Pad drona u Zagrebu 2022.

Dana 10. marta 2022. u 23:01 po srednjoevropskom vremenu neidentifikovana izviđačka bespilotna letjelica sovjetske proizvodnje, Tupoljev Tu-141, srušila se u Zagrebu, glavnom gradu Hrvatske.

## Tehnološka pozadina 
Tupoljev Tu-141 sovjetska je bespilotna letjelica (UAV) napravljena kasnih 1970-ih. Teška je skoro šest tona, a lansira se s kamiona s kojeg joj se također programira i putanja leta. Analitičari opisuju da se nakon lansiranja Tu-141 više ponaša kao moderna krstareća raketa nego kao tradicionalna bespilotna letjelica. Kad se let završi, letjelica se spušta na zemlju uz pomoć padobrana kako bi se mogla ponovo koristiti.

## Pad 
Bespilotna letjelica ušla je u rumunski zračni prostor oko 23:23 po istočnoevropskom vremenu, gdje su je uočile Zračne snage Rumunije. Kroz zračni prostor Rumunije letjela je 3 minuta. Nakon toga sljedećih 40 minuta nastavila je let mađarskim zračnm prostorom. Naposljetku ušla je u hrvatski zračni prostor leteći brzinom od 700&nbsp;km/h na visini od 1300 metara, gdje je hrvatski vojni radar registrovao. Nakon sedam minuta provedenih u hrvatskom zračnom prostoru, dron se srušio u zagrebačkom naselju Jarun, 50-ak metara od Studentskog doma Stjepan Radić. Udar UAV-a srušio je na zemlju jednog čovjeka s bicikla, te je oštetio 40 automobila koji su bili parkirani u blizini. Udar je probudio i uznemirio studente u studentskom domu.

## Istraga 
Hrvatska civilna i vojna policija brzo su označile mjesto pada. Sljedećeg jutra, američki analitičar Tyler Rogoway identifikovao je letjelicu, rekavši da je u pitanju najvjerovatnije Tupoljev Tu-141, Tokom 12. marta, hrvatska vojska nastavila je iskopavanje većeg preostalog dijela ruševine koji je zabijen u zemlju. Istog dana načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga Hrvatske, brigadir Vlado Kovačević, rekao je da je pronađena crna kutija letjelice, te da neki fragmenti upućuju na mogućnost da je u zrakoplovu bio i eksplozivni uređaj.

## Reakcije 
### Hrvatska 
Spora ili nepostojeća reakcija službi protuzračne odbrane izazvala je bijes hrvatske javnosti i medija, a neki su incident uporedili s slijetanjem Mathiasa Rusta na Crveni trg 1987. godine.

Hrvatski predsjednik Zoran Milanović nazvao je nesreću "ozbiljnim incidentom" dodavši da u takvim situacijama "ovisite o zapadnim saveznicima... te da je očito došlo do nekog propusta".

Andrej Plenković, hrvatski premijer, 12. marta rekao je da je "ovo prava prijetnja. NATO i EU trebali su reagovati. Nećemo tolerisati ovakvu situaciju [...] iako smo imali sreće. Ovo je moglo pasti na nuklearnu elektranu u Mađarskoj." Također, rekao je da je u pismu izvijestio generalnog sekretara NATO-a o situaciji. Dana 12. marta kritizirao je neimenovane medijske izvore zbog lažnog predstavljanja mjesta nesreće, rekavši: "Moram priznati da mi dosta smetaju informacije u stranim medijima u kojima čitam da se tako velika vojna letjelica srušila u predgrađu Zagreba ili da se srušila pored Zagreba. Ne, nije se srušila pored Zagreba, srušila se usred Zagreba, u gusto naseljenom području, i nije se srušila ni u kakvom predgrađu."

Ugledni pilot Ratnog zrakoplovstva i protivzračne odbrane Hrvatske, Ivan Selak, kritizirao je Zapovjedni centar NATO-a zbog spore reakcije, izjavivši da je dron bilo potrebno ranije oboriti.

Jutarnji list 12. marta 2022. izvijestio je da bi Hrvatska od SAD-a mogla zatražiti instaliranje njihovog raketnog sistema, tačnije sistema Patriot, u toj zemlji.

### Strane reakcije 
Savjetnik ukrajinskog ministra odbrane, Markijan Lubkivski, u obraćanju hrvatskim medijima demantovao je da je bespilotna letjelica koja se srušila u Zagrebu pripada Ukrajini. U naknadnoj reakciji na pisanje ruske agencije TASS, ukrajinska državna služba za posebne komunikacije također je utvrdila da se taj UAV nalazi u posjedu i ruskih i ukrajinskih oružanih snaga. Prema njima, ukrajinske varijante letjelica Tu-141 označene su ukrajinskim grbom, dok ruske varijante imaju oznaku crvene zvijezde.

Ambasada Rusije u Zagrebu također je negirala da je srušeni dron njihov, rekavši da je "dron proizveden na teritoriji Ukrajine", te da ruske oružane snage nemaju u naoružanju takve dronove još od 1991.

Mađarski ministar vanjskih poslova i trgovine, Péter Szijjártó, izjavio je da se mađarska vlada uključila u istragu o letjelici.

## Također pogledajte 
* Spisak nesreća i incidenata koji uključuju vojnu avijaciju (2020–danas)
* Spisak incidenata bespilotnih letjelica
## Reference 
Kategorija:2022. u Hrvatskoj
Kategorija:2020-e u Zagrebu
Kategorija:Avionske nesreće u Hrvatskoj
Kategorija:2022. u avijaciji
Kategorija:Ruska invazija na Ukrajinu 2022.