Glasinačka kolica

alt=Glasinačka kolica|mini|Glasinačka kolica
**Glasinačka kolica** su arheološki nalaz iz 1880. god. sa lokaliteta Glasinac - Bjelosavljevići, općina Sokolac, Bosna i Hercegovina. Čuvaju se u muzeju u Naturhistorisches Museumu u Beču, i postala su dio udžbenika, knjiga i literature širom svijeta.

Već prve godine nakon ulaska Austro-Ugarske u Bosnu i Hercegovinu, Glasinačka visoravan postaje predmet slučajnih nalaza i amaterskih istraživanja pojedinaca. Poručnik Johan Leksa, prilikom izgradnje puta Han Podromanija-Rogatica, otvorio je prve tumule na visoravni i tom prilikom je u jednom tumulu iz grupe kraj rijeke Rešetnice, naišao među ostalim nalazima i na čuvena *bronzana glasinačka kultna kolica* koje "vuku" dvije ptice.

U periodu između 1878. i 1888. godine, prije službenog osnivanja Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine u Sarajevu, nekoliko stotina arheoloških nalaza slučajno otkrivenih na prahistorijskim lokalitetima Bosne i Hercegovine dospjeli su u zbirke Naturhistorisches Museum u Beču, Arheološkog muzeja u Zagrebu, Arheološkog muzeja u Splitu, kao i u zbirke franjevačkih samostana u Bosni i Hercegovini. Među njima su glasinačka bronzana kultna kolica iz starijeg željeznog doba.

Replika kultnih kolica, 2016. godine svečano je predata Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine, u sklopu obilježavanja nacionalnog praznika Austrije.

Motiv kolica proglašen je za zvanični turistički suvenir općine Sokolac.
## Opis 
Glasinačka kolica izrađena su od bronze. Sastoje se od četiri međusobno povezana točka na kojima su smještene dvije imaginarne hibridne ptice, koje imaju tijelo goluba, kljun barske ptice, krestu pijetla i uši bika.

Donja veća ptica je iznutra šuplja, i služila je kao sud za žeravicu, u kojem su sagorijevale mirisne tvari. Kao poklopac toga suda, sjedi na velikoj ptici, manja istog oblika. Osim ovih dviju ptica ima na svakoj osovini još po jedna manja, kao ukras. Ukupne dimenzije su: dužina 19&nbsp;cm, širina 10&nbsp;cm, a visina 15&nbsp;cm. Težina je 1055 g. Kolica su livena rađevina, a bronza je sva obložena zagasitozelenom patinom.
## Tumačenja 
Prema hronologiji glasinačkih nalazišta koju su izradili Alojz Benac i Borivoj Čović, a kasnije djelimično dopunio Salmedin Mesihović, kolica sa Glasinca se datiraju u fazu  IV  b,  odnosno  VII.  stoljeće  pne. Slična kolica nađena su u Austriji i Danskoj. Izvjesni detalji ukazuju na sličnost i sa kolicima u Podunavlju i Karpatskoj kotlini.

I po motivu i po stilu kolica se oslanjaju na tradiciju prethodnog, kasnog bronzanog doba kada su ptice vodarice dominantan simbol kulture polja sa urnama. Motivi ptica vodarica  su česti od samog početka željeznog doba, te se susreću i na predmetima ritualne namjene, keramičkim i bronzanim posudama, ukrasnim predmetima i dijelovima nošnje, kao važan religijski simbol.

### Kult sunca 
Predstava  vodenih  barskih  ptica  na kutnim  kolicima,  povezuje  se  sa  kultom  sunca, tj. sa vjerovanjima vezanim za godišnje cikluse  jačanja i slabljenjima sunca. Funkcija  ptica  je  da  vuku  kola,  koja  su  modifikacija  sunčeve  barke, ne na zemlji, nego na nebeskom svodu. Barske ptice se u grčkoj mitologiji  upravo  najčešće  nalaze  u mitovima vezanim  za Apolona, a veze između  Apolona  i  solarnih  božanstava kod  zapadnobalkanskih  naroda  su  vrlo  prisutne  i  raznovrsne. Tokom praktičnog izvođenja rituala kultna kolica služila su i kao posuda (odnosno jedna od ptica ustvari je predstavljala posudu) za materiju korištenu u  ritualu,  a  onda  bi  bile  ostavljane  sa  tom  materijom  sa  pokojnikom  kao  njegov  grobni prilog. 
 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.youtube.com/shorts/Yr-W5964c_s
* * https://naukagovori.ba/glasinacka-kolica-remek-djelo-u-bogatoj-proslosti-bosne-i-hercegovine/

Kategorija:Glasinačka kultura
Kategorija:Sokolac