Kuća u Hercegovini iz osmanskog doba

**Stambena kuća Hercegovine** iz osmanskog perioda od 16. do 19. vijeka jedna je od nekoliko varijanti gradske bosanske kuće toga vremena.

Izvorna osnova, u gradskim kućama osmanskog perioda, potječe iz Anadolije, sastavljene od dva osnovna dijela: pojedinačne sobe i natkrivenog hola koji povezuje jednu ili više soba. Osmanska  anadolska kuća nosi u sebi neke osobine nomadskog šatora *jurte*.

Na cijelom području današnje Bosne i Hercegovine (izuzev Jajca), gradske kuće su jednokatnice (prizemlje i kat), i dio su stambenog kompleksa: kuća, avlija i bašča. Regionalni uticaji stvorili su manje razlike. Na području Hercegovine arhitektura je stvarana pod uticajem: mediteranske klime, kamena kao osnovnog građevinskog materijala i srednjovjekovne tradicije.
mini|desno|Kuhinja (mutvak) u kućama iz osmanskog perioda

## Stambena kuća Hercegovine 
Predstavlja spoj islamsko-osmanskih sa mediteransko-dalmatinskim i srednjovjekovnim predosmanskim utjecajima.
Predosmanski utjecaj vidljiv je u prizemlju kroz atrijalnu koncepciju i prenošenje znatnog broja funkcija stanovanja iz kuće u avliju. Gledano etimološki, za prizemlje su karakteristični nazivi: kuća, izba, ćiler – imena slavenskog porijekla. Na spratu preovladavaju orijentalni utjecaji: raspored soba, primjena novih materijala, način građenja, veće bogatstvo u detalju i dekoraciji. Etimološki, za sprat su karakteristični nazivi: ćošak, odaje, jazluk – pretežno turcizmi.

Doprinos islama je u postizanje potpunog jedinstva kuće sa prirodom koja je okružuje. Stambeni kompleks dobiva novi odnos prema vanjskom prostoru. Objekat se zatvara pogledima stranih lica, zbog skrivanja žena od stranaca i održavanja higijene.

Dalmatinsko-mediteranski utjecaj je vidljiv na mnogim objektima u primjeni romaničko-gotičkih elemenata.
Kuće u Hercegovini karakterizira krovni pokrivač od kamenih ploča od krečnjaka dužine 30–80&nbsp;cm, a debljine 2–5&nbsp;cm. Polažu se na gusto postavljene letve ili na gusto postavljene rogove. Sastav ploča se zamazuje krečnim malterom. Ploče se postavljaju dijagonalno, zbog lakšeg oticanja vode. Kameni pokrivač je težak i pasivno leži na krovnoj konstrukciji. Nagib krova je blag, tako da se potkrovlje rijetko koristilo.
mini|desno|Drvorebarstvo u kućama iz osmanskog perioda

#### Drvorezbarstvo 
Važna osobina hercegovačke kuće jeste njeno dekorisanje, u drvetu i kamenu, kao i metalu i tkanini. Javlja se na drvenim arhitektonskim elementima: stupovima i gredama, konzolama, podvlakama, sobnim vratima (strana okrenuta prema hodniku, hajatu ili divanhani), okvirima vrata i prozora, drvenim prozorskim kapcima; česta je upotreba na stropovima i ugrađenom, ali i pokretnom namještaju. Pri ukrašavanju vrata soba i musandara (ugrađenih ormara) primjenjuje se princip rezbarenih aplikacija – preko konstruktivne podloge od zbijenih dasaka, povezanih vidljivim prečkama, postavljaju se posebni tanji komadi drveta, u raznim oblicima, koji se pričvršćuju dekorativnim kovanim čavlima.

Vrlo značajan prostor drvorezbarstva bili su plafoni, naročito njihov srednji dio. Drveni grednik se zatvarao daskama. Spojevi dasaka su se pokrivali letvicama u dva sloja, tako da se ornamentalno uklapaju, čime se dobivala igra plastike. Perforirana drvorezba, koja je koristila različite motive, češće se javljala u gornjim dijelovima musandera, a ponekad i prozora, gdje, u kombinaciji sa raznobojnim staklom, daje utisak neke vrste vitraža. Ponekad je drvorezba bila ukrašena natpisima sa plastično izvedenim slovima. Tekstovi su nekada imali talismanski (apotropejski) karakter, ali često i historijski.
 
U drvorezbarstvu se upotrebljavaju razne vrste drveta, razni motivi i razne tehnike. Karakterističan orijentalni tretman «bez početka i kraja» prisutan je u i drvorezbarskom dekorativnom tretmanu arhitekture u Bosni i Hercegovini, gdje su elementi obično  poredani jedan do drugog.

U drvorezbarskoj ornamentici se koriste rumi (po porijeklu seldžučki stil, sa motivima iz biljnog i životinjskog svijeta), hajat (stil kineskog porijekla, sa motivima iz biljnog svijeta, ali sa jačom realističnom crtom i akcentiranjem pojedinih dijelova), dekorativni stil, te geometrijski ornamenti. Najčešći i osnovni motiv je samostalna rozeta.

## Literatura 
* Alija Bejtić - Spomenici osmanlijske arhitekture u Bosni i Hercegovini, Prilozi za orijentalnu filologiju i istoriju jugoslovenskih naroda pod Turskom vladavinom, III-IV, 1952-53, Veselin Masleša, Sarajevo
* Dušan Grabrijan i Juraj Neidhardt -  Arhitektura Bosne i Hercegovine i put u savremeno, Ljudska pravica, Ljubljana, 1957.
* Džemal Čelić - Drvorezba u Bosni i Hercegovini, Most, br. 11, str 115-119, 1976.
* Amir Pašić - Prilog proučavanju islamskog stambenog graditeljstva u Jugoslaviji na primjeru Mostara, koliko je stara stambena arhitektura Mostara autohtona pojava – doktorska disertacija, Zagreb, 1989.
* Hivzija Hasandedić - Muslimanska baština u istočnoj Hercegovini, El Kalem, Sarajevo, 1990.
 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradska bosanska kuća osmanskog doba‎