Kinorhyncha

**Kinorhyncha** (grčki |κινέω - *kīnéō* = pokret + ῥύγχος  *rúnkos* = rog) ili **bodljoglavci** su koljeno beskičmenjaka, malih morskih životinja  (0,13-1,04&nbsp;mm), rasprostranjenih u bentosu širom svijeta. Do sada opisano više od 250 vrsta, Stanovnici su uglavnom staništa blatnjave ili blatno-pjeskovite podloge, gdje se kreću zahvaljujući djelovanju posebnih bodljikavih grozdova prisutnih u prednjem dijelu tijela.

Kinorinhe  su ranije grupisani u polifiletsku grupu Aschelminthes, zbog prisustva pseudoceloma. Sada su, međutim, dio kladusa  Ecdysozoa. Zajedno s priapulidama i loriciferima formiraju kladus Scalidophora (=Cephalorhyncha).

## Pregled
Kinorhyncha je koljeno beskičmenjaka sa 150 vrsta mikroskopskih morskih beskičmenjaka, široko rasprostranjenih u svjetskim okeanima. Kinorhinhe uglavnom žive u blatnjavim dnima plitkih mora i na pijesku na morskim obalama. Prilično su češljasti ili bodljikavi i obično su duži od 1&nbsp;mm. Žućkasto ili smeđe tijelo spojeno od 13 ili 14 segmenata. Prvi segment je uvećan i nosi uočljivu krunu zakrivljenih bodlji, ili „skalida“. Ovaj segment naziva se glava, na kojoj su usta, okružena prstenom bodlji koje mogu da probijaju. Kad su u mirovanju, kinorinhe uvlače  glavu u prednji dio tijela. Naizmjenično micanje prema naprijed i povlačenje glave omogućava gibanje u trzajima pomoću kojih se životinja probija kroz blato ili pijesak. Kinorinha se hrane dijelovima diatomeja, određenim protozoa ma i sitnim organskim ostacima. Zabilježene su populacije i po  dva miliona jedinki po kvadratnom metru iz nekih uzoraka morskih sedimenata. 
Spolovi  su odvojeni, a larve slobodno žive u životnom ciklusu.

Kinorinhe su prvobitno klasificirane s nematodama, rotiferama i nizom drugih skupina beskičmenjaka s malim tijelom u sada već napuštenoj grupi Ashelinmintes.

## Anatomija
thumb|Polarni dijagram oralnog konusa, introvertnog i placidnog na osnovu Pycnophyes aulacoda
Tjelesni zid se sastoji se od tankog sincicijskog  sloja koji izlučuje žilavu kutikulu, koja  se više puta mijenja tokom odrastanja. Bodlje su u osnovi pokretni produžeci tjelesnih zidova, šuplje su i prekrivene kutikulom. Glava je u potpunosti uvučena i prekrivena je skupom vratnih pločica koje se pri uvlačenju nazivaju "placidi".

Kinorinhe jedu ili dijatomeje ili organski materijal koji se nalazi u blatu, ovisno o vrstama. Usta se nalaze u konusnoj strukturi na vrhu vrha glave i otvaraju se u ždrijelo, a zatim u jednjak, od kojih su oba obložena kutikulom. Dva para pljuvačnih žlijezda i jedan ili više parova "pankreasnih žlijezda" spajaju se s jednjakom i vjerovatno se izdvajaju probavni enzim, Iza jednjaka leži srednji dio koji spaja funkcije želuca i crijeva i nedostaje mu zanoktica što mu omogućavajući  apsorpciju hranjivih sastojaka. Kratko zadnje crijevo obložena je kutikulom i uliva se u anus na stražnjem kraju trupa.

Nemaju cirkulacijski sistem, iako je tjelesna šupljina (ili pseudocelom) dobro razvijena i uključuje amebocite. Sistem za izlučivanje  se sastoji od dvije protonefridije koje se prazne kroz pore u završnom segmentu.

Živčani sistem sastoji se od ventralne nervne vrpce, s jednomm ganglijom u svakom segmentu, i prednjim nervnim prstenom, koji okružuje ždrijelo. Manje ganglije su također smještene u bočnim i dorzalnim dijelovima svakog segmenta, ali ne formiraju različite vrpce. Neke vrste imaju jednostavne ocele na glavi, a sve vrste imaju sitne čekinje na tijelu koje posjeduju  čulo  dodira.

### Razmnožavanje 
Postoje dva spola koja izgledaju podjednako. Par gonada nalazi se u sredini trupa i otvorene su poram u zadnjem segmentu. U većini vrsta, spermatozoidi uključuju dvije ili tri šiljaste strukture koje, pretpostavlja se, pomažu u kopulaciji, iako detalji nisu poznati. Pojedinačni spermatozoidi mogu doseći četvrtinu ukupne tjelesne dužine. Larve su slobodnoplivsjuće, ali se malo zna o procesu nju+ihovog razvića.

## Klasifikacija 
Smatra se da su njihovi najbliži srodnici u koljenima  Loricifera i Priapulida. Zajedno čine grupu Scalidophora.

### Taksonomija 
Koljeno Kinorhyncha predstavlja više od 250 vrsta, raspoređenih u dvije klase, jedanaest obitelji i 30 rodova. Sljedeća klasifikacija temelji se na Sorensen i sur. 8 i sva izvedbena djela. Grupa je podijeljena u dvije klase: Cyclorhagida, s naredbama Echinorhagata (1 porodica), Kentrorhagata (5 porodica) i Xenosomata (1 porodica); i Allomalorhagida (4 porodice).

Dvije grupe Kinorhyncha se obično karakteriziraju prema Sørensen i sur. (2015)  Morfološki podaci prikupljeni su za sistematsku filogeniju od desetaka vrsta, a integracija ovih, s molekularnim podacima dovela je do nove sistematske paradigme koja uključuje red Allomalorhagida (s povlačenjem Homalorhagide).

Koljeno  **Kinorhyncha**
*Razred Cyclorhagida (Zelinka, 1896) Chitwood, 1951
**Red Echinorhagata Sørensen et al., 2015
***Echinoderidae Zelinka, 1894
**Red Kentrorhagata Sørensen et al., 2015
***Antygomonidae Adrianov & Malakhov, 1994
***Cateriidae Gerlach, 1956
***Centroderidae Zelinka, 1896
***Semnoderidae Remane, 1929
***Zelinkaderidae Higgins, 1990
**Red Xenosomata Zelinka, 1907
***Campyloderidae Remane, 1929
*Razred Allomalorhagida Sørensen et al., 2015
**Nema naznačenih rodova
***Dracoderidae Higgins & Shirayama, 1990
***Franciscideridae Sørensen et al., 2015
***Pycnophyidae Zelinka, 1986
***Neocentrophyidae Higgins, 1969

## Također pogledajte
*Beskičmenjaci

## Reference
## Vanjski linkovi
*Introduction to the Cephalorhyncha
*Drawings of Kinorhyncha 

Kategorija:Beskičmenjaci
Kategorija:Fauna Bosne i Hercegovine