open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juraj IV Zrinski

mini|210px|Jedini sačuvani prikaz lika Jurja IV Zrinskog (1549–1603)
**Juraj IV Zrinski** (; 13. april 1549 – 4. maj 1603) bio je hrvatski velikaš iz roda knezova Zrinskih.

## Biografija 
Sin je hrvatskog bana Nikole Šubića Zrinskog Sigetskog i njegove prve supruge grofice Katarine Zrinski (rođ. Frankopan).

Živio je u svom dvorcu u Čakovcu, a kao i njegov otac, obavljao je dužnost glavnog rizničara hrvatsko-ugarskog kralja. Uz to, bio je i veliki župan Zaladske županije, kantona na jugozapadu Mađarske.

Od rane mladosti prihvatio je Zrinski ideje reformacije u katoličkoj crkvi, odnosno protestantizam, i u hrvatske župe dovodio luteranske svećenike. To je izazvalo revolt katoličkih svećenika, kao i stanovništva, većinom odanog rimskom papi.

mini|lijevo|170px|Naslovna stranica "Decretuma" kojeg je 1574. dao štampati Juraj Zrinski
[mini|desno|210px|Povelja privilegija koje je Juraj Zrinski 29. maja 1579. dao stanovnicima [Čakovec|Čakovca]]
mini|desno|210px|Spomenik Zrinskom u Čakovcu
Početkom 70-ih godina 16. stoljeća osnovao je Juraj Zrinski štampariju u Međimurju, u naselju Nedelišće, udaljenom nekoliko kilometara od Čakovca. Godine 1574. tamo je izdana prva i najstarija sačuvana knjiga na kajkavskom narječju hrvatskog jezika poznata pod nazivom "Decretum tripartitum", koju je za štampanje pripremio varaždinski javni bilježnik Ivanuš Pergošić. To je zapravo bio prijevod mađarskog originala te knjige pravnih propisa, čiji je autor István Verböczy.

Juraj Zrinski bio je oženjen groficom Annom D'Arco, s kojom je imao sina Nikolu. Nakon njene smrti 1570, ponovo je stupio u brak, i to s groficom Sofijom Stubenberg. Ona mu je rodila četvero djece, među kojima sina Jurja V, kasnijeg hrvatskog bana.

Kao i njegovi preci i potomci, ratovao je protiv Turaka. Tako je početkom 1572. s pribiližno 3000 konjanika i pješaka preduzeo vojni pohod na istok, u Slavoniju, gdje su Osmanlije učvrstili svoju vlast, te poharao i spalio više sela u ondašnjem Požeškom sandžaku, te odnio znatan ratni plijen, ponajviše stoku.

Dana 29. maja 1579. dodijelio je Zrinski privilegije stanovnicima podgrađa čakovečke utvrde, čime je Čakovec priznat kao trgovište i stvorena je osnova za daljnji razvoj naselja. Taj se dan danas obilježava kao Dan Grada Čakovca.
 
Juraj Zrinski je umro 1603. u malom mjestu Vép na zapadu Mađarske, a pokopan je u porodičnoj grobnici u samostanu u Svetoj Jeleni, nedaleko Čakovca, gdje je sahranjena i glava njegovog oca Nikole.

## Vanjski linkovi 
* Prikaz Jurja IV Zrinskog, jednog od gospodara Međimurja iz porodice Zrinski, na konju
* Zrinski Čakovčanima izdaje povelju o slobodnom trgovištu
* Monografija o Jurju IV Zrinskom 

Kategorija:Hrvatsko plemstvo
Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Hrvatske vojskovođe
Juraj IV
Marka (valuta)

*Njemačka marka - bivša valuta Savezne Republike Njemačke (1948 - 2001)
*Finska marka - bivša valuta Finske (1864–2001)
*Konvertibilna marka - bosanskohercegovačka valuta
*Marka Demokratske Republike Njemačke - valuta bivše Istočne Njemačke (DDR)
Kvalifikacije za svjetsko prvenstvo u rukometu 2009.

Ovaj članak govori o kvalifikacijama za **svjetsko prvenstvo u rukometu 2009.** godine, koje se održalo u Hrvatskoj.
## Kvalifikacije 
### Evropa (14 učesnika) 
Direktan nastup na svjetskom prvenstvu izborili su:

* Hrvatska kao domaćin
* Njemačka kao aktualni svjetski prvak

Njima su se priključile tri najbolje ekipe s Evropskog prvenstva 2008. u Norveškoj (17.-27. januar), koje se dotad nisu kvalifikovale, a to su:

* Danska kao evropski prvak 2008. godine
* Francuska kao treći sa evropskog prvenstva
* Švedska kao peti sa evropskog prvenstva

Dodatno se još kvalifikovalo devet ekipa, koji dolaze iz kvalifikacija.

U kvalifikacijama su se takmičile 21 ekipe iz Evrope, koje nisu učestvoale na evropskom prvenstvu 2008. u Norveškoj. Igrali su u sedam grupe od 2. do 20. januara 2008. godine. Svaki pobjednik svoje grupe se kvalifikovao za "Play-off", koje je odigran u junu 2008. godine. Tamo ih čekalo 11 ekipa sa evrposkog prvenstva koje se, svojim plasmanom na evropskom prvesntvu, nisu uspjeli kvalificirati za svjetsko prvesntvo.

#### Grupa 1 
#### Grupa 2 
#### Grupa 3 
#### Grupa 4 
#### Grupa 5 
#### Grupa 6 
#### Grupa 7 
#### Dodatne kvalifikacije 
U ovim dodatnim kvalifikacijama se sastalo sedam pobjednika grupa iz prvih kvalifikacija, te 11 ekipa sa evropskog prvenstva koji se nisu uspjeli kolifikovati preko evropskog prvenstva.

### Afrika (3 učesnika) 
Nastup na svjetskom prvenstvu izborile su tri najbolje plasirane ekipe s Afričkog prvenstva, održanog od 7. do 20. januara 2008. u Angoli:

* Egipat
* Tunis
* Alžir

### Azija (3 učesnika) 
Nastup na svjetskom prvenstvu izborile su tri najbolje plasirane ekipe s Azijskog prvenstva, održanog od 17. do 25. februara 2008. godine u Isfahanu, Iran:

* Južna Koreja
* Kuvajt
* Saudijska Arabija

### Panamerička zona (3 učesnika) 
Nastup na svjetskom prvenstvu izborile su tri najbolje plasirane ekipe s panameričkog prvenstva koje se održalo od 24. do 28. juna 2008. godine u Atlanti, SAD.

*  Brazil
*  Argentina
*  Kuba

### Okeanija (1 učesnik) 
Kvalifikacioni turnir održan je od 7. do 10. aprila 2008. godine u Wellingtonu, Novi Zeland. Nastup na svjetskom prvenstvu izborio je samo pobjednik turnira:

* Australija

Kategorija:Svjetsko prvenstvo u rukometu 2009.
Saksofon

**Saksofon** je muzički instrument izrađen od metala, ali se uvrštava među drvene duhačke instrumente zbog svoje mehanike (čunjasta cijev i tehnika su slične oboi) i originatora tj. faktora koji proizvodi ton (jednostrukog jezička koji je sličan klarinetovom). Sastoji se od jezička, usnika, lulice i samog tijela instrumenta.

## Historija 
Saksofon je izumio 1840. godine Adolphe Sax, poznati tvorac limenih duhačkih instrumenata, te ga prijavljuje 1846. kao patent od 7 instrumenata. Saksofon je jedan od rijetkih instrumenata koji je nazvan po svom izumitelju.

*Antoine Joseph Sax* vodio se iskustvima dotadašnjih instrumenata, pa saksofon ima usnik sličan klarinetu, mehanizam i prstna tehnika najsličniji su mu oboi.

U početku se saksofon koristi samo u vojnim orkestrima i to najviše u Francuskoj, Belgiji, Engleskoj i SAD-u. U simfonijskim orkestrima upotrebljava se vrlo rijetko, uglavnom za izvođenje solo dionica. Veliki muzičari poput Hector Berlioza, Gioachino Rossinia i Straussa ubrzo zapažaju zvučne sposobnosti ovog novog instrumenta i počinju ga koristiti u svojim muzičkim kompozicijama.

Saksofon svoju slavu stiče tek krajem 20-tih kada se njegova primjena i afirmacija pronalazi u jazz muzici. U tom periodu u Americi se proizvodi više od 100.000 saksofona, a do kraja desetljeća svira ga milion i po Amerikanaca, neki bolje, a neki lošije. Ubrzo je postao jedan od najviše upotrebljavanih i najomiljenijih instrumenata širom svijeta, sinonim u jazz muzici 20. vijeka. Danas se saksofon često pojavljuje u rock i pop muzici kao i u jazzu i to u solističkim dionicama.

## Vrste saksofona 
mini|desno|200px|Različite vrste saksofona
Porodica saksofona obuhvata sedam instrumenata od alta do basa. Najviše se upotrebljavaju sopran, alt, tenor i bariton, dok se za početak učenja koristi najčešće alt saksofon.

### Osnovne registarske varijante: 
* Sopranino
* Sopran
* Alt
* Tenor
* Bariton
* Bas
* Kontrabas

Transponiraju naizmjenično još u "Es" (ili "F") i "B" (ili "C", tj. bez transpozicije), pomičući se još – ovisno od registara – za jednu, dvije ili tri oktave naniže.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Članci o saksofonu 

Kategorija:Drveni puhački instrumenti
Kategorija:Saksofoni
Azijske igre

**Azijske igre** je višesportsko međunarodno takmičenje u kojem učestvuju predstavnici azijskih država, formirano po uzoru na Olimpijske igre. Osnovane su kao *Igre Dalekog istoka*, koje su se održavale od 1913. do 1934. godine. Ideja je potekla od japanskih sportista, a imala je i političkih razloga, jer su Japanci pod parolom "Azija-Azijcima, " nastojali proširiti svoj uticaj, a istisnuti kolonizatore.

Poslije Drugog svjetskog rata, Igre su dobile današnje ime. Na konferenciji nacionalnih sportskih saveza u New Delhiju 1949. godine prihvaćen je statut Federacije Azijskih igara. Tada je na prijedlog indijca dr. Sondhija, prihvaćeno da se Igre održavaju svake četiri godine.

Prve su se Igre trebale održati 1950. godine, ali su zbog organizacijskih problema održane 1951. godine, a takmičilo se u 6 sportova: atletici, biciklizmu, košarci, nogometu, plivanju i dizanju utega.

## Sportovi 
* atletika
* badminton (od 1962.)
* bejzbol (od 1994.)
* body building (2002. i 2006.)
* boks (od 1954.)
* kuglanje (1978. i od 1986.)
* streličarstvo (od 1978.)
* košarka
* biciklizam (1951. i od 1958.)
* konjički sport (1982., 1986. i od 1994.)
* kajak i kanu (od 1990.)
* šah (od 2006.)
* mačevanje (1974., 1978. i od 1986.)
* biljar (od 1998.)

*nogomet
*golf (od 1982.)
*gimnastika (od 1974.)
*rukomet (od 1982.)
*hokej na travi (od 1958.)
*džudo (od 1986.)
*jabadi (od 1990.)
*karate (od 1994.)
*moderni petoboj (1994., od 2002.)
*veslanje (od 1982.)
*ragbi (od 1998.)
*jedrenje (1970., od 1978.)
*sepaktakraw (od 1990.)

*streljarstvo (od 1954.)
*softbol (od 1990.)
*soft tennis (od 1994.)
*skvoš (od 1998.)
*plivanje*
*stolni tenis (1958. do 1966., od 1974.)
*taekwondo (od 1986.)
*tenis (1958. do 1966., od 1974.)
*triatlon (od 2006.)
*odbojka (od 1958.)
*dizanje tegova (1951. do 1958., od 1966.)
*hrvanje (od 1954.)
*wushu (od 1990.)

* uključuje i vaterpolo (*)

## Također pogledajte 
* Spisak MOK-ovih skraćenica za države

## Vanjski linkovi 
* Historija Azijskih igara 

Kategorija:Međunarodna azijska sportska takmičenja
Kategorija:Azijske igre
Aleksandar Deroko

**Aleksandar Deroko** (16. septembar 1894 — 30. novembar 1988.) je bio srpski arhitekta i pisac mnogobrojnih knjiga iz domena arhitekture, ali i drugih oblasti, koje je najčešće sam ilustrovao. Bio je višegodišnji profesor Univerziteta u Beogradu i član Srpske akademije nauka i umjetnosti.

Stvarao je u nekoliko arhitektonskih pravaca: srpskom nacionalnom stilu i moderni.

## Biografija 
Rodio se u Beogradu 16. septembra 1894, gde je maturirao i upisao Tehnički fakultet. Početak Prvog svjetskog rata ga je dočekao na studiju. U ratu je učestvovao kao kaplar sa činom narednika. Tokom tog rata je postao jedan od prvih srpskih pilota.

Po okončanju rata vratio se studiju arhitekture i umjetnosti u Rimu, Pragu, Brnu i Beogradu gdje je diplomirao 1926. godine. Kao stipendista francuske vlade odlazi u Pariz gdje se druži sa Pikasom, Šumanovićem, Le Korbizijeom, Rastkom Petrovićem i drugima koji su tada živjeli u Parizu.

Sa Bogdanom Nestorovićem je 1926. godine napravio projekat Hrama svetog Save sa kojim je pobijedio na konkursu; izgradnja tog hrama se danas privodi kraju. Početkom tridesetih godina postao je profesor na Arhitektonskom i Filozofskom fakultetu na kojima je predavao do penzionisanja 1974. godine.

Na Arhitektonskom fakultetu u Beogradu, Deroko je bio redovan profesor na predmetu Savremena arhitektura. Tokom Drugog svjetskog rata bio je zatočen u logoru na Banjici.

Član SANU postao je 1956. godine. Umro je 30. novembra 1988. godine.

## Djela 
### Arhitektonska 
* Crkva Svetog Preobraženja u Sarajevu
* Hram svetog Save u Beogradu, sa Bogdanom Nestorovićem
* Bogoslovski internat u Beogradu tzv. Bogosloviju, zajedno sa Petrom Anagnostijem
* Spomenik kosovskim Junacima na Kosovu polju
* Konak u Žiči
* Konak u Nišu, zajedno sa Petrom Anagnostijem
* Mnoge crkve

### Pisana 
* „Narodno neimarstvo“ - I tom 1939, II tom 1940.
* „Srednjovekovni gradovi u Srbiji, Makedoniji i Crnoj Gori“ 1950.
* „Monumentalna i dekorativna arhitektura u srednjovekovnoj Srbiji“ 1953.
* „Rimski spomenici u Đerdapu“ 1959.
* „Arhitektura starog veka“ 1962.
* „Medieval Castles on the Danube“ („Srednjovekovni gradovi na Dunavu“) 1964.
* „Sveta Gora“ 1967.
* „Atos“ 1967.
* „A ondak je letijo jeroplan nad Beogradom“ 1983.

Kategorija:Srbijanski arhitekti
Kategorija:Jugoslavenski arhitekti
Kategorija:Članovi SANU
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Rođeni 1894.
Kategorija:Umrli 1988.
Rebro

**Rebro** () je vrsta kosti kod kičmenjaka. Rebra su dugačke, vitke, zakrivljene kosti koje tvore čvrsti dio zida grudnog koša štiteći pluća, srce i druge unutrašnje organe grudnog koša.
 
Nekim životinjama, pogotovo zmijama, rebra pružaju potporu i zaštitu cijelog tijela. Rebra kornjača razvila su se u koštane ili hrskavične dijelove oklopa i egzoskeleta.

## Ljudska rebra 
Čovjek, bez obzira na spol, ima 12 pari rebara (odnosno 24 rebra). Prvih sedam je hrskavično povezano s grudnom kosti. Naredna tri para, poznata kao "lažna rebra", dijele hrskavičnu vezu sa grudnom kosti. Zadnja dva para se nazivaju leteća rebra (lat. *costae fluctuantes*). Nekim ljudima nedostaje jedan od zadnja dva para rebara, dok neki imaju i treći par.

Grudni koš je odvojen od trbušne šupljine dijafragmom (ošitom) koja ujedno regulira disanje. Kad se ošit steže, grudni koš se s rebrima širi, smanjujući van-grudni pritisak te vukući zrak u pluća.

## Također pogledajte
*Grudna kost
*Kičma

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Skeletni sistem
Kapilarni broj

U dinamici fluida, **kapilarni broj** predstavlja relativni efekt viskoznih sila naspram površinskog napona koji djeluje na prelazu između tečnosti i plina, ili između dva fluida koja se ne miješaju. Definisan je kao

:\text{Ca} \ \stackrel{\mathrm{def}}{=}\ \frac{\mu v}{\sigma} 

gdje je \mu viskoznost tečnosti, v je karakteristična brzina, a \sigma je površinski ili interfacijalni napon između dvije fluidne faze.

Za niske kapilarne brojeve (praktična pravila kažu manji od 10^{-5}), protok u poroznom mediju se određuje pomoću kapilarnih sila.

## Također pogledajte 
* Bondov broj
* Kapilarni pritisak

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bezdimenzionalni brojevi
Kategorija:Mehanika fluida
Hrskavica

mini|desno|250px|Hrskavica pod mikroskopom
**Hrskavica** je vrsta gustog vezivnog tkiva. Sastoji se od specijalnih ćelija, hondrocita, koje proizvode velike količine ekstracelularne supstance sastavljene od kolagenih vlakana, proteoglikana i vlakana elastina. Postoje tri tipa hrskavice koje se međusobno razlikuju u udjelu ovih supstanci:

* **Elastična hrskavica**
* **Hijalina hrskavica**
* **Fibrozna hrskavica**

Hrskavica je zastupljena u mnogim djelovima tijela uključujući zglobne površine kostiju, rebarni kavez, uho, nos, bronhi i međupršljenski diskovi.

Za razliku od drugih vezivnih tkiva, hrskavica ne sadrži krvne sudove. Hondrociti se hrane difuzijom potpomognutom kompresijom zglobnih hrskavica, odnosno fleksijom elastičnih hrskavica. Zbog ove osobine hrskavica raste i popravlja se mnogo sporije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Tkiva
Dijafragma

thumb|340px|right|Trodimenzijska strukktura dijafragme, pomoću 3D medicunske animacije
mini|desno|250px|Dijafragma čovjeka
**Grudna dijafragma** ili, jednostavno, **dijafragma**, **ošit** ili **prečaga** (grč. διάφραγμα - *diáphragma* = prečaga, particija) je unutrašnji list skeletnog mišića kod ljudi i ostalih sisara, koja se proteže preko dna grudne šupljine.

Dijafragma odvaja grudnu šupljinu koja sadrži srce i pluća od trbušne šupljine i obavlja važnu funkciju u disanju: dijafragma se skuplja, zapremina grudne šupljine se povećava, stvarajući tamo negativni pritisak koji uvlači zrak u pluća.

Termin *dijafragma* u anatomiji, koji je kreirao Gerard iz Kremone, može se odnositi i na druge ravne strukture kao što su urogenitalna dijafragma ili karlična dijafragma, ali "dijafragma" se obično odnosi na grudnuu dijafragmu. U ljudi je dijafragma blago asimetrična — njena desna polovina je više prema gore (gornja) u odnosu na lijevu, jer velika jetra leži ispod desne polovine dijafragme. Postoji i teorija da je dijafragma niža s druge strane zbog prisustva srca.

Dijafragma je prirodna granica između ova dva dijela tijela. Njena najznačajnija uloga je u procesu disanja pošto se njenim kontrakcijama naizmenično smanjuje i povećava pritisak u grudnom košu što za posljedicu ima ulazak i izlazak zraka iz pluća.

Na samoj dijafragmi nalazi se nekoliko otvora kroz koje prolaze organi iz grudnog koša u trbuh, a među njima su najznačajniji jednjak i aorta.

## Građa 
Mišićne niti dijafragme polaze sa različitih djelova zidova grudnog koša, idu prema središtu, gdje prelaze u tetivno središte (lat. *centrum tendineum*):

* *pars sternalis* - mišićne niti polaze se vanjske strane grudne kosti:
* *pars costalis* - mišićne niti polaze se unutrašnje strane rebarnih hrskavica (7.-12. rebra);
* *pars lumbalis* - tetive ovih mišićnih niti polaze sa tijela pršljenova i međupršljenskih ploča slabinskih prljšenova L2-L5.

## Također pogledajte
*Pluća
*Grugni koš

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Respiratorni sistem
Kategorija:Mišići
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Brinkmanov broj

**Brinkmanov broj** je bezdimenziona grupa koja se odnosi na kondukciju toplote sa zida na strujeći viskozni fluid, najčešće koristen u procesnima sa polimerima. Postoji nekoliko definicija, a jedna od njih glasi:

 N_{Br} = \frac {\eta U^2}{\kappa(T_w-T_0)} 

gdje je

**NBr* = Brinkmanov broj
**η* = viskoznost fluida (dinamička), [Pa s]
**U* = brzina fluida, [\frac {m}{s}]
**κ* = termalna konduktivnost fluida, [\frac {W}{m K}]
**T0* = ukupna temperatura fluida, [K]
**Tw* = temperatura zida, [K]

## Također pogledajte 
## Reference 
Kategorija:Hemija polimera
Kategorija:Bezdimenzionalni brojevi
Kategorija:Dinamika fluida
Kategorija:Mehanika kontinuuma
Izmet

mini|desno|200px|Konjski izmet
**Izmet**, **stolica** ili **feces** () je naziv za odbacujući proizvod životinjskog i ljudskog probavnog sistema, koji se izbacuje kroz anus za vrijeme vršenja nužde. Sem nesvarenih ostataka hrane, često se u izmetu nalaze i dodatni „otpad" metabolizma, poput nekih organskih kiselina i toksičnih materija, ili produkata raspadanja hemoglobina.

Karakterističan neugodan miris izmeta dolazi zbog bakteriološkog djelovanja. Bakterije proizvode spojeve poput indola, skatola i tiola.

Životinjski izmet se uglavnom koristi kao gnojivo za oranice. Izmet bi se iskoristio za proizvodnju metana ili vodika koji bi se dalje mogli upotrijebiti za punjenje gorivih ćelija, pogon mikroturbina ili motora s unutrašnjim izgaranjem. Izmet domaćih životinja, posebno krava, već se godinama koristi kao izvor energije na američkim farmama, ali još niko to nije pokušao iskoristiti u zoološkim vrtovima.

## Također pogledajte 
* Defekacija
* Koprofagija

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ljudska fiziologija
Kategorija:Probavni sistem
Kategorija:Fiziologija životinja
Darwinov dan

**Darwinov dan** () jest praznik koji se obilježava 12. februara u čast rođenju engleskog naučnika Charlesa Darwina. Ovaj je praznik prilika da se naglasi njegov doprinos nauci, kao i promovira nauka općenito.

Proslave Darwinovog rada organizirane su sporadično još od njegove smrti 19. aprila 1882. Slavlja su se odvijala u Down Houseu, kući u predgrađu Londona u kojoj su Charles Darwin i članovi njegove porodice živjeli od 1842. do 1896.

U Cambridgeu se 1909. skupilo 265 naučnika iz 167 zemalja kako bi odali počast doprinosu ovog naučnika, što je predstavljalo dotad najveće okupljanje u njegovu čast.

Proslava Darwinovog dana ima i svoju web-stranicu, koja nudi besplatnu registraciju i informacije o obilježavanjima ovog praznika širom SAD-a. Načini obilježavanja variraju od svečanih večera, radionica, simpozija, predavanja, debata, raznih takmičenja, koncerata, poetskih večeri, predstava, muzejskih izložbi, edukativnih putovanja, izleta u prirodu, crkvenih svečanosti itd. Postoji i CD rastafarijanske muzike s citatima iz Darvinove knjige *O porijeklu vrsta*. U engleskom gradu Shrewsburyju, u kojem je Darwin rođen, od 2003. obilježava se Darvinov festival, koji traje tokom cijelog februara.

Godine 2009. obilježava se 200 godina od Darwinovog rođenja i 150 godina otkad je napisao čuveno djelo *O porijeklu vrsta*, pa su posebne proslave već isplanirane širom svijeta. Najveće su bile u Shrewsburyju i Prirodnom muzeju u Londonu.

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica

Kategorija:Međunarodni praznici
Kategorija:Praznici u februaru
Eckertov broj

**Eckertov broj** je bezdimenzionalni broj koji se koristi pri proračunima strujanja. Izražava odnos između kinetičke energije strujanja i entalpije, a koristi se za određivanje disipacije. Naziv je dio po profesoru Ernstu R. G. Eckertu.

Definisan je kao

:
\mathit{Ec}=\frac{V^2}{c_p\Delta T} = \frac{\mbox{kineticka energija}}{\mbox{entalpija}}

gdje je

*V - karakteristična brzina strujanja
*c_p - specifični toplotni kapacitet strujanja pri konstantnom pritisku
*\Delta T - karakteristična razlika temperature strujanja.

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bezdimenzionalni brojevi
Kategorija:Dinamika fluida
Kategorija:Mehanika kontinuuma
Crkva svetog Josipa (Sarajevo)

mini|desno|200px|Crkva Svetog Josipa
**Crkva Svetog Josipa** je katolička crkva u sarajevskom naselju Marijin Dvor. Izgrađena je pred sami Drugi svjetski rat, 1940. godine. Građenje je započeo, 1936. godine, nadbiskup Šarić. koji je na tom prostoru osnovao i Župu sv. Josipa. Ova sakralna crkva izgrađena je u neoromaničkom stilu, a projekotovao ju je i izgradio arhitekta Karlo Paržik. Kameni zidovi su podizani od bijelog hercegovačkog kamena, a karakteriše je razigranost mase i volumena, što u konačnici ovom dijelu grada daje jednu urbanu sliku. Glavni mermerni oltar u crkvi je dar pape Pija XII.

Crkva je trobrodna bazilika sa transeptom, sa dva oratorija i dvije sakristije s dubokim polukružno završenim svetištem na sjevernoj strani  i sa horom na južnoj strani, na kojem se nalaze orgulje. Nad krilima transepta su bačvasti svodovi raspona 9&nbsp;m, a nad sjecištem glavnog broda i transepta počiva kupola istog prečnika. Ova kupola je izvana skrivena kubusom četverovodnog krova. Dužina crkve iznosi 48,55&nbsp;m, širina 22,51&nbsp;m, a visina zvonika 31,31&nbsp;m. Površina objekta, uključujući vanjske zidove iznosi 953&nbsp;m2. Crkva ima tri oltara – glavni i dva bočna, jedan na zapadnoj i jedan na istočnoj strani. Nakon II Vatikanskog koncila (1963-67), tokom propovijedi svećenik se okreće licem prema vjernicima. Iz tog razloga je postavljen novi oltar krajem šezdesetih godina XX vijeka.

Crkva ima status Nacionalnog spomenika Bosne i Hercegovine.

Posmrtni ostaci nadbiskupa Šarića su 26. aprila 1997. preneseni u kriptu crkve. 

Trg ispred crkve od 19. novembra 2008. nosi naziv Karla Paržika, projektanta crkve.

## Literatura 
* 

## Reference 
Kategorija:Rimokatoličke crkve u Sarajevu
Kategorija:1940. u arhitekturi
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu
Kategorija:Vrhbosanska nadbiskupija
Kategorija:Rimokatoličke crkve u Bosni i Hercegovini
Disipacija

U fizici, **disipacija** predstavlja koncept dinamičkog sistema gdje bitne mehaničke pojave, kao što su talasi ili oscilacije, gube energiju tokom vremena, najčešće zbog djelovanja trenja ili turbulencije. Izgubljena energija se pretvanja u toplotu, podižući temperaturu sistemu. Takvi sistemi se nazivaju disipativni sistemi.

Na primjer, za talas, koji gubi amplitudu, se kaže da **disipuje**. Precizna priroda efekata zavisi od prirode talasa: atmosferski talas, naprimjer, može disipovati blizu površine zbog trenja sa kopnenom masom, kao i na većim visinama zbog radijativnog hlađenja.

## Također pogledajte 
* Kontrola poplave
* Dvodimenzionalni plin

## Reference 
Kategorija:Termodinamika
Kategorija:Termodinamika neravnoteže
Kategorija:Dinamički sistemi
Eötvösov broj

U dinamici fluida, **Eötvösov broj** (Eo) bezdimenzionalni broj koji je dobio naziv po mađarskom fizičaru Lorándu Eötvösu (1848.-1919.).

Zajedno sa Mortonovim brojem može se koristiti za opisivanje oblika mjehurića ili kapi, koji se kreću u okolnom fluidu. Eötvösov broj može se smatrati kao sila potiska podijeljena sa silom površinskog napona.

:\mathrm{Eo}=\frac{\Delta\rho \,g \,L^2}{\sigma}

* \Delta\rho - razlika u gustoći dvije faze, (SI jedinica: kg/m3)
* g: gravitaciono ubrzanje, (SI jedinica: m/s2)
* L: karakteristična dužina, (SI jdinica: m)
* \sigma: površinski napon, (SI jedinica: \frac{N}{m})

## Bondov broj 
Bondov broj - Eötvösov broj jednak je Bondovom broju. Upotreba Eötvösovog broja više je zastupljena u Evropi.

**Bondov broj**, oznake **Bo**, je bezdimenzionalna veličina koja izražava omjer masenih sila (najčešće gravitacionih) naspram sila površinskog napona:

: {\rm Bo} = \frac{\rho a L^2}{\gamma}

gdje je

* \rho gustoća, ili razlika u gustoćama dva fluida.
* a ubrzanje povezano sa masenom silom, skoro uvijek gravitacija.
* L "skala karakteristične dužine", npr. radijus kapi ili radijus kapilarne cijevi.
* \gamma površinski napon međusklopa.

## Reference 
## Literatura 
* R. Clift, J.R. Grace, M.E. Weber, Bubbles Drops and Particles, Academic Press New York, 1979, p.&nbsp;26
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Bezdimenzionalni brojevi
Kategorija:Dinamika fluida
Gravitacijsko ubrzanje

U fizici, **gravitaciono ubrzanje** je ubrzanje predmeta uzrokovano silom gravitacije drugog predmeta. U odsustvu svih drugih sila, svaki predmet će ubrzavati u gravitacionom polju na isti način, bez obzira na masu predmeta. Na površini Zemlje, svi predmeti padaju sa ubrzanjem između 9,78 i 9,82&nbsp;m/s2 u zavisnosti od geografske širine, sa konvencionom standardnom vrijednosti od tačno 9,80665&nbsp;m/s2, (približno 32,174&nbsp;ft/s2).

Gravitaciono ubrzanje prema nekom predmetu je dato sa:

::\mathbf{g}=-{mG \over r^2}\mathbf{\hat{r}}

gdje je:

:*m* - masa predmeta,
:*r* - udaljenost od centra predmeta do mjesta za koje razmatramo gravitaciono ubrzanje,
:\mathbf{\hat{r}} - vektor jedinične dužine od centra predmeta do mjesta za koje razmatramo gravitaciono ubrzanje, 
:*G* - gravitaciona konstanta svemira.

## Također pogledajte 
* Newtonov zakon univerzalne gravitacije
* Zračna staza
* Standardna gravitacija

## Reference 
Kategorija:Gravimetrija
Kategorija:Gravitacija
Cauchyjev broj

**Cauchyjev broj**(\mathrm{Ca}) je bezdimenzionalna veličina u dinamici fluida koji se koristi u proučavanju stišljivih strujanja. Naziv je dobio po francuskom matematičaru Augustinu Louisu Cauchyu.
Kada se stišljivost uzima u obzir, elastične sile moraju se razmatrati zajedno sa inercijalnim silama zbog dinamičke sličnosti. Tako je Cauchyjev broj definisan kao omjer između inercijalne sile i sile kompresibilnosti (elastična sila) u strujanju, a može se izraziti kao:

: \mathrm{Ca} = \frac{\rho v^2}{K},

gdje je

: \rho = gustoća fluida, (SI jedinica: kg/m3)
: v = lokalna brzina fluida, (SI jedinica : m/s) 
: K = modul elastičnosti, (SI jedinica : Pa)

### Odnos između Cauchyjevog i Machovog broja 
Za izentropske procese, Cauchyjev broj može se izraziti preko Machovog broja. Izentropski modul elastičnosti je  K_s = \gamma p, gdje je \gamma adijabatski indeks, a p je pritisak u fluidu.
Ako fluid podliježe zakonima idealnih plinova, imamo da je

: K_s = \gamma p = \gamma \rho R T = \,\rho a^2,

gdje je

: a = \sqrt{\gamma RT} = brzina zvuka, (SI jedinica: m/s) 
: R = karakteristična plinska konstanta, (SI jedinca: J/(kg K) )
: T = temperatura, (SI jedinica : K)

Zamjenom K (K_s) u jednačini za \mathrm{Ca} dobijamo

: \mathrm{Ca} = \frac{v^2}{a^2} = M^2.

Vidimo da je Cauchyjev broj kvadrat Machovof broja za izentropska strujanja savršenog plina.

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi i literatura 
* B. S. Massey and J. Ward-Smith, *Mechanics of Fluids*, 7th ed., Nelson Thornes, UK (1998).

Kategorija:Dinamika fluida
Kategorija:Mehanika kontinuuma
Zakon održanja mase

**Zakon održanja mase/materije** kaže da će masa zatvorenog sistema ostati konstantna, bez obzira na procese koji se odvijaju unutar sistema. Ekvivalentan iskaz glasi da materija ne može biti stvorena/uništena, ako može biti pretvarana iz jednog oblika u drugi. Ovo implicira da za bilo koji hemijski proces u zatvorenom sistemu, masa reaktanata mora biti jednaka masi produkata. Ovaj zakon je glavna ideja iza prvog zakona termodinamike.

Zakon o očuvanju materije (u smislu očuvanja čestica) može se smatrati aproksimativnim zakonom fizike koji važi samo u klasičnom smislu, prije pojave posebne relativnosti i kvantne mehanike. Masa se, općenito, ne održava u otvorenim sistemima, kada različiti oblici energije ulaze u sistem ili izlaze iz sistema. Međutim, zakon održanja mase za zatvorene sisteme, iz pogleda bilo kojeg invercijalnog okvira, nastavlja da važi u modernoj fizici.

Ovaj historijski koncept široko se koristi i mnogim oblastima, kao što su hemija, mehanika i dinamika fluida.

## Generalizacija 
## Također pogledajte 
* Albert Einstein
* Jednačina kontinuiteta u dinamici fluida
* Ravnoteža energije podzemnih voda
* Ravnoteža mase
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Masa
Kategorija:Zakoni održanja
Deformacija (mehanika)

**Deformacija** je promjena oblika i/ili veličine kontinuuma tijela nakon što se podvrgne pomisanju između početne ili *nedeformisane konfiguracije* \ \kappa_0(\mathcal B), pri vremenu \ t=0, i trenutne ili *deformisane konfiguracije* \ \kappa_t(\mathcal B), u trenutnom vremenu \ t.

## Istezanje 
### Mjerenje istezanja 
* **Cauchyjevo naprezanje** ili **inženjersko naprezanje** je izraženo kao odnos ukupne deformacije i početne dimenzije tijela materijala na kojeg se sile primjenjuju. *Inženjersko normalno naprezanje* \ e elementa linije materijala ili vlakna aksijalno opterećenog je izražena kao promjena u dužini \ \Delta L po jedinici originalne dužine \ L elementa linije ili vlakna. Normalno naprezanje je pozitivno ako se vlakno materijala isteže, a negativno je kada se ono pritišće. Iz toga slijedi

:\ e=\frac{\Delta L}{L}=\frac{\ell -L}{L}

gdje je \ \ell konačna dužina vlakna.

***Omjer naprezanja** ili **omjer istezanja** je mjera ekstenzionog ili normalnog naprezanja diferencijalnog linijskog elementa, koji se može definisati u bilo kojoj nedeformisanoj ili deformisanoj konfiguraciji. Definisan je kao omjer između konačne dužine \ \ell i početne dužine \ L materijalne linije.

:\ \lambda=\frac{\ell}{L}

Omjer istezanja je povezan sa inženjerskim naprezanjem preko formule

:\ e=\frac{\ell-L}{L}=\lambda-1

* **Logaritamso naprezanje** \ \varepsilon_{}, poznato i kao *prirodno naprezanje*, *istinsko naprezanje* ili *Henckyjevo naprezanje*. Razmatrajući prirast deformacije (Ludwik)

: \ \delta \varepsilon=\frac{\delta \ell}{\ell}

logaritmasko naprezanje se dobije integracijom ovog prirasta deformacije:

:\ \begin{align}
\int\delta \varepsilon &=\int_{L}^{\ell}\frac{\delta \ell}{\ell}\\
\varepsilon&=\ln\left(\frac{\ell}{L}\right)=\ln \lambda  \\
&=\ln(1+e) \\
&=e-e^2/2+e^3/3- \cdots \\
\end{align}

gdje je \ e inženjersko naprezanje. Logaritamsko naprezanje pruža tačnu mjeru konačnih naprezanje kada se dešava deformacija u seriji prirasta, uzimajući u obzir i uticaj puta naprezanja (David Rees).

## Također pogledajte 
* Tangencijalni napon
* Napon (mehanika)

## Reference 
*

*

*

*
*
*
*

*
*

Kategorija:Tenzori
Kategorija:Mehanika kontinuuma
Kategorija:Nenjutnovi fluidi
Kategorija:Mehanika čvrstih tijela
Kategorija:Nauka o materijalima
Punkart

**Punkart** je bosanskohercegovačka punk rock grupa. Osnovana je u Tuzli 1998. godine.

## Biografija 
Punkart nastaje  kao tinejdžerska grupa u vrijeme kada je underground scena Tuzle polako zamirala,

Prve pjesme snimaju se u kućnom studiju (12 pjesama) i taj demo dobija naziv "Punkart", a godinu dana poslije grupa snima i demo "Generacija bez budućnosti".

Dvije godine poslije demo snimka "G.B.B."  izranja "Stomak Tuzle" sa socijalno-rodoljubljivim temama u novom izdanju i novoj postavi. 
Da nije riječ o klasičnom alternativnom bendu, govore i činjenice da bend iza sebe ima 4 snimljena demo albuma, kao i dvije turneje po BiH i Hrvatskoj. Prvo priznanje za svoj rad Punkart je dobio 2003. godine kada, kao jedan od 30 bendova učesnika festivala Tuzla Live, osvaja drugo mjesto i mogućnost snimanja video spota za pjesmu "Ja sam prevaren". 

Iste godine, u okviru Baščaršijskih noći, biva proglašen među četrnaest najboljih mladih bendova na području Federacije BiH. 2008. godine. 

Punkart se pojavljuje na 14. Internacionalnom Festivalu Zabavne Muzike u Bihaću, te sa pjesmom *U Hotelu Zla*, osvaja treću nagradu publike.

Godine 2014, Punkart kreće na svoju prvu mini turneju po Srbiji na kojoj će promovisati sve svoje godine postojanja i pokušati predstaviti jedini tuzlanski punk bend.

Godine 2015, singl "Meni je dosta" dobio je premijeru na MTV Adria.

## Diskografija 
### DIY albumi 
* *Punkart* (2000)
* *GBB* (2001)
* *Stomak Tuzle* (2002)
* *Terorizart* (2005)
* *Treble Trouble* (2010)

## Članovi 
### Trenutna postava 
* Haris Alibašić - vokali, gitara 
* Emir Zagorčić - gitara
* Sead Hadžić - bas-gitara
* Bojan Divković - bubanj

## Vanjski linkovi 
* Punkart Kontakt
* Punkart Besplatna Muzika
* Punkart Galerija Slika

Kategorija:Bosanskohercegovačke muzičke grupe
Kategorija:Bosanskohercegovačke punk-grupe
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1998.
Kategorija:Muzičke grupe iz Tuzle
Tūmatauenga

U maorskoj mitologiji, **Tū** ili **Tūmatauenga** ("Tū od ljutog lica", također **Tū-mata-uenga**) je jedan od velikih bogova, bog rata. 
## Opis i mitovi 
mini|desno|200px|Tūmatauenga, bog rata
Tūmatauenga je sin Oca Neba Rangija i Pape, Majke Zemlje. On i njegova braća su bili jedini, muški potomci primordijalnih božanstava. On i njegova braća nisu voljela roditelje jer im je bilo tijesno u prostoru između neba i Zemlje. Tūmatauenga je htio ubiti roditelje, ali ga je spriječio njegov brat Tāne, koji je predložio da je bolje razdvojiti roditelje. Tako su Rangi i Papa razdvojeni. Tūmatauenga je pobijedio bogove Tangarou, Ronga i Haumia-tiketika, ali se nije uspio oduprijeti bogu vremena i kiša, Tāwhirimāteiji. Njegove oluje i kiše i danas kažnjavaju čovječanstvo. Iako se Rangi i Papa samo ponekad prikazuju u ljudskom obliku, Tūmatauenga se uvijek prikazuje kao čovjek. Ljudi su shvaćeni kao potomci Tūmatauenge. Zato što je Tūmatauenga pobijedio svoju braću i njihovu djecu, ljudi imaju vlast nad pticama, gmizavcima i biljkama, ali ne i nad vremenom. Tūmatauenga je također pokretač i stvorioc rata, te ljudi ratuju jer je ratovao i Tūmatauenga. Prvi poginuli ratnik bi bio ponuđen Tūmatauengi. Drugi maorski ratni bogovi su: Kahukura, Maru i Uenuku.
## Imena i epiteti 
Tūmatauengina imena i epiteti su:
*Tū-ka-riri ("bijesni Tū"), 
*Tū-ka-nguha (Tū, "borac straha"), 
*Tū-kai-taua (Tū, "uništavalac vojski"), 
*Tū-whakaheke-tangata,
*Tū-mata-whāiti, 
*Tū-mata-uenga ili Tūmatauenga ("Tū od ljutog lica", njegovo pravo ime).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Maorska mitologija
Tāne

desno|mini|360px|Prašuma na Novom Zelandu, biljke i ptice su Tāneova djeca
U maorskoj mitologiji, **Tāne** (također **Tāne Mahuta**) je dobri bog šuma, brda i ptica, sin Oca Neba Rangija i Pape, Majke Zemlje. 

## Rat neba i Zemlje 
Djeca Rangija i Pape su živjela u tijesnom prostoru između njih. Tūmatauenga, bog rata, je predložio da je najbolje ubiti roditelje. Ali Tāne se nije složio, smatrajući da trebaju poštovati roditelje te da ih je bolje razdvojiti. Tānova braća Rongo (bog kultivirane hrane), Tangaroa (bog mora), Haumia-tiketike (bog hrane iz prirode) i Tūmatauenga su gurali oca rukama, a Tāne je to učinio nogama, te je poslao oca u nebo. Smatrao je da Rangi treba imati lijepu odjeću, pa je stvorio Sunce, Mjesec i zvijezde te ih stavio na nebo, Rangijevu odjeću. Naposljetku je Rangi bio vrlo lijep. Tāwhirimātea, bog oluja, pridruži se ocu i ode ka njemu na nebo. Napadne Zemlju i okeane olujama, valovima, kišom, maglom i oblacima. Prvo napadne Tānovu djecu – ptice i biljke. Potom napadne mora i okeane valovima. Tangaraoa, njegov sin Punga te njegova djeca Ikatere i Tū-te-wehiwehi se silno prestrave. Njihovi potomci – ribe i gmizavci prežive, a Tāne sakrije gmizavce u šume, pa Tangaroa pomisli daih je namjerno sakrio. Zato Tangaroa kažnjava kopno poplavama. U rjeđem mitu je Tangaroa razdvojio roditelje.

## Tāne i ljudi 
mini|lijevo|Tāne Mahuta, "gospodar šume"
Jedna legenda kažu da je Tāne napravio prvog čovjeka, Tikija. Druga legenda kaže da je Tāne tražio sebi ženu, ali je našao samo ženske biljke i životinje, a Papa je rodila samo sinove. Kad joj je Tāne rekao da ne postoji žensko stvorenje nalik njemu, ona mu je rekla da napravi ženu od crvene gline. Tu je ženu nazvao Hine-ahuone i oženio se njome. Njihovo je dijete Hine-ata-uira, koja je postala božica smrti. Tāne je ljudima darovao tri košare znanja, čamce i mreže. U mitologiji je predstavljen kao dobri bog i zaštitnik drugih bogova i ljudi. U havajskoj mitologiji mu je sličan Kāne Milohai.

## Tāne Mahuta 
Tāne Mahuta je drvo koje raste na Novom Zelandu. Staro je između 1250 i 2500 godina. Njegovo ime znači "Gospodar šume". Maori vjeruju da drvo predstavlja Tānea, dok su ostale biljke njegova djeca. Također, prema njima je šuma odjeća koju je stvorio Tāne za svoju majku Papu kako bi bila još ljepša. 

Kategorija:Maorska mitologija
Binghamova plastika

**Binghamova plastika** je viskoplastični materijal koji se ponaša kao kruto tijelo pri niskim naprezanjima, ali struji viskozan fluid pri većim naprezanjima. Naziv je dobio po Eugeneu C. Binghamu, koji je predložio njegov matematički oblik..

Koristi se kao prosti matematički model strujanja mulja u pomorskom inženejrstvu, te u proračunima emulzija za bušenje. Čest primjer je zubna pasta, koja neće biti istisnuta sve dok se određeni hidrostatički pritisak ne primijeni na tubu.

## Definicija 
Materijal je krut za tangencijalni napon *τ*, koji je manji od kritične vrijednosti \tau_0. Kada se pređe kritični tangencijalni napon, materijal struji kao newtonov fluid sa prisratom tangencijalnog napona i promjenom smicajnog napona, ∂*u*/∂*y*:

:\frac {\partial u} {\partial y} = \left\{\begin{matrix} 0 &, \tau 

## Također pogledajte 
* Bagnoldov broj
* Bernoullijeva jednačina

## Reference 
Kategorija:Materijali
Kategorija:Nenjutnovi fluidi
Kategorija:Viskoznost
Heinz Fischer

**Heinz Fischer** (rođen 9. oktobra 1938) je austrijski pravnik, političar i bivši predsjednik Austrije. Nakon mature u Beču, Fischer studira pravo, te doktorira 1961. godine. 1978. godine postaje profesor na faklultetu političkih nauka u Innsbrucku. Između 1983-87. godine bio je ministar za obrazovanje, nauku i kulturu u vladi Freda Sinowatza. Predsjednik držanog vijeća skupštine postaje 1990. godine, a od 2002-04. godine je drugi predsjednik držanog vijeća. Kao član Socijalističke partije Austrije izabran je na izborima 25. aprila 2004. godine za predsjednika Austrije sa apsolutnom većinom glasova. Ukupno je osmi predsjednik tzv. *Druge republike* u historiji Austrije od 1945. godine. Svoje članstvo u SPÖ je zamrznuo za vrijeme mandata, jer po osobnom mišljenju, obnaša funkciju, koja ne bi smjela imati politički prizvuk. Na izborima 2010. godine ponovo je izabran  sa 79,3 % glasova, kao nezavisni kandidat.

## Bibliografija
**Überzeugungen: eine politische Biografie*, Styria, Beč 2006. (u suradnji sa Alfredom Reiterom), 
**Reflexionen*, K&S, Beč 1998., 
**Die Zukunft der europäischen Sozialdemokratie*, Löcker, Beč 1997., 
**Die Kreisky-Jahre: 1967 - 1983*, Löcker, Beč 1994., 

## Vanjski linkovi
*Službena stranica ureda predsjednika Austrije

Kategorija:Austrijski političari
Kategorija:Austrijski predsjednici
Kategorija:Rođeni 1938.
Kategorija:Biografije, Graz
Kategorija:Živi ljudi
Claude-Louis Navier

**Claude-Louis Navier** (Dijon, 10. februar 1785. – Pariz, 21. august 1836. godine), rođen kao **Claude Louis Marie Henri Navier**, je bio francuski inženjer i fizičar, čija je specijalnost bila mehanika.

Navier–Stokesove jednačine dobile su naziv po njemu i Georgeu Gabrielu Stokesu.

## Biografija 
Nakon smrti njegovog oca 1793. godine,  Navierova majka ostavila je njegovo obrazovanje u rukama njegovog dajdže, Emilanda Gautheya, koji je po profesiji bio inženjer. 1802. godine, Navier je upisao École polytechnique, a 1804. godine nastavio svoje studije na École nationale des ponts et chaussées, iz koje je maturirao 1806. godine. Na kraju je naslijedio svoj dajdzu kao *glavni inspektor* u *Corps des Ponts et Chaussées*.

Upravljao je izgradnjom mostova u Choisyu, Asnièresu i Argenteuilu u departmanu Seine, te je izgradio pješački most du Île de la Citéa u Parizu.

1824. godine, Navier je primljen u Francusku akademiju nauka. 1830. godine, postao je profesor na École Nationale des Ponts et Chaussées, da bi, u slijedećoj, godini, naslijedio Augustina Louisa Cauchya kao profesor kalkulusa i mehanika u École Polytechnique.

## Doprinosi 
Navier je formulisao opću teoriju elastičnosti u matematički upotrebljivom obliku (1821. godina), te je te radove učinio dostupnim za građevinare sa dovoljnom preciznošću za prve početke pomenute teorije. 1819. godine uspio je odrediti *nultu liniju* mehaničkog napona, te je time konačno ispravio netačne razultate Galilea Galileija, a 1826. godine uveo je modul elastičnosti kao osobinu materijala nezavisnu od drugog momenta inercije. Navier se, zbog toga, smatra osnivačen moderne strukturalne analize.
  
Njegov najveći i najvažniji doprinos su Navier-Stokesove jednačine (1822. godina), jedan od glavnih pojmova u mehanici fluida.

## Također pogledajte 
* George Gabriel Stokes
** Navier–Stokesove jednačine

## Vanjski linkovi 
Navier, Claude-Louis
Navier, Claude-Louis
Navier, Claude-Louis
Kategorija:Članovi Francuske akademije nauka
Savez reformskih snaga Jugoslavije

**Savez reformskih snaga Jugoslavije** (**SRSJ**) je politička stranka koju je jula 1990. godine osnovao Ante Marković, posljednji predsjednik Saveznog izvršnog vijeća SFRJ. Neoliberalne orijentacije, stranka se programski zalagala za sveobuhvatne reforme jugoslavenskog društva i države, stavljajući u prvi plan ekonomska pitanja SFRJ i njenu tranziciju iz socijalističkog u društvo moderne tržne ekonomije. 

Nastala u periodu raspada Jugoslavije, stranka je vrlo brzo nakon osnivanja postala meta napada nacionalista u svim jugoslavenskim republikama. Iako je okupljala veliki broj uglednih građana, kulturnih i privrednih radnika, na prvim demokratskim izborima održanim u periodu 1990-1991, stranka nije ostvarila značajnije rezultate niti u jednoj od jugoslavenskih republika, a mnogi su se njeni čelnici, poput Dragana Kalinića u BiH, s početkom rata u BiH, svrstali na stranu nacionalističkih ideologija.

Kategorija:Političke stranke u Jugoslaviji
Rachel Corrie

**Rachel Corrie** bila je američka aktivistica Međunarodnog pokreta za solidarnost - *ISM*.

Za vrijeme palestinskog otpora, druga Intifada, kao član ovog instituta odlazi u Palestinu, tačnije u Gazu.

U momentu kad je buldožer izraelskih snaga krenuo prema palestinskom naselju u namjeri da ga sravna, Rachel je, u namjeri da ukaže na nepravdu koju čine i odvrati ih od rušenja tuđih kuća, stala ispred kuća i mahala rukama. Međutim, izraelski buldožer ju je pregazio i tako usmrtio, poslije čega je njeno ime postalo svjetski poznato.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* U spomen na Rachel Corrie
* Rachel Corrie Foundation for Peace and Justice
* Rachel's Words(arhivirano iz the original Februar 3, 2011)
* Slučaj protiv Rachel Corrie
* Smrt sanjalice
* Martyr with a Cause
* Rachel Corrie, godina kasnije
* dnevnici Rachel Corrie 
* counterpunch.org  criticism of mother jones article
* 7 Years After, Family of Rachel Corrie Heads to Israel for Wrongful Death Suit&nbsp;– autor videa *Democracy Now!*

Kategorija:Aktivisti
Kategorija:Biografije, Olympia (Washington)
Kategorija:Rođeni 1979.
Kategorija:Umrli 2003.
Peletiranje

mini|desno|200px|Peletirano drvo
mini|desno|200px|Peletirana plastika
[mini|desno|200px|Peletirani [uranijum]]
**Peletiranje** podrazumjeva tehnološki proces kojim se neki drugi ulazni materijal (ruda, ugalj, koks, drvo, krmno bilje ili drugi u rasutom stanju) tretira tako da se od njega formira granulat (peleti) u prečniku 2–5&nbsp;cm.
Paleti se uglavnom prepoznaju po cilindričnom obliku, a kao takvi su veoma zgodni za manipulaciju i automatizaciju u potrošnji.

Peletiranje materijala se sprovodi u cilju:

* smanjenja vlažnosti
* povećanja kvaliteta (kaloričnost, sadržaj minerala i sl.) u manjoj zapremini/masi
* lakše manipulacije
* manjih gubitaka u transportu

Najveću primjenu peletiranje ima u:

* preradi mineralnih sirovina i teškoj industriji
* preradi otpada u prehrambenoj industriji
* industriji stočne hrane
* preradi otpada u drvoj industriji

Paletiranje se nameće kao veoma važna i ekološki pogodna tehnologija u obradi drveta i pripremi biomase za loženje-ogrijev, imajući u vidu da biljni omotač naše planete predstvlja obnovljiv izvor potencijalne energije.

Od 2007. godine, peletiranje otpada u industriji prerade drveta naglo raste, a sa tim i potražnja za pećima na pelete.

Danas su peći (za centralno/parno grijanje) na pelete toliko automatizovane da se mogu porediti sa pećima na tečna goriva, a stepen iskorištenja energenta se kreće oko 90-95%.
Stepen iskorištenja energenta ovdje znači, da će od 100&nbsp;kg mase peleta ostati manje od 0,5&nbsp;kg mase pepela i čađi.

## Također pogledajte 
* Visoka peć

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20141031140356/http://www.advanced-exploration.com/industry/io_products/
* http://www.aebiom.org/
* http://www.pelletheat.org/

Kategorija:Energetika
Kategorija:Tehnika
HNK Šibenik

**HNK Šibenik** je osnovan 1932. godine pod imenom NK Šibenik. Poslije rata, godine 1992. godine preimenovan je u HNK Šibenik. Zadnji plasman u 1. HNL imali su u sezoni 2002/03. Tek 2006. godine su se opet vratili u najviši rang hrvatskog nogometa. Uz to su imali i malo sreće jer kao prvak druge lige jug nisu trebali igrati dodatne kvalifikacije s prvakom druge lige sjever, koji nije dobio licencu za prvu ligu.

## Vanjski linkovi 
Šibenik
Šibenik
Šibenik
Ujedinjeno Kraljevstvo (čvor)

**Britanska ostrva**

*Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije 1707-1801
*Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Irske 1801-1927
*Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Sjeverne Irske 1927-danas

**Skandinavija**

*Kalmarska Unija koja je bila Ujedinjeno Kraljevstvo Norveške, Švedske i Danske 1397-1520
*Ujedninjeno Kraljevstvo Danske i Norveške 1536-1814
*Ujedninjeno Kraljevstvo Švedske i Norveške 1814-1905

## Također pogledajte 
* Personalna unija
Jevrejsko groblje u Sarajevu

mini|desno|200px|Razglednica sa slikom jevrejskog groblja iz 1900.

**Jevrejsko groblje u Sarajevu** smješteno je u jugozapadnom dijelu Sarajeva, u predjelu Kovačića i Debelog Brda. Cijeli kompleks se prostire na površini od 31.160 m2, O nastanku i razvoju groblja do 16. vijeka nema pouzdane dokumentacije, ali se na osnovu podataka protokola Jevrejske općine, 1630. može uzeti kao godina osnivanja ovog groblja.
U sklopu groblja nalaze se i grobljanska kapela, spomen-kosturnica iz 1952. godine, spomenik žrtvama ustaškog terora, aškenaska kosturnica iz 1962. godine, spomen-kosturnica uz aškenasku kosturnicu, česma i ograda. Sve zajedno kao grobljanska cjelina je proglašeno Nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine 2. septembra 2004.. godine.

## Također pogledajte 
* Jevreji u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Sarajevo
Kategorija:Sarajevo
Kategorija:Groblja u Sarajevu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu