potomstvu.
(Veličina kruga prikazuje stepen ispoljavanja gena A)]]

## Reference
## Također pogledajt e
*Heterozigot
*Homozigot
*Poligensko nasljeđivanje

Kategorija:Genetika
Kategorija:Kvantitativna genetika
Kategorija:Poligenske osobine
Kategorija:Klasična genetika