Muhadžir

**Muhadžir** (**Muhajir** ili **Mohajir**) () je arapska riječ za izbjeglicu, useljenika ili iseljenika. Islamski kalendar Hidžra je započeo kada je Muhammed zajedno sa svojim pristašama otišao iz Mekke za Medinu. Oni su se zvali Muhadžiri. Korijen arapske riječi za useljenje ili iseljenje je **Hijrat**.

## Tokom života Muhammeda 
Otprilike mjesec dana nakon Hamzinog neuspješnog napada u prvom napadu karavana, Muhammed je povjerio grupu od šezdeset Muhadžira koju je predvodio Ubejda da izvedu još jedan napad na karavan Kurejša koji se vraćao iz Sirije i bio je zaštićen od stotinu ljudi. Vođa ove karavane bio je Ebu Sufjan ibn Harb. Muslimanska grupa je otišla čak do Tanjatul-Mure, mjesta s vodom u Hidžazu. Do borbi nije došlo, jer su Kurejšije bili prilično udaljeni od mjesta gdje su muslimani bili na putu da napadnu karavan. Ipak, Sa'd ibn Ebu Vekkas je ispalio strijelu u Kurejšije. Ovo je poznato kao prva strijela islama. Uprkos ovom iznenadnom napadu, do borbi nije došlo i Muslimani su se vratili praznih ruku. Vjeruje se da je Ubejda bio prvi koji je nosio zastavu islama; drugi kažu da je Hamza bio prvi barjak.

Sa'd ibn Ebu Vekkasu je naređeno da predvodi treći napad. Njegovu grupu činilo je dvadesetak muhadžira. Ovaj napad je obavljen otprilike mjesec dana nakon prethodne. Sa'd je sa svojim vojnicima postavio zasjedu u dolini Kharrar na putu za Mekku i čekao da izvrši napad na mekkansku karavanu koja se vraćala iz Sirije. Ali karavan je već prošao i muslimani su se bez borbe vratili u Medinu.

Četvrti napad, poznat kao napad na Waddan, bila je prva ofanziva u kojoj je Muhamed lično učestvovao sa 70, uglavnom muhadžirskih, vojnika. Mjesec dana nakon napada na Wadam, on je lično poveo 200 ljudi, uključujući muhadžire i ensarije, do Bawata, mjesta na karavanskom putu kurejšijskih trgovaca. Krdo od 1.500 deva, u pratnji 100 jahača pod vodstvom Umeja ibn Khalafa, Kurejšije. Svrha ovih napada je bila da vrate ono što su izgubili kada su migrirali iz Mekke u Medinu kako bi izbjegli progon od strane Kurejšija zbog prakticiranja vjere. Kurejšije su zaplijenili imovinu i stvari koje su ostavili muslimani i prodali ih. Karavan je predvodilo 100 Kurejšija, a sa njima je bilo 2.500 deva.

## Muhadžiri kroz historiju 
Kroz vijekove se izraz *Muhajir* ili *Mohajiri* koristio za nekoliko različitih grupa u islamskoj historiji.
* Muhammed i njegove pristaše prilikom bijega iz Mekke u Medinu
* Muhadžiri Horezma su muslimanske izbjeglice koje su se pred najezdom Džingis-kana i njegovih Mongola u 13. vijeku sklonile u susjedne muslimanske zemlje netaknute tim događajima. Mevlana Jalaluddin Rumi je tako pred mongolskim hordama pobjegao iz Afganistana i našao utočište u Anadoliji.
* Krimski Muhadžiri je naziv za muslimanske izbjeglice krimskog porijella koje su se naselile u Osmanlijskom Carstvu nakon što je Rusko Carstvo osvojilo pretežno muslimanski Krimski Kanat. 
* Muhadžiri (Kavkaz) je naziv za muslimanske izbjeglice koje su se s Kavkaza naselile u Osmanlijskom Carstvu i Bliskom Istoku nakon Kavkaskih ratova.
* Balkanski Muhadžiri su muslimani porijeklom s Balkana koji su se naselili u Turskoj nakon propasti Osmanlijskog carstva.
* Urdu Muhadžiri je naziv za muslimanske izbjeglice koje govore urdu, a koje su se naselile u Pakistanu nakon Podjele Indije 1947.
* Palestinske izbjeglice je naziv za muslimane koji su napustili Palestinu nakon podjele 1948.
* Afganski Muhadžiri je naziv za muslimanske izbjeglice iz Afganistana koji su izbjegli sovjetsku okupaciju 1979, a kasnije građanski rat i talibansku vlast.
* Albanski Muhadžiri je naziv koji se ponekad koristi za muslimane koji govore albanski jezik, a koji su nakon raspada Jugoslavije pronašli utočište u susjednim zemljama.
* U Bosni i Hercegovini se izraz muhadžir ponekad koristi za Bošnjake koji su izbjegli pred srpskim i hrvatskim etničkim čišćenjem za vrijeme rata 1990-ih godina.

Muhadžir je također izraz koji se koristi za Abu Hamzu el-Muhadžira, trenutnog vođu Al-Qaede u Iraku.

## Također pogledajte 
* Ashabi
* Ensarije

## Reference 
## Dodatna literatura 
* *H.M. Ashtiyani*. Bilâl d’Afrique, le muezzin du Prophète, Montréal, Abbas Ahmad al-Bostani, la Cité du Savoir, 1999 
* ''İbn Sa'd''. et-Tabakâtü'l-Kübrâ, Beyrut 1960, III, s. 232
* ''Avnu'l-Ma'bud*. Şerh Ebû Dâvud, III,185, İbn Mâce, Ezan, 1, 3
* *А. Али-заде''. Билал аль-Хабаши // Исламский энциклопедический словарь. – М.: Издательский дом Ансар, 2007. — 400 с. 

Kategorija:Islam