open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dvorac Eggenberg

**Dvorac Eggenberg** (*Schloss Eggenberg*) u Grazu je najveličanstveniji barokni kompleks u Štajerskoj, Austrija. Dvorac se nalazi na zapadnoj ivici Graza, u gradskom okrugu Eggenberg. Svojim sačuvanim dvorskim prostorijama, prostranim slikovitim vrtovima, ali i umjetninama iz najstarijeg austrijskog muzeja *Universalmuseum Joanneum* koje su smještene u palači i njenom parku, dvorac Eggenberg se smatra jednim od najvrijednijih spomenika kulturne baštine Austrije. Zbog svoje kulturne i historijske važnosti dvorac Eggenberg je 2010. godine dodan na UNESCO-ov zaštićeni spomenik historijskog središta Graza.

## Karakteristike 
Izgrađen je od 15. do 17.vijeka na mjestu srednjovjekovnog dvorca kao rezidencija jedne od najmoćnijih austrijskih porodice, porodica Eggenberg. Arhitekt Giovanni Pietro de Pomis je na njegovom uređenju u 17. vijeku radio u saradnji s dvorskim slikarom Weissenkircherom. Sam dvorac zauzima prostor od 65 x 80 metara (na tri sprata površina mu je 8000 m2), ali zajedno s parkovima ima preko 90.000 m2.

Hans Ulrich von Eggenberg je u 17. vijeku uredio dvorac po načelima prosvjetiteljstva kako bi odražavao filozofiju racionalno uređenog svijeta. Tako je upotrijebio hijerhijsku organizaciju, logičko-matematički sistem, te načela astronomije, astrologije, ali i alhemije u njegovom planu. Zbog toga dvorac ima kvadratičan tlocrt sa središtem u obliku gotičkog tornja, s tornjevima na sva četiri ugla koji predstavljaju četiri godišnja doba usmjerena prema četiri strane svijeta. Dvorac ima 365 vanjskih prozora (prema broju dana u godini), 52 na 24 prostorije (broj sedmica u godini i sati dana), a svaki sprat ima po 31 sobu (broj dana u mjesecu). Drugi sprat s terasom (*piano nobile*) ima dodatnih 8 prozora, ukupno 60 (broj sekundi u minuti i minuta u satu).

Sjevernu stranu dvorca čini planetarni vrt i lapidarij od starorimskog kamenja, te ulaz u Novi arheološki muzej u kojem se čuvaju "Kultna kola iz Strettwega". Soba bivšeg vlasnika, Balthasara Eggenberga, koji je u srednjem vijeku posjedovao kraljevsku licencu za kovanje novca, je pretvorena u numizmatički muzej. Kolekcija umjetnina u rasponu od srednjeg vijeka do rane moderne u Staroj galeriji (*Alte Galerie*) pokazuje razvoj europske umjetnosti od 5. stoljeća.

Datoteka:SchlossEggenbergTrostStoch.jpg|Idealni plan dvorca Eggenberg (Andreas Trost, 1700.)
Datoteka:SchlossEggenbergPlanetensaal.jpg|Planetarna soba
Datoteka:SchlossEggenbergR1.jpg|Stara galerija
Datoteka:SchlossEggenbergPlanetengarten.jpg|Planetarni vrt
Datoteka:SchlossEggenbergSchlosspark.jpg|Engleski park dvorca

## Reference
## Vanjski linkovi
* The Joanneum - Schloss Eggenberg 
* www.graztourismus.at

Kategorija:Građevine u Grazu
Kategorija:Muzeji u Grazu
Kategorija:Okrug Eggenberg
Kategorija:Dvorci u Austriji
Kategorija:Svjetska baština u Austriji
Kategorija:Barokni dvorci
Kategorija:Dvorci u Grazu
Katafilija

mini|Katakombe

Početkom 1980-ih javlja se neka vrsta zanosa za neslužbenim obilaskom katakombi. To se osobito vidi u korištenju drugih puteva od onih koji su putokazima obilježeni za službene posjete, korištenjem otvora za kanalizaciju na javnim prometnicama za ulaz, podzemnih ulaza iz raznih podruma, podzemne mreže prometnica itd. Ovakvi ulasci su općim pravilom pristupa zabranjeni. Posjete nekadašnjim kamenolomima Pariza obavljaju oni koji sebe nazivaju **katafilima**: katafil je osoba koja posjeduje određeni stupanj znanja o podzemnim hodnicima, kao i o preostalim rijetkim ulazima koji nisu zazidani.

Posljednjih godina nastala je neka vrsta paralelnog svijeta, sa svojom mnogobrojnom zajednicom, svojim pravilima i svojim sukobima. Nekoliko primera:

* katafili puristi, zaljubljenici u kamenolome, u njihovu atmosferu i njihovu prošlost, nastoje zaštititi mjesto izbegavajući ga degradirati grafitima ili rušenjem zidova. Neki od njih dokazuju da imaju određena znanja iz područja klesanja kamena i zidarstva. Ponekad čak i uklanjaju grafite ostavljene posljednjih godina na tim mjestima;
* druge zajednice nastoje ostaviti svoj znak na ovaj ili onaj način (grafiti, vandalizam). Grupa *Gotski pokret* iskazuje veću želju za kršenjem zakona od drugih grupa iako zadovoljstvo ostaje ključni element katafilije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://medium.com/lessons-from-history/why-are-there-6-million-dead-bodies-underneath-paris-and-is-there-a-secret-community-living-there-9eb3ee325f74#:~:text=It's%20surely%20illegal%20in%20Paris,but%20also%20utilized%20as%20cemeteries.(https://medium.com/lessons-from-history/why-are-there-6-million-dead-bodies-underneath-paris-and-is-there-a-secret-community-living-there-9eb3ee325f74#:~:text=It's%20surely%20illegal%20in%20Paris,but%20also%20utilized%20as%20cemeteries.)

Kategorija:Kultura Pariza
Kategorija:Historija Pariza
14. arondisman (Pariz)

**14. arondisman**, ''l'Observatoire*, je jedan od 20 arondismana francuskog glavnog grada Pariza.

## Geografski položaj 
mini|desno|Karta des 14. arondismana sa četvrtima

14. arondisman se nalazi na lijevoj obali Seine. Graniči sa 13. arondismanom na istoku, 15. na zapadu, a na sjeveru sa 5. i  6. arondismanom.

## Četvrti
Svaki arondisman u Parizu je podijeljen na četiri kvarta, koji su vezano za podjelu na arondismane, numerisani brojevima od 1 do 80. Arondisman se dijeli na četiri gradske četvrti:

* *Quartier du Montparnasse (53.)*
* *Quartier du Parc de Montsouris (54.)*
* *Quartier du Petit-Montrouge (55.)*
* *Quartier de Plaisance (56.)*

## Promet 
Kroz 14. arondisman prolazi četiri linije pariskog metroa:

*   sa stanicama (*Montparnasse - Bienvenüe*, *Vavin*, *Raspail*, *Denfert-Rochereau*, *Mouton-Duvernet*, *Alésia* i *Porte d'Orléans*); 
*   sa stanicama (*Montparnasse - Bienvenüe*, *Edgar Quinet*, *Raspail*, *Denfert-Rochereau* i *Saint-Jacques*);
*   sa stanicama (*Montparnasse - Bienvenüe*);
*   sa stanicama (*Montparnasse - Bienvenüe*, *Gaîté*, *Pernety*, *Plaisance* i *Porte de Vanves*);

jedna linija RER željeznice:

*   sa stanicama *(Denfert-Rochereau*  i *Cité Universitaire)*;

i jedna tramvajska linija
*   sa stanicama *(Porte de Vanves, Didot, Jean Moulin, Porte d'Orléans, Montsouris, Cité universitaire)''.

## Demografski podaci 
## Politika 
### Vijećnica 
Vijećnica 14. arondismana nalazi se na Place Ferdinand Brunot 2, 75675 Paris Cedex 14 Tel. : 01 53 90 67 14

### Gradonačelnik 
## Poznate građevine 
## Važnije ulice i trgovi 
## Ambasade i konzulati 
## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Arondismani u Parizu
Kategorija:14. arondisman (Pariz)
Britanski muzej

mini|desno|300px|Britanski muzej
**Britanski muzej** (the British Museum) u Londonu osnovan 1753. godine i predstavlja jedan od najvećih i najbogatijih svijetskih muzeja posvjećenih historiji čovječanstva.
Stalna postavka muzeja ubraja 8 miliona djela.

*Britanski muzej* osnovan je 1753. godine najvećim dijelom iz kolekcije britanskog fizičara i znanstvenika Sir Hans Sloana. Muzej je za javnost otvoren 15. januara 1759. godine u Montagu House, Bloomsbury, mjestu gdje se nalazi današnja zgrada muzeja. Britanski muzej je jedinstven i po tome što objedinjuje dvije institucije *Nacionalni muzej starina* (Natural History Museum) i *Nacionalnu biblioteku* (British Library).

## Muzejske kolekcije 
* **Kolekcija Prahistorija i Evropa**
* **Kolekcija stari Egipat i Sudan**
* **Kolekcija Grčka i Rim**
* **Kolekcija Srednji istok**
* **Kolekcija Azija**
* **Kolekcija Afrika, Okeanija i Amerika**
* **Kolekcija novčića i medaljona**
* **Kolekcija otisaka i crteža**
:*Kabinet grafike*
* **Odjeljenje za restauraciju i istraživanje**
* **Biblioteka i arhiv**

## Kontroverze 
Dosta se rasprava vodi po pitanju treba li biti dopušteno da muzej posjeduje artefakte iz drugih zemalja. Među najspornijim artefaktima u Britanskom muzeju su *Kamen iz Rozete* (Rosetta Stone), *Kraljevi Benina* (Benin Bronzes) i *Mramorne skulpture sa Partenona* (Elgin Marbles) i postoje inicijative da se ovi artefakti vrate u zemlje iz kojih potiču Egipat, Nigerija, Grčka.

## Literatura 
* *British Museum London*, Muzeji svijeta, Mladost, Ljubljana 1970.

## Vanjski linkovi 
* *Službena stranica* The British Museum
* British Museum : Virtual tour

Kategorija:Muzeji u Engleskoj
Kategorija:Muzeji osnovani 1753.
Kategorija:Nacionalni muzeji u Ujedinjenom Kraljevstvu
Ahmed Smajlović

**Ahmed Smajlović** (17. juni 1938 – 11. august 1988) bio je islamski teolog, učenjak, univerzitetski profesor i vršilac različitih dužnosti u Islamskoj zajednici u Bosni i Hercegovini.

## Biografija 
### Obrazovanje 
Rođen je 17. juna 1938. godine u selu Tokoljak kod Srebrenice, kao najmlađe od sedmoro djece. 1960. odlazi na odsluženje vojnog roka u Ljubljanu gdje upisuje studij prava na Pravnom fakultetu u Ljubljani. Nakon odsluženja vojnog roka, ne završivši studij, odlazi u Kairo gdje se upisuje na Univerzitet Al-Azhar 1962. godine i predstavlja prvu grupu poslijeratnih bosanskohercegovačkih studenata na  kairskom univerzitetu.
Jedan
U Kairu je 1974. godine odbranio doktorsku disertaciju

### Karijera 
Dok je boravio u Egiptu, Ahmed Smajlović je bio i predavač na Jugoslavenskoj dopunskoj školi u Egiptu gdje je predavao sociologiju, filozofiju i logiku. Proveo je pet godina na čelu te ustanove, kao njen direktor.. Bio je urednik prvih sedamnaest brojeva nakon čega su ga zamijenili kasniji profesori na Fakultetu islamskih nauka, Mesud Hafizović, potom Ismet Bušatlić, a nakon njega i Enes Karić. Pisao je na tri jezika: bosanskom (srpskohrvatskom/hrvatskosrpskom), arapskom i engleskom. Preveo je roman Meše Selimovića *Derviš i smrt* na arapski jezik, te baladu *Hasanaginica* čiji je prijevod na arapski jezik rađen timski.
Zbog doprinosa u izgradnji Islamskog centra u Zagrebu današnja Islamska gimnazija, a ranije medresa nosi njegovo ime.

## Reference
## Vanjski linkovi
* FIN: Dr. Ahmed Smajlović, život i djelo
* Neopravdano zapostavljena ličnost dr. Ahmeda Smajlovića
* Biografija
* Zbornik radova FIN br. 13
* el_azher_najstariji_univerzitet_svijeta
* Tekst dr. Smajlovića o kurbanu

Kategorija:Biografije, Srebrenica
Kategorija:Alimi
Kategorija:Rođeni 1938.
Kategorija:Umrli 1988.
Košarkaška lopta

mini|desno|200px|Tipična košarkaška lopta
**Košarkaška lopta** je lopta za igranje košarke. Vanjska površina lopte napravljena je od prirodne ili vještačke kože, a može biti i od gume. Površina lopte ne sadrži toksične ili bilo koje druge materijale koji mogu prouzrokovati alergiju.

Osobine lopte:
* Crni šavovi i narančasta boja; boja može biti i narančasto-/svijetlosmeđa, što je odobrila FIBA
* 8 ili 12 šavova, čija širina ne prelazi 6.35 mm
* Pritisak zraka je takav da, kada se lopta pusti da padne na podlogu za igru s visine od 1.8 m, mjereno od podnožja, odskoči na visinu između 1.2 i 1.4 m, mjereno do vrha lopte.
* Obilježen broj svoje veličine (za muškarce 7, težine od 567 do 650 grama, a za žene 6, težine od 510 do 567 grama)
* Promjer košarkaške lopte u NBA ligi iznosi od 24,1&nbsp;cm do 25&nbsp;cm.

## Reference 
Kategorija:Košarkaška oprema
Kategorija:Lopte
Kategorija:Američki izumi
Stari dio Graza

**Historijsko središte Graza** je upisano na UNESCO-ov spisku mjesta Svjetske baštine u Evropi 1999. godine kao primjer skladnog suživota tipičnih građevina iz različitih historijskih razdoblja i umjetničkih stilova.  Kako je smješten na sjecištu različitih utjecaja, kao što su srednjoevropski, italijanski i balkanskih zemalja, Graz ih je apsorbirao u jedinstvenu gradsku panoramu. Danas u starom gradu ima preko 1000 građevina različitih stilova, od gotičkih do modernih. Nalazi se u središnjem gradskom okrugu Graza Innere Stadt.
mini|center|700px|Panorama starog grada u Grazu

## Građevine 
Najvažnije građevine Starog dijela Graza su:
* *Rathaus* (Gradska vijećnica Graza).
* *Schloßberg*, brdo koje visinom od 475 m dominira starim gradom, a na čijem vrhu su ostaci srušenog dvorca s kojeg se pruža pogled na Graz.
* *Uhrturm* sahat-kula, simbol Graza na vrhu Schloßberga.
* *Schloßbergbahn* je funkcionalna uspinjača na Schloßberg.
* *Landhaus* je palača u lombardskom stilu gdje zasjeda parlament pokrajine Štajerske. Ona je najvažniji primjer renesansne arhitekture u Austriji, a izgradio ju je italijanski arhitekt Domenico dell'Allio od 1557-65. godine.
* Oružarnica *Landeszeughaus* je danas najveći muzej oružja na svijetu s preko 32.000 komada oružja i oklopa.
* *Dom* je ranogotička katedrala koja je nekada imala freske na fasadi od kojih su ostale samo rijetke, kao što je *Landplagenbild* ("Slika pošasti") iz 1485. godine koju je najvjerovatnije naslikao Thomas von Villach. Tri počasti koje je naslikao su: najezda skakavaca, kuga i invazija Turaka, koje su pogodile grad 1480. godine. Na njoj je najstariji prikaz grada Graza.
* Mauzolej cara Ferdinanda II. se nalazi uz katedralu i najvažnija je građevina iz manerizma u Austriji. U njoj se nalazi grobnica Ferdinanda II i njegove žene, ali i Crkva sv. Katarine Aleksandrijske.
* *Burg* je dvorski kompleks s dvostrukim gotičkim stubištem, koji je od 1438. do 1453. dao izgraditi Fridrik III, jer je maleni dvorac na Schloßbergu bio premalen i neudoban. Burg je ostao rezidencijom austrijskog dvora sve do 1619. godine, a danas je rezidencija štajerske vlade.
* *Gemaltes Haus* ("Oslikana kuća") u ulici Herrengasse 3. je potpuno oslikana freskama iz 1742. godine (Johann Mayer).
* *Kunsthaus Graz* ("Kuća umjetnosti") je muzej moderne umjetnosti koji su dizajnirali  Peter Cook i Colin Fournier, a nalazi se pored rijeke Mure. 
* *Murinsel*  je vještački otok od čelika s kafeom, otvorenim kazalištem i igralištem, koji je dizajnirao američki arhitekt Vito Acconci.
* Te mnogi krovovi, dvorišta i vrtovi, kao što je ranorenesansno dvorište bivše kuće teutonskih vitezova u ulici *Sporgasse 22.*

Datoteka:Armory Graz.jpg|Oružarnica *Landeszeughaus*
Datoteka:DSCF0136 Dom - Mausoleum II.jpg|Mauzolej Ferdinanda II. s crkvom sv. Katarine
Datoteka:Kunsthaus-Graz-Nacht-Medienfassade.jpg|Kunsthaus u Grazu noću
Datoteka:Murinsel-Graz-Nacht.jpg|Murinsel noću

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica grada Graza   

Kategorija:Svjetska baština u Austriji
Kategorija:Graz
Kategorija:Okrug Innere Stadt (Graz)
Asistencija (košarka)

U košarci, **asistencija** se pripisuje igraču koji doda loptu saigraču koji odmah nakon toga postigne koš. Postoje neka razilaženja oko toga da li se dodavaču treba pripisati asistencija. Ona mu se može pripisati čak i ako je njegov saigrač nakon tog dodavanja prvo driblao protivnika, pa zatim postigao koš. Ipak, originalna definicija asistencije ne uključuje takve situacije, tako da je usporedba statistika o asistencijama u različitim periodima složena stvar.

Kao asistencija se može računati sàmo dodavanje prije pogotka, tako da se ne može ubilježiti više od 1 asistencije za 1 pogodak (za razliku od nekih drugih sportova, poput hokeja na ledu). Dodavanje nakon kojeg je na saigraču napravljen prekršaj prilikom šuta, a nakon čega on postigne poene iz slobodnih bacanja, ne računa se kao asistencija.

Plejmejkeri obično imaju najviše asistencija po utakmici, pošto je njihova osnovna uloga da vode i dodaju loptu. Centri većinom imaju manje asistencija, ali centri koji dobro pokrivaju teren i imaju dobar pregled igre mogu dominirati u svom timu po broju asistencija. Nalazeći se u reketu, centar često ima najbolje uglove i najbolju poziciju za "podvale" i ostala kratka dodavanja u zoni šuta. Wilt Chamberlain (centar) bio je najbolji asistent NBA lige 1968. godine. Jak centar koji postiže dosta koševa u reketu, kao što je Shaquille O'Neal, također može biti učinkovit asistent jer ga odbrambeni igrači često udvajaju, pa šuterima ostaje više prostora za neometane šuteve.

NBA rekord po broju asistencija u jednoj utakmici drži Scott Skiles - čak 30. To je ostvario igrajući u dresu *Orlando Magica* na utakmici protiv *Denver Nuggetsa* 30. 12. 1990.

Najbolji asistent svih vremena u NBA je legendarni John Stockton sa čak 15.806 u 1.504 utakmice (10.5 po utakmici).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* David Biderman, "Assists: The NBA's Most Misleading Number", *wsj.com*, 1. april 2009.

Kategorija:Košarkaški izrazi
Kontni plan

**Kontni plan** ili *kontni okvir* je spisak računa (konta) koji se koriste u računovodstvu za definiranje svake klase stavki za koju se troši novac ili novčani ekvivalenti ili se u neku svrhu prima novac ili sredstva. Koristi se za organiziranje finansijskog evidentiranja u svakom poslovnom subjektu da bi se grupirale stavke troškova, prihoda, sredstava i obaveza u svrhu pružanja zainteresiranim licima bolje razumijevanje finansijskog zdravlja poslovnog subjekta.

Kontni plan može biti numerički, alfabetski ili alfa-numerički. Struktura i naslovi svake grupe računa trebaju pomoći da se smisleno organiziraju stavke svake transakcije. Svaki račun u kontnom planu je jedinstven. Računi su obično poredani po principu kako se pojavljuju i prezentiraju u finansijskim izvještajima.

## Nomenklatura 
Svaki račun u kontnom planu je označen jedinstvenim brojem po kojem se lahko može pronaći. Danas kada se računovodstvo vodi pomoću softverskih programa, kontni plan ne mora biti označen brojevima. Obično brojevi računa imaju pet ili više cifri, a moguće je subanalitički dijeliti pojedina konta po odjeljenjima kompanije, sektorima i slično. 

Prva cifra u broju konta označava *klasu*, bilo da se radi o sredstvima (klasa 0), obavezama (klasa 4) i slično. Naprimjer konto broj 212005 je kupac A iz inostranstva. Prva cifra 2 označava klasu gotovine i potraživanja, druga cifra 1 označava grupu 21 - potraživanja od prodaje, treća cifra 2 označava potraživanja od prodaje kupcima iz inostranstva, dok posljednje tri cifre označavaju konkretnog kupca iz inostranstva. Eventualni prostor između brojeva omogućava naknadno dodavanje računa. 

## Vanjski linkovi 
*Kontni plan za poduzeća u BiH

Kategorija:Računovodstvo
Süleyman Demirel

**Sami Süleyman Gündoğdu Demirel** je bio turski političar, koji je 5 puta obavljao dužnost premijera i bio 9. predsjednik Turske.

## Biografija
Rođen je u mjestu İslamköy, pokrajina Isparta. Nakon završetka osnovne škole u rodnom mjestu, nastavlja obrazovanje. Po zanimanju je bio diplomirani građevinski inžinjer. Kao mlad i sposoban, bio je na usavršavanju u SAD-u, a kasnije je u struci radio na mnogim visokim položajima. Već sa 30 godina bio je generalni direktor Državnog odjela za brane. Nadgledao je gradnju mnogih brana, elektrana i postrojenja za navodnjavanje.

U politiku je ušao vrlo rano. Prvo je pripadao Stranci prava (*Adalet Partisi*). U toj organizaciji se istakao, pa je na drugoj velikoj stranačkoj konvenciji izabran za predsjednika stranke. Tada je imao 40 godina. Navodno je njegov izbor za predsjednika AP-a žestoko podupirao Cemal Gürsel, 4. predsjednik Turske.

Kad je 27. maja 1960. izvršen puč, Gürsel je izabran za šefa države, a Demirelu je povjeren zadatak sastavljanja vlade. Stvorio je koalicijsku vladu, ali je na izborima 1965. njegova stranka stvorila većinsku vladu jer je bila jedini pobjednik izbora.

Bio je premijer 5 puta, sve do 12. septembra 1980, kada se dogodio puč koji je predvodio Kenan Evren. Ključni politički akteri tokom Evrenove vladavine bili su Demirel, koji je desno orijentiran, i Bülent Ecevit, ljevičarski vođa.

Nakon puča 1980, Demirelu je 10 godina zabranjeno učestvovanje u aktivnoj politici. Međutim, on se ne miri s tom odlukom te je 1987. održan referendum kojim se on vratio u politiku i protivio se Evrenovoj "vlasti".

Kako se AP ugasio, osnovana je Stranka pravog puta, (danas Demokratska stranka), čiji je bio prvi vođa (od 1983. do 1993).

Kad je Turgut Özal iznenada umro 1993, turska narodna skupština bira ga za predsjednika. Polaže zakletvu 16. maja 1993, a odstupa s vlasti na isti datum 7 godina poslije. Bio je jedini strani visoki zvaničnik na sahrani Franje Tuđmana. Bio je oženjen suprugom Nazmiye, ali nije imao djece.

## Reference
## Vanjski linkovi
*
*https://artsandculture.google.com/entity/m0164lp?hl=pt

Kategorija:Rođeni 1924.
Kategorija:Umrli 2015.
Kategorija:Turski premijeri
Kategorija:Turski predsjednici
Kategorija:Biografije, Atabey
Tanja Ribič

mini|desno|250px|Tanja Ribič

**Tanja Ribič** (Trbovlje, 28. juni 1968) slovenska je glumica i pop-pjevačica. Udana je za bosanskohercegovačkog glumca i režisera Branka Đurića, s kojim ima dvije kćeri: Zalu i Elu.

Glumila je u humorističkoj seriji *Naša mala klinika*. Zapaženu ulogu igrala je u filmu svog supruga *Traktor, ljubav i rock ′n′ roll* (*Traktor, ljubezen in rock ′n′ roll*).

Predstavljala je Sloveniju na *Eurosongu* 1997. u Dublinu pjesmom *"Zbudi se"* i osvojila 10. mjesto.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Slovenske glumice
Kategorija:Slovenske pjevačice
Kategorija:Biografije, Trbovlje
Ivica Kostelić

**Ivica Kostelić** najbolji je hrvatski alpski skijaš u historiji i brat još uspješnije skijašice Janice Kostelić. Prvu pobjedu u Svjetskom kupu ostvario je 2001. u slalomu u Aspenu (SAD). U sezoni 2010/11. pobijedio je u ukupnom poretku slaloma, superkombinacije, kao i u ukupnom poretku te je osvojio 2 mala i 1 veliki "Kristalni globus". Posljednju pobjedu ostvario je u Kranjskoj Gori (Slovenija) 2013. (slalom). Najveće uspjehe postigao je kad ga je trenirao otac Ante, nekad i sâm sportist, a kasnije rukometni i skijaški trener.

## Rezultati u Svjetskom kupu 
### Plasmani na kraju sezone 
### Kristalni globusi 
*5 titula – 1 ukupno, 2 u slalomu i 2 u kombinaciji

### Pobjede 
* 26 – 15 u slalomu, 9 u kombinaciji (5 u superkombinaciji, 4 u tradicionalnoj), 1 u paralelnom slalomu, 1 u superveleslalomu)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* Profil na FIS-u
* Olimpijski rezultati Ivice Kostelića  na *Sports Referenceu*

Kategorija:Rođeni 1979.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski alpski skijaši
Kategorija:Hrvatski olimpijci u alpskom skijanju
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2010.
Kategorija:Alpski skijaši na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2010.
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Zagrebu
Dupla lopta

U košarci, **dupla lopta** ili *duplo vođenje* jeste kršenje pravila kod kojeg igrač vodi loptu, zatim je očigledno zadrži jednom ili objema rukama (bilo u pokretu, bilo "u mjestu") i onda nastavi vođenje, a da prethodno nije pucao na koš ili dodao loptu saigraču. Dupla lopta može se desiti i kad igrač pokušava voditi loptu koristeći obje ruke istovremeno.

## Službena NBA pravila 
U NBA-u, dribling (vođenje) jeste kretanje lopte koje uzrokuje igrač u čijem je posjedu i koji je baca u zrak ili odbija o pod. Dribling završava kad igrač:
# dodirne loptu objema rukama istovremeno
# dovede loptu u stanje mirovanja dok je u posjedu njegovog tima
# dodirne loptu više od jednog puta dok je vodi, prije no što lopta dotakne pod.

## Sudijski signali rukom 
Ako dođe do duplog vođenja, sudija prvo puhne u zviždaljku. Kako bi signalizirao duplo vođenje, sudija ispruži obje ruke pravo ispred sebe s ispruženim prstima i dlanovima nadolje i pomjera jednu ruku gore, a drugu dolje. U knjizi pravila signal za duplu loptu naziva se "ilegalno vođenje".

## Kazna 
Ako se desi duplo vođenje, lopta se dodjeljuje protivničkom timu, koji je izvodi sa strane, s mjesta najbližeg mjestu gdje je došlo do duple lopte (po NCAA i NFHS pravilima). Po NBA pravilima, lopta se izvodi također s mjesta najbliže mjestu prekršaja, ali odstojanje od osnovne linije mora biti minimalno kao udaljenost linije za slobodna bacanja (u njenom zamišljenom produžetku).

## Reference 
Kategorija:Pravila košarke
Obruč (košarka)

[mini|desno|250px|[Dwigth Howard savija obruč prilikom zakucavanja.]]
**Košarkaški obruč** je obruč koji se može blago saviti kad igrač zakucava, a zatim se trenutno vrati u prvobitni horizontalni položaj nakon što ga igrač pusti iz ruku. On dozvoljava igračima da zakucavaju bez straha od pucanja table i smanjuje rizik za povrede šake. Savitljivi obruč izumljen je sredinom 1970-ih i sada je sastavni dio visokokvalitetne košarke.

U ranim danima košarke zakucavanje se smatralo "nedžentlmenskim" i rijetko je korišteno izvan treninga ili zagrijavanja za utakmicu. Slomljena tabla ili uvijen obruč mogli su produžiti utakmicu satima. Ipak, tokom 70-ih igrači poput Juliusa Ervinga i Davida Thompsona popularizirali su zakucavanje svojim atletskim "letovima" prema košu, povećavši potražnju za savitljivim obručima.

Iako je nekoliko ljudi tvrdilo da su oni izumitelji obruča, *Lemelsonov centar za studije o inovacijama*, koji djeluje pod patronatom *Instituta Smithsonian*, priznao je Arthura Ehrata za izumitelja obruča. Stanovnik Lowdera (Illinois), Ehrat je većinu života proveo radeći u silosu i jedva da je znao išta o košarci. 1975. godine njegov nećak, inače pomoćnik trenera na *Univerzitetu St. Louis*, zamolio ga je da pomogne u kreiranju obruča koji bi omogućio zakucavanja. Koristeći oprugu iz motokultivatora, Ehrat je napravio obruč koji se mogao saviti i vratiti u početni položaj nakon primjene sile od 56.8 kg na njemu. Nazvao ga je "The Rebounder" (u slobodnom prijevodu: "Odskakivač"). 1982. godine dodijeljen mu je patent za ovaj izum, koji je službeno nazvan "savitljiva sprava za pogotke u košarci koja sprečava deformacije".

Ovakav obruč prvi je put korišten u NCAA tokom završnog turnira 1978.

## Reference 
Kategorija:Košarkaška oprema
Kategorija:Američki izumi
Pontifikalni katolički univerzitet u Valparaísu

**Pontifikalni katolički univerzitet u Valparaísu** (španski: Pontificia Universidad Católica de Valparaíso - **PUCV**) je čileanski privatni univerzitet u Valparaísu osnovan 15. marta 1928. godine. Na univerzitetu studira približno 14.000 studenata.
Rangiran je kao 29. univerzitet u Latinskoj Americi i kao 4. u državi (2014.).
Prema magazinu *América Economía*, u 2014. godini univerzitet je rangiran kao 5. u državi i prvi u regiji Valparaísa.

## Fakulteti i dodiplomski studiji 
mini|desno|200px|*Casa Central*, glavna zgrada univerziteta
Trenutno je na univerzitetu organizirano 63 dodiplomska, 35 master, 15 doktorskih i 20 drugih postdiplomskih studija.

Univerzitet se sastoji od slijedećih fakulteta:

* Fakultet arhitekture i urbanizma
* Fakultet ekonomije i menadžmenta
* Fakultet prirodnih nauka
* Fakultet inženjerstva
* Fakultet prirodnih resursa
* Filozofski fakultet
* Poljoprivredni fakultet
* Pravni fakultet
* Teološki fakultet

## Također pogledajte 
* Spisak univerziteta u Čileu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica 

Kategorija:Privatni univerziteti
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 1928.
Tabla (košarka)

mini|desno|250px|Tabla s obručem
mini|desno|250px|Tipična tabla s obručem u privatnom vlasništvu

**Košarkaška tabla** je dio košarkaške opreme. To je vertikalno uzdignuta tabla na koju je pričvršćen obruč. Pravi se od ravnog, krutog materijala, najčešće od pleksiglasa. Obično je oblika pravougaonika i takva se koristi u NBA, NCAA i međunarodnoj košarci. Ipak, mnoge table mogu biti i ovalnog oblika, naročito u amaterskoj igri.

Obruč se montira na tablu preko fleksibilne spone, tj. nosača, koji apsorbira silu koju proizvede lopta pri dodiru s obručom ili igrač prilikom zakucavanja, pa se obruč ponovo vraća u horizontalni položaj.

Tabla se vrlo često koristi u igri da se o nju lopta odbije u obruč. Za razliku od obične košarke, u košarci na pijesku i netbolu tabla se uopće ne koristi, već samo obruč.

## Dijagram košarkaške table 

Image:Basketball backboard and basket bitmap.png|Tabla i obruč
Image:2008 NCAA Basketball backboard dimensions.svg|Tabla i obruč u NCAA košarci (2008)

Dimenzije su određene pravilima FIBA-e, NBA i NCAA.

Kategorija:Košarkaška oprema
Zipfov zakon

George Kingsley Zipf je bio je američki lingvist i filolog koji je studirao statističke pojave na različitim jezicima. Zipf je bio predsjednik njemačkog odjela i univerzitetski profesor na Univerzitetu Harvard. Radio je sa kineskim jezikom i demografijom, i većina njegovog rada se odnosi na značajke interneta, distribucije prihoda i mnogim drugim bazama podataka.

## Zipfov Zakon 
G.K. Zipf je istraživao distribuciju riječi u tekstu, i ustanovio je sličnu pojavu kakva je uočena u Bradfordovom i Lotkinovom zakonu: mali broj riječi pojavljuje se vrlo često. Ako se riječi poredaju po frekvenciji pojavljivanja onda je umnožak redoslijeda pojavljivanja sa frekvencijom pojavljivanja konstantan

**Fr = c**

Zipfov zakon odnosi se na učestalost distribucije.
Grafički se distribucija riječi prema Zipfovom zakonu može prikazati kao hiperbolička kriva. Zipfov model distribucije riječi u osnovi je jednak modelu Bradfordovog zakona, samo je primijenjen u drugom području.
Zipfov zakon našao je primjenu u planiranju jezika za indeksiranje administrativnih poslova biblioteka.

Jednostavan opis podataka koji slijedi iz Zipfove distribucije je da oni imaju nekoliko elemenata kojima je rezultat vrlo visok, te velik broj elemenata kojima je rezultat vrlo nizak. Zipfova distribucije karakteriziraju upotrebu riječi u prirodnome jeziku i popularnost knjižnice, tako da naprimjer jezik ima nekoliko riječi (* i *, naprimjer) koje se često koriste, a biblioteka ima nekoliko knjiga koje svako želi posuditi. Podaci pokazuju da mnoge web stranice koriste slijed Zipfove distribucije.

Matematički gledano, nije moguće izvorni oblik Zipfovog zakona u jeziku sa beskonačnim riječima smatrati u potpunosti tačnim. U ovom slučaju svaka pozitivna konstanta C smatra se zbirom negativne frekvencije koja se može izraziti geometrijskim nizom.

:\sum_{n=1}^\infty \frac{c}{n} = \infty \neq 1

## Izvori i literatura 
# Zipfov zakon :  http://xlinux.nist.gov/dads/HTML/zipfslaw.html
# Miroslav Tuđman, Damir Boras, Zdravko Dovedan :Uvod u informacijske znanosti :http://dzs.ffzg.unizg.hr/text/Uvod%20u%20informacijske%20znanosti/pog1.htm
# PlanetMath članak o Zipfovu zakonu :http://planetmath.org/encyclopedia/ZipfsLaw.html 
# Benford's Law and Zipf's Law :http://www.cut-the-knot.org/do_you_know/zipfLaw.shtml

## Također pogledajte 
* Lotkin zakon

Kategorija:Statistika
Kategorija:Informatika
Kategorija:Empirijski zakoni
Mislilac (kip)

**Mislilac** je skulptura od bronze i mramora, djelo jednog od najznačajnijih francuskih skulptora Auguste Rodin. Skulptura je prvi put izlivena 1902. godine i danas se nalazi u Musée Rodin u Parizu, postoji još dvadesetak originalih odljevaka. 

Rodin je dobio narudžbu od Muzeja dekorativnih umjetnosti u Parizu da izradi monumentalni ulaz u muzej. Poznata pod nazivom *Vrata pakla* predstavljaju jedno od najpoznatijih Rodinovih djela. *Vrata pakla* nadahnuta su Danteovim Paklom. Rodin nikada nije završio *Vrata pakla* ali su mu ona poslužila kao ishodište za veliki broj manjih komada od kojih je napravio samostalna djela, među najpoznatijim su *Mislilac* i *Poljubac*.

*Mislilac* je prvobitno zamišljen kao poet koji gleda na *Vrata pakla*. U međuvremenu umjetnik je izveo skulpturu samostalno za Pariski salon 1904. godine i u kratkom vremenu skulptura je počela da dobija kultni status koji uživa danas. Skulptura predstavlja nagog muškarca koji zamišljen sjedi s rukom na bradi i često se koristi za predstavljanje filozofije.

## Vanjski linkovi 
*Musée Rodin, Pariz 
*Rodin Museum, Philadelphia 
*Auguste Rodin The Gates of Hell 

## Reference 
Kategorija:Skulpture iz 1902.
Kategorija:Kiparstvo
Star Wars: The Force Unleashed

**Star Wars: The Force Unleashed** također poznat kao **The Force Unleashed** (*Star Wars: Nezaustavljiva sila*) je računarska igra LucasArts, dio *Star Wars: The Force Unleashed (projekta)* za čiji su razvoj i izdavanje zaslužni Dark Horse Comics, Lego, Hasbro, i Del Rey Books.

LucasArts je razvio grafički program u suradnji sa Industrial Light & Magic i *Euphoria* koji je zaslužan za "fleksibilno" ponašanje likova u igri. Ovo prvo je zaslužno za potpunu interakciju u igri što znači da će svi modeli imati prava fizička svojstva (kamen se drobi, staklo puca, kristal kristal raspada i slično), dakle izražavanje emocija, pokreti i razne druge fizičke osobine odsada će se samostalno koristiti.

Nastavak videoigre **The Force Unleashed II** izdat je 2010. godine.

## Radnja 
Igra je smještena sedam godina nakon uspona Galaktičke imperije, između događaja iz filma *Star Wars Episode III: Revenge of the Sith* i *Star Wars Episode IV: A new hope*. Igrač uzima ulogu tajnog učenika Darth Vader-a čiji je zadatak da eliminiše Jedije koji su preživjele Order 66. Ovisno o vašim odlukama tokom igre, između svijetle ali i tamne strane sile, zavisi sam razvoj priče i donosi različite krajeve.

## Likovi i lokacije 
* **Galen Marek** *Starkiller* - Darth Vaderov tajni učenik 
* **General Rahm Kota** - Jedi 
* **Juno Eclipse** - Imperijalna pilotica
* **Maris Brood** - Jedi Zabrak 
* **PROXY** - droid
* **Shaak Ti** - Jedi Guardian

### Planete 
:* Bespin
:* Coruscant
:* Felucia
:* Haroon
:* Kashyyyk
:* Mustafar
:* Naboo
:* Nar Shaddaa
:* Raxus Prime
:* Tatooine
:* Yavin 4

## Recenzija 
Igra je dobila dobre ocjene od nekoliko kritičara: 7.5/10 Gamespot, 7.3/10 IGN .

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Oficijalna stranica
* Star Wars: The Force Unleashed - Wookieepedia
* Star Wars: The Force Unleashed **IMDb**

Kategorija:Ratovi zvijezda
Kategorija:Videoigre
Kategorija:Videoigre LucasArtsa
Solarna termalna elektrana

mini|desno|200px|Solarna termalna elektrana
Tehnološki sistem koji koristi energiju Sunca i u nekoliko faza je pretvara u električnu energiju zove se **solarna elektrana**

U principu ovaj sistem čine:
# Koncentrirajući solarni kolektori sa selektivnim apsorberom 
# Rezervoar (spremnik) energije koji može biti:
## čisto toplotni (skladištenje na račun latentne toplote) Q = VcρΔt = mcΔt ..(voda, glauberova so, kamen...)
## hemijski (reverzibilne hemijske reakcije) 
## termo-hemijski (izolirani kapaciteti vode i kristala)
## mehanički (zamajci velikih inercija)
# Turbina sa kondenzatorom i isparivačem
# Generator sa regulacijom napona 
# Sistem za distribuciju električne energije

Najveće elektrane su:
* Solar Energy Generating Systems, SAD, 354 MW
* Solnova Solarna elektrana, Španija, 150 MW
* Andasol Solarna elektrana, Španija, 150 MW

## Vanjski linkovi 
* http://www.csp-world.com/ 
* http://www.flickr.com/groups/concentratingsolarpower/
* https://web.archive.org/web/20120622023652/http://www.trec-uk.org.uk/resources.htm#CSP_GE
* https://web.archive.org/web/20100406060955/http://www.nrel.gov/csp/troughnet/power_plant_data.html
* https://web.archive.org/web/20111129104456/http://www.energyefficiencynews.com/i/4480/
* http://earth2tech.com/2008/08/08/abengoa-rakes-in-426m-for-4-solar-power-plants/ 
* http://blogs.scientificamerican.com/guest-blog/2011/03/16/smaller-cheaper-faster-does-moores-law-apply-to-solar-cells/
* https://web.archive.org/web/20170317073447/http://www.solaranlageselberbauen.com/

Kategorija:Energetika
GMT

[mini|[Kraljevska Opservatorija, Greenwich|Greenwich sat sa standardnim mjerenjima]]
**GMT** je engleska skraćenica za Greenwich Mean Time, a ime je dobilo po nultom meridijanu, koji prolazi kroz opservatorij u Greenwichu kraj Londona.

Danas ta skraćenica izlazi iz upotrebe (osim u pomorstvu, gdje je zadržala svoje tradicionalno ime), zamjenjuje je UTC što znači Koordinirano svjetsko vrijeme.
## Reference 
*Dumortier, J, Hannelore, D, & Loncke, M. (n.d.). "Legal Aspects of Trusted Time services in Europe". AMANO. Datum pristupa: 8. juli 2009.
* Howse, D. (1997). *Greenwich time and the longitude*. London: Philip Wilson.
*Interpretation Act, R.S.C. 1985, c. I-21. (2005). CanLII. (Kanadski ustav)
*Interpretation Act 1978. UK Law Statute Database. (UK ustav)
*Interpretation Act 2005. British and Irish Legal Information Institute. (Irski ustav)
*Myers, J. (2007). *History of legal time in Britain.* Datum pristupa: 4. januar 2008.
*Seago, J.H., & Seidelmann, P. K. (c. 2001). *National Legal Requirements for Coordinating with Universal Time*. Steve Allen sa University of California Observatories. Datum pristupa: 8. juli 2009.
**Six pip salute*. BBC News. Datum pristupa: 9. juli 2009.
*Standard Time Act, 1968. *Irish Statute Book*. Office of the Attorney General. (Irski ustav)
*Standard Time (Amandman) Act, 1971. British and Irish Legal Information Institute. (Irski ustav)

## Vanjski linkovi 
* Greenwich Mean Time
* World Time Zone Map with current time
* NIST&nbsp;&mdash; World Time Scales 
* International Earth Rotation and Reference Systems Service
* Royal Observatory, Greenwich
* The original BBC World Service GMT time signal in mp3 format

Kategorija:Vremenske zone
Poznate ličnosti koje su prešle na islam

## A 
* Kareem Abdul-Jabbar, rođen kao Ferdinand Lewis Alcindor, Jr., američki košarkaš;
* Omar Abercrombie, rođen kao Thomas J. Abercrombie;
* Muhammad Ali, bokser;
## B 
* Richard Bergeron
* Art Blakey, džez muzičar;
## C 
* Billy Chong
* Bruce Conde
* Dave Chappelle

## Č 
## Ć 
## D 
* Jeffrey Mark Deskovic
## Dž 
## Đ 
## E 
## F 
## G 
## H 
* Sir Archibald Hamilton, 5. Baronet
* Aribert Heim, austrijski liječnik, pripadnik SS;

## I 
* T. B. Irving
## J 
* Jermaine Jackson

## K 
* Keldani Benjamin David
* Nuh Ha Mim Keller
## L 
## Lj 
## M 
## N 
## Nj 
## O 
* Pylyp Orlyk
## P 
* Wayne Parnell
## Q 
## R 
* Frank Ribery - francuski nogometaš i član njemačkog Bayerna
* Frédéric Kanouté - nogometaš iz Malija, član kineskog nogometnog kluba Beijing Guoan

## S 
## Š 
## T 
* Ahmad Thomson
* Andrew Tate
* Philippe Troussier

## U 
## V 
## Z 
## Ž 
## W 
## X 
## Y 
* Mahmoud Abdul-Rauf, rođen kao Chris Wayne Jackson
* Abu Tammam
* Yusuf Islam, rođen kao Cat Stivens
* Abdul-Karim al-Jabbar
* Józef Bem
* Ali Bongo Ondimba
* Chrisye
* Bruce Conde
* Robert D. Crane
* Olu Dara
* Étienne Dinet
* Andronikos Doukas (general Lea VI)
* Chris Eubank
* Flesh-n-Bone
* Ryan Harris (ragbista)
* Terry Holdbrooks
* Bernard Hopkins
* Allahverdi Khan
* Ra'ana Liaquat Ali Khan
* Colleen LaRose
* Loon (reper)
* Bruno Metsu
* Preacher Moss
* Matthew Saad Muhammad
* Qudama ibn Ja'far
* Ahmad Rashād
* Farqad Sabakhi
* James Scurry
* Zaid Shakir
* Sheila Musaji
* Joe Tex
* May Torok von Szendro
* Anselm Turmeda
* Mike Tyson
* Robert Wangila
* John Whitehead (pjevač)
* Danny Williams (bokser)
* Syreeta Wright
* Jerôme Courtailler
* Everlast (muzičar)
* Roger Garaudy
* Sarah Joseph
* John Walker Lindh
* Daniel Maldonado
* Ingrid Mattson
* Mleh, Prince of Armenia
* Peter Murphy (muzičar)
* Judar Pasha
* Vinnie Paz
* Willibrordus S. Rendra
* Dian Sastrowardoyo
* Omar Sharif
* Daniel Streich
* Edoardo Agnelli
* Akhenaton (reper)
* Uluç Ali Reis
* Suha Arafat
* Bruce Conde
* Keith Ellison
* Ishak-beg Kraljević
* David Benjamin Keldani
* Khalid Kelly
* Mohammad Yousuf (igrač kriketa)
* Poncke Princen
* Tun Fuad Stephens
* Safiye Sultan
* Ismael Urbain
* Bryant Neal Vinas
* Zagan Pasha
* Abdullah Beg of Kartli
* Alexander (sin Ivana Šišmana)
* Mahmud Pasha Angelović
* Iliaş Colceag
* Skanderbeg Crnojević
* Damad Hasan Pasha
* David XI of Kartli
* Erekle I of Kakheti
* Ibrahim Bey
* Tuğçe Kazaz
* Vladimir Khodov
* Koca Yusuf Pasha
* John Tzelepes Komnenos
* Roxelana
* Alexander Litvinenko
* Mahfiruze Hatice Sultan
* Mesih Pasha
* Mihnea Turcitul
* Pargalı Ibrahim Pasha
* Omer-paša Latas
* Radu cel Frumos
* Raghib Pasha
* Ilie II Rareş
* Ismail Selim Pasha
* Atik Sinan
* Hamza Yusuf

Kategorija:Konverzija na islam
Jakub Kolas

**Jakub Kolas**, također i **Jakub Kołas**, (bjeloruski: *Яку́б Ко́лас*), (Akinčyci, Stovbci, Minska oblast, 3. novembar 1882. po starom računanju vremena – 13. august 1956.), pravog imena **Kanstancin Mihajlavič Mickevič** (bjeloruski: *Міцке́віч Канстанці́н Міха́йлавіч*) je bio bjeloruski pisac, "narodni pjesnik Bjeloruske SSR" (1926.) te član (1928.) i potpredsjednik (od 1929.) Bjeloruske akademije nauka.

Počeo je pisati na ruskom jeziku, a kasnije i na bjeloruskom.

Pisao je zbirke pjesama, od kojih ističemo:
* *Pjesme zatočeništva* (ruski: *Песни неволи*) (1908.) 
* *Pjesme žalosti* (*Песьні-жальбы*, 1910.), 
* *Nova zemlja* (*Новая зямля*, 1923.) i
* *Symon muzičar* (*Сымон-музыка*, 1925.),

Pored njih, pisao je i priče i djela za djecu.

Njegova pjesma *Ribareva kućica* (*Рыбакова хата*, 1947.) govori o borbi poslije ujedinjenja Bjelorusije u SSSR. 
Njegova trilogija, *Na raskrižjima*' (ruski: *На перепутье*) (1954.) govori o predrevolucionarnom životu bjeloruskog seljaštva i demokratske inteligencije.

Dobitnik je Državne nagrade SSSR-a (ruski: *Госуда́рственная пре́мия СССР*) 1946. i 1949..

## Vanjski linkovi 
*Djela (na bjeloruskom)
*Životopis (na bjeloruskom)

Kategorija:Rođeni 1882.
Kategorija:Umrli 1956.
Kategorija:Bjeloruski pisci
Kategorija:Pisci za djecu
Kategorija:Sovjetski pisci
Šovinizam

**Šovinizam** je pretjerani patriotizam i ratoborno vjerovanje u nacionalnom superiornost i slavu. Dok patriotizam i nacionalizam mogu predstavljati umjereni ponos, šovinizam je neumjeren.

Termin je nazvan po apokrifnom francuskom vojniku Nicolasu Chauvinu, pokloniku Napoleonove imperijalističke politike.
Prema legendi, francuski vojnik Nicolas Chauvin je teško ranjen tokom Napoleonovih ratova. Na osnovu povrede, dobio je penziju koja mu nije bila dovoljna za život. Nakon što je Napoleon abdicirao, Chauvin je postao fanatični bonapartist uprkos nepopularnosti takvog stava u Burbonskoj Francuskoj. Zbog te njegove slijepe jednostranosti, uprkos zanemarivanja od strane vlastite frakcije i uznemiravanja od strane njegovih neprijatelja, započela je upotreba termina šovinizam.

Šovinizam je u izvornom smislu oblik pretjeranog ili čak i agresivno pretjeranog nacionalizma. Šovinisti se osjećajaju superiorni prema pripadnicima drugih naroda i tako obezvređuju druge ljude.

Može u ekstremnim slučaju dovesti do politike progona, istrebljivanja, ugnjetavanja.

Šovinizam se usmjeruje prem drugim narodima, raspaljivanju nacionalne mržnje te propovijedanju nacionalne isključivosti.

## Također pogledajte 
* rasizam
* nacionalizam
* seksizam
* indoktrinacija

## Reference 
Kategorija:Mržnja prema nacijama
Kategorija:Prepreke za kritičko razmišljanje
Sarkoidoza

**Sarkoidoza** je multisistemska granulomatozna bolest nepoznate etiologije koju karakterizira nakupljanje T-limfocita i fagocita u zahvaćenim organima, te nestanak normalne građe tkiva. 

## Opis bolesti 
Najčešće se javlja u osoba između 20 i 40 godina u Sjevernoj Evropi ili kod američkih crnaca. Rizik od razvoja sarkoidoze tokom života posebno je visok kod muškaraca (1.15%) i žena (1.6%) u Švedskoj, te američkih crnaca (2.4%). Pojedinačni provocirajući faktori ili poremećene odbrambene reakcije organizma potaknute vanjskim faktorima mogu biti odgovorni za pojavu bolesti, kao i genetski faktori.

## Uzrok nastanka 
Postoji više teorija koje pokušavaju objasniti uzrok nastanka ove bolesti. Jedna se zasniva na pretpostavci da predisponirane osobe reagiraju na razne stimuluse (udisanje polena, izloženost beriliju, infektivni agensi i genetski faktori) produkcijom granuloma.
 
## Klinička slika 
Akutni oblik počinje iznenada, s povišenom temperaturom, gubitkom apetita, malaksalošću, suhim kašljem, bolovima u zglobovima i mišićima. Uz to, može se javiti i *erythema nodosum* (crvenilo u obliku čvorića, čvorasto crvenilo), koje se spontano povlači nakon mjesec dana. Na rendgenografiji pluća vidi se obostrano uvećanje hilarnih limfnih žlijezda, koje nestaje nakon godinu dana.

Hronični oblik može nastati od akutnog ili može imati hroničan tok od samog početka. 

Oko 25% bolesnika je bez simptoma i bolest se slučajno otkriva rendgenografijom pluća i srca. Kada postoje, simptomi koji dominiraju su dispneja (otežano disanje) pri naporu, suh kašalj, malaksalost i zamor.
 
## Dijagnoza 
Postavlja se na osnovu anamneze, kliničkog pregleda, rendgenografije pluća i srca, određivanja kalcija u serumu i urinu, određivanja nivoa angiotenzina (konvertirajućeg enzima u serumu i bronhoalveolarnom lavažom, kao i određivanjem imunoglobulina u serumu. Dijagnoza se potvrđuje biopsijom zahvaćenih limfnih žlijezda, plućnog parenhima, kože ili ostalih organa.
 
## Liječenje 
Terapija je simptomatska, što podrazumijeva primjenu kortikosteroida, koji popravljaju lokalne i opće simptome. Glavni cilj terapije jeste prevencija plućne fibroze.

Kategorija:Autoimune bolesti
Održivost

**Održivost** je sposobnost održavanja ravnoteže određenih procesa ili stanja u nekom sistemu. Danas se najčešće koristi u vezi s biološkim i ljudskim sistemima. U ekološkom smislu održivost se može definirati kao način po kojem biološki sistemi ostaju raznoliki i produktivni tokom vremena. Za ljude ona je potencijal za dugoročno održavanje blagostanja koje ovisi o blagostanju prirodnog svijeta i odgovornoj upotrebi prirodnih resursa.

Održivost je postao širok termin koji se može primijeniti na gotovo sve oblike života na Zemlji, od lokalnog do globalnog nivoa i kroz različite vremenske periode. Dugoživuće i zdrave močvare i šume primjeri su održivih bioloških sistema. Nevidljivi hemijski ciklusi redistribuiraju vodu, kisik, dušik i ugljik unutar živih i neživih sistema u svijetu, te su održavali život milionima godinama. Kako se ljudska populacija na Zemlji povećavala, prirodni ekosistemi su nazadovali, a promjene u ravnoteži prirodnih ciklusa imale su negativan učinak kako na ljude tako i na ostale žive sisteme.

Kategorija:Ekologija
Kategorija:Održivost
Kategorija:Zemlja
Pasoš Azerbejdžana

[mini|Izgled azerbejdžanski [Biometrijski pasoš|biometrijskih pasoša]]
mini|Prva stranica azerbejdžanskog pasoša
**Pasoš Azerbejdžana** putna  je isprava koja se izdaje državljanima Azerbejdžana za putovanje i boravak u inozemstvu, kao i za povratak u zemlju.

Za vrijeme boravka u inozemstvu, putna isprava služi njenom imaocu za dokazivanje identiteta i kao dokaz o azerbejdžanskom državljanstvu. Pasoš Azerbejdžana izdaje se za neograničen broj putovanja.

Građani Azerbejdžana mogu putovati bez potrebe za vizu u Rusiju i u skoro sve zemlje koje su nekada bile u sastavu SSSR-a.

## Jezici 
Pasoš je ispisan azerbejdžanskim i engleskim jezikom kao i lične informacije nosioca.

### Stranica s identifikacionim podacima 
* Slika nosioca pasoša
* Tip ("P" za pasoš)
* Kod države
* Serijski broj pasoša
* Prezime i ime nosioca pasoša
* Državljanstvo
* Datum rođenja (DD. MM. GGGG)
* Pol (M za muškarce ili F za žene)
* Mjesto rođenja
* Datum izdavanja (DD. MM. GGGG)
* Potpis nosioca pasoša
* Datum isteka (DD. MM. GGGG)
* Autoritet

## Također pogledajte 
* Azerbejdžan

Azerbejdžan
Kategorija:Vanjski odnosi Azerbejdžana
Rauf Denktaş

**Rauf Denktaş** (Pafos, 27. januar 1924. - Nikozija, 13. januar 2012.) je turski političar. Rođen je u Pafosu. Bio je prvi predsjednik samoproglašene Turske Republike Sjeverni Kipar od 1983. do 2005. godine. Sem političkom karijerom Denktaş se bavio i pisanjem.

Završio je Englesku školu u Nikoziji, a 1947. godine je postao diplomirani pravnik.

Imao je glavnu ulogu 1983. u jednostranom proglašenju nezavisnosti Turske republike Sjeverni Kipar, i bio je njen izabrani predsjednik 1985., 1990., 1995., i 2000.
## Literatura 
* Pierre Oberling, The Road to Bellapais (1982)
* Tozun Bahcheli, Greek-Turkish Relations since 1955 (1990)
* Kyriacos Markides, The Rise and Fall of the Cyprus Republic (1977)
* Rauf Denktash, The Cyprus Triangle (London, 1982)
## Reference 
 30x30pxNedovršeni članak ***Rauf Denktaş*** koji govori o **biografijama** treba dopuniti. [//bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Rauf_Denkta%C5%9F&action=edit Dopunite ga] prema pravilima Wikipedije. 

Kategorija:U začetku, Biografije
Kategorija:Kiparski političari
Kategorija:Kiparski predsjednici
Kategorija:Biografije, Pafos,
Kategorija:Rođeni 1928.
Kategorija:Umrli 2012.