open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zoran Tadić

**Zoran Tadić** (2. septembar 1941 – 9. septembar 2007), bio je bosanskohercegovački i hrvatski filmski režiser.

## Biografija 
Rođen je 2. septembra 1941. u Livnu, Studirao je komparativnu književnost i filozofiju  u Zagrebu. Filmom se počeo baviti kao kritičar i publicist 1961, a zatim je bio asistent, pomoćnik redatelja i koscenarist. Od 1968. počeo je samostalno režirati.

Režirao je deset kratkometražnih filmova: "Hitch ... Hitch ... Hitchcock!" (1968.), "Amerikanka" (1970.), "Poštar s kamenjara" (1971.), "Druge", "Kazivanje Ivice Štefanca, mlinara" (1973.), "Pletenice", "Dernek", "Zemlja" (1975.), "Preporuča se za realizaciju" (1978.) i "Kašinska 6" (1981.), te šezdesetak televizijskih, dokumentarnih i igranih filmova.

Posvećuje se socijalno kritički intoniranoj dokumentaristici i ubrzo nastaje ciklus o "škrtom" životu u dalmatinskom kamenjaru s naglaskom na intimi protagonista. Filmom "Ritam zločina" (1981.) debitirao je kao režiser dugometražnoga igranog filma. Taj fantastični triler, po scenariju Pavla Pavličića, s radnjom u odumirućoj zagrebačkoj četvrti (nagrađen na festivalu u Portu) kruna je njegova cjelokupnog opusa.

Snimao je trilere usredotočene na manju grupu likova: "Treći ključ" (1983.), "San o ruži" (1986.), "Osuđeni" (1987.), "Čovjek koji je volio sprovode" (1989.), "Orao" (1989.) i “Treća žena” (1997.). U pravilu je sarađivao sa stalnom ekipom - od scenarista pisca Pavla Pavličića, preko snimatelja Gorana Trbuljaka do glumca Fabijana Šovagovića.

Zoran Tadić nagrađivan je u zemlji i inostranstvu. Bio je izvanredni profesor na Akademiji dramskih umjetnosti u Zagrebu.

Umro je 9. septembra 2007. u Zagrebu.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1941.
Kategorija:Umrli 2007.
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Hrvatski režiseri
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Vladimir Nazor" za film
Evropski put E5

[mini|desno|300px|Karta puta **E5** kroz [Velika Britanija|Veliku Britaniju, Francusku i Španiju.]]
**Evropski put E5** je dio međunarodne mreže E-puteva Ujedinjenih naroda. Ovaj put je najzapadniji put pravaca sjever-jug, koja ide od Greenocka, Škotska, južno kroz Francusku, pa sve do Algecirasa, Španija.

Ruta je duga 3100 km.

Put prolazi kroz sljedeća mjesta:

* Greenock - Govan - Glasgow - Gretna - Carlisle - Penrith - Preston - Warrington- Liverpool - Birmingham - Newbury - Southampton - Le Havre - Pariz - Orléans - Tours - Poitiers - Bordeaux - San Sebastián - Burgos - Madrid - Córdoba - Sevilla - Cádiz - Algeciras

## Ujedinjeno Kraljevstvo 
Kao i drugi E-putevi, E05 nije označen niti priznat u Ujedinjenom Kraljevstvu. Put prati:

*Put A8 i Autoput M8, od Greenocka do Glasgowa, prolazeći pored poznatog brdogradilišta Govan blizu Glasgowa.
*Autoput M8 kroz Glasgow
*Autoputeve A74(M) i M74, te put A74, od Glasgowa preko Gretne do Carlislea
*M6, Carlisle preko Penrith, Preston i Liverpoola i Warrington do Birminghama
**Autoput M6 Toll je alternativni put u području Birmingham.
*Autoput M42, M40, put A34 i autoput M3, Birmingham preko Newburya do Southamptona

Evropski put E05 ne dolazi na trajektnu liniju preko Engleskog kanala, između Southamptona i Le Havrea, Francuska. Međutim, postoji linija od obližnjeg Portsmoutha do Le Havrea.

## Francuska 
mini|desno|E05 u Francuskoj
U Francuskoj, put E05 je označen. Prolazi sljedećim putevima:

*Autput A131 i A13, Le Havre do Pariza
**RN182 se koristi kod prekida A131 na prelasku preko Sene.
*Jugozapadni dio Périphériquea blizu centra Pariza
*Autoput A6a i A10, Pariz preko Orléansa, Tours i Poitiersa do Bordeauxa
*Autoput A630 nlizu zapadne strane Bordeauxa
*Autoput A63, RN10 i autoput A63, Bordeaux do Španije

## Španija 
desno|150px
U Španiji, E05 je označen. Koristi sljedeće puteve:

*AP-8, Francuska do San Sebastiána
*N-I, AP-1 i A-1, San Sebastián preko Burgosa do Madrida
*M-40 oko istočne strane Madrida
*N-IV i A-4, Madrid preko Córdobae i Sevillae do Cádiza
*A-48 i N-340, Cádiz do Algecirasa

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*http://www.elbruz.org/eroads/E05.htm
*https://unece.org/DAM/trans/conventn/MapAGR2007.pdf 

5
5-0005
E05
E05
Golupčarke

Red **golupčarki** () obuhvata samo jednu danas živuću porodicu, golubova (Columbidae)  podijeljenu u 67 rodova. Obuhvata oko 300 vrsta od kojih je 11 izumrlo. Ranije se smatralo, da se red dijeli na dvije porodice, no novija istraživanja pokazuju, da bi obje porodice trebalo spojiti u jednu, Columbidae. Golubovi žive pretežno u umjerenim i tropskim klimatskim područjima na Zemlji.

## Columbidae 
**Golubovi** (*Columbidae*) su porodica ptice iz reda Columbiformes. Rasprostranjeni su širom svijeta, a najveća raznolikost između vrsta postoji na području Indonezije i Australije. Zbijene su građe, imaju kratak vrat, te kratke i uske noseve. 

## Vanjski linkovi 
* 
*
Hilafet

desno|mini|400px|Mapa širenja Halifata sa legendom

**Hilafet** () jest islamski oblik vlasti koji predstavlja političko jedinstvo i vodstvo islamskog svijeta. Vođa države (halifa) ima titulu utemeljenu na ideji nasljednika Muhammedovog, političkog autoriteta, kojeg prema sunnijama bira narod ili njegovi predstavnici, a prema šitima to je imam kojeg bira Muhammedova porodica (nasljedna vlast). Od vremena Muhammeda, do 1924. nasljedni hilafet su držali emevijska, abasidska i na kraju osmanlijska dinastija.

Hilafet je jedini oblik vlasti koji ima punu podršku islamske nauke i predstavlja "centralni politički koncept sunnijskog islama konsenzusom muslimanske većine prvih generacija". Andrew Hammond kaže da su srednjovjekovni hilafeti "uživali globalnu naučnu i vojnu superiornost – od kojih sada nema nijedne".

## Historija 
Halifa, odnosno šef države, često se zvao i "emirul-mu'minīn" () "vladar pravovjernih", "imamul-ummeh", "imamul-mu'mininīn" (), ili neformalno vladar svih muslimana. Svaka pokrajina islamske države imala je svog namjesnika (sultan, vali ili emir). Izraz darul-islam () odnosio se na svaki teritorij pod vladavinom halife, uključujući teritorije naseljene nemuslimanima, a teritorij koji nije pod vladavinom halife se nazivao darul-kufr (doslovno "zemlja nevjerovanja") čak i ako su stanovnici tog teritorija muslimani iz razloga što oni nisu građani pod islamskim zakonom. Prva prijestolnica islamske države bila je u Medini. U nekim periodima muslimanske historije bilo je rivala oko hilafeta u različitim dijelovima islamskog svijeta, i razdvojenih šiitskih i sunijskih dijelova.

Prva četvorica halifa koji se zovu "pravedne halife" (halife rašiduni, ar. el-hulefaur-rašidun) bili su Muhammedovi ashabi: Ebu-Bekr, zatim Omer ibn el-Hattab, zatim Osman ibn Affan i četvrti Alija ibn Ebi-Talib. Muslimani suniti smatraju Ebu-Bekra za prvog legitimnog halifu, a muslimani šiti smatraju da je Alija prvi pravi legitimni halifa, mada potvrđuju da je on prihvatio svoje prethodnike jer je prisegao Ebu-Bekru nakon kratkog vremena.

Nakon prve četvorice halifa pravo na hilafet su polagale dinastije Emevija, Abasida, Osmanlija i u relativno kratkim periodima druge rivalne dinastije u Španiji, Sjevernoj Africi i Egiptu. Kemal Atatürk osnovao je Republiku Tursku 29. oktobra 1923, a hilafet je ukinut početkom naredne godine, 3. marta 1924. Kralj Maroka se i dalje titulira emirul-mu'mininom za Marokance, mada ne polaže pravo na hilafet.

## Također pogledajte 
* Zlatno doba islama
* Šerijat

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Politika
Kategorija:Islam
Kopčić

**Kopčić** je naseljeno mjesto u općini Bugojno, Bosna i Hercegovina. Udaljeno je šest kilometara od Donjeg Vakufa prema Bugojnu, na magistralnoj cesti M16, uz rijeku Vrbas. Sjedište je mjesne zajednice koja obuhvata dva naseljena mjesta: Kopčić i Koš. Za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini bilo je linija razgraničenja i pretrpilo teška razaranja.

U naselju, na desnoj obali potoka Lubova, se nalazi grobljanska cjelina (harem sa turbetom), koja je proglašena za Nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine

Drugog avgusta u naselju se tradicionalno održavaju skokovi u vodu.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bugojno
Koš (čvor)

* Koš (košarka), poen u sportu košarka
*pletena posuda koja služi za prijenos više stvari, od malih životinja, do poljoprivrednih proizvoda (korpa)
*potrošačka korpa

**Bosna i Hercegovina**:
* Koš (Bugojno), naselje u općini Bugojno.

**Kosovo**:
* Koš (Istok), naselje u općini Istok.
Spisak nacionalnih puteva u Španiji

**Carreteras Nacionales de España** ili *Nacionalna ceste Španije* su ceste u državnom vlasništvu u Španiji.

## Nacionalne ceste 

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kostajnica (čvor)

**Bosna i Hercegovina**:

* Kostajnica, naselje i općina u sjeverozapadnom dijelu zemlje
* Kostajnica (Doboj), naselje u općini Doboj
* Kostajnica (Konjic), naselje u općini Konjic

**Hrvatska**:

* Hrvatska Kostajnica, grad u Sisačko-moslavačkoj županiji
Rakovčani

**Rakovčani** su naseljeno mjesto u gradu Prijedoru, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Rakovčani su arheološko nalazište iz kasnoantičkog perioda. U Bošnjića voću nađena je nekropola sa oko 70 sačuvanih grobova na redove, što je prva ovakva pojava koja će se dugo zadržati. U grobovima zapaženi su i grobna mjesta sa zaštitnim okvirima od drvenih ploča (Totenbrett) ili izdubljenog stabla (Totenbaum). Grobovi sadržavali su priloge, uglavnom nakit i dijelove odjeće (naušnice, narukvice, ogrlice, fibule, kopče, češalj). Mnogi su se pojavili prvi put u Bosni i Hercegovini, a mnogi i jedini put. Analiza nalaza utvrdila je da ovi nalazi pripadaju istočnogotskom - gepidskom kulturnom krugu. Ovdje je konstatovana i pojava vještačke deformacije lobanje što pripisuje se germanskom, u ovom sluaju istočnogotskom etničkom sloju.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Prijedora
Grad (brdo kod Visokog)

mini|desno|300px|Brdo Visočica pored Visokog.
**Grad** (poznatije kao *Visočica*) brdo je nadomak Visokog. Na brdu se nalaze ruševine Grada Visoki, po kojem je i dobio ime. Porušen je osmanlijskim osvajanjem Bosne. Ostaci starog grada danas su zaštićena zona i nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Nadmorska visina brda iznosi 767m.
 
## Također pogledajte
* Visoko
* Stari grad Visoki
* Bosanske piramide

## Reference
## Galerija

Visočica hill from the road.jpg
Visočica hill from the road closeup.jpg
Visočica hill, Luke stadium.jpg
View from Visočica hill3.JPG

## Vanjski linkovi
* https://web.archive.org/web/20110914045806/http://wiki.worldflicks.org/visoko.html
* https://web.archive.org/web/20161021035941/http://www.panoramio.com/photo/53768371
* http://www.vthawaii.com/EXTRA/Visoko/Visoko.html 
* http://www.gisarch.com/2006/05/17/bosnian-pyramid-google-earth-model/ 
* http://virtualglobetrotting.com/map/bosnian-pyramid-visocica-hill/
* http://bbs.keyhole.com/ubb/ubbthreads.php?ubb=showflat&Number=187133&page=all

Kategorija:Visoko
Autopista AP-1

**Autopista AP-1** (također pod nazivom *Autopista del Norte*) je španska autopista, koja počinje blizu Burgosa, a završava blizu Armiñóna. Ukupne je dužine od 87.35 km.

Trenutno se izgrađuje nova dionica ove autopiste između Eibara i Vitoria-Gasteiza, sa prijezima preko planina Baskije. Sastojat će se od nekoliko tunela i mostova preko uvala i dolina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autopista AP-1

AP-1
Autovía A-8

**Autopista AP-8** je autoput (autopista) na sjeveru Španije, koji prolazi kroz Baskiju od istoka prema zapadu. Poznata je pod nazivom **Autopista del Cantábrico** (Autoput Kantabrijana), a povezuje francusku granicu sa Bilbaom. Ova cesta prolazi kroz Donostia-San Sebastián, Zubaiu i Durango.

U Bilbau Autopista AP-8 se mijenja u Autovíu A-8, koja nastavlja put duž španske sjeverne obale do Gijóna, te eventualno, do regiona Galicije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autopista AP-8

AP-8
Autopista AP-2

**Autopista AP-2** je autoput (autopista) na sjeveru Španije, koji povezuje sjevernu obalu sa istočnom obalom države. Ovaj autoput, poznat i kao **Autopista del Nordeste** (autoput sjevero-istoka), počinje u gradu Zaragoza, prolazi pored Lleida , te završava ut El Vendrellu, 70 kilometara zapadno od Barcelone.

## Galerija 

Datoteka:Arco del Meridiano de Greenwich en la AP-2.jpg|AP-2 prelazi nulti merdijan 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autopista AP-2

AP-2
Autovía A-4

**Autovía A-4** ili **Autopista AP-4** (također poznata i kao *Autovia del Sur*) je španska autovía i autopista, koja počinje u Madridu, a završava u Cádizu.

Put je u potpunosti dio Evropskog puta E5. Uglavnom prati trasu bivšeg Puta N-4, prelazeći kroz provincije Madrid, Toledo, Ciudad Real, Jaén, Córdoba, Sevilla i Cádiz. Do 2020. naplaćivana je cestarina, a nakon toga vozači koriste ovaj put besplatno.
Autopista AP-4 (od Sevillae do Cádiza) ima dužinu od 123,80&nbsp;km.

## Dionice 

250px|desno|mini|Autovía A-4
## Veći gradovi kroz koje prolazi 
*Madrid
*Pinto
*Aranjuez
*Valdepeñas
*Baylen
*Andújar
*Córdoba
*Écija
*Carmona
*Sevilla
*Dos Hermanas
*Puerto Real
*Cádiz

## Vanjski linkovi 
*Autopista AP-4
*Autovía A-4 sa Google Maps

A-4
Spisak autoputeva i brzih cesta u Španiji

101px|desno|mini|Autpista101px|desno|mini|Autovía
Mreža autoputeva u Španiji je podijeljenja na autopiste (AP) i autovíe (A). 31. decembra 2005. godine mreža se sastojala od 13.156&nbsp;km autoputa (7,9% od ukupnih španskih puteva).

## Spisak autoputova 
Donja tabela predstavlja spisak španskih autoputeva i brzih cesta, koje su u kategoriji *autopiste* i *autovíe*. Za većinu njih vozači moraju platiti putarinu koncesijskim kompanijama. Svim naborajnim autoputevima upravlja Španska vlada.

(* u izgradnji)

100px|desno

## Radijalne autopiste 
Postoji šest autopista koje počinju od Madrida i koje idu ka svakoj radijalnoj autovii: Autovía R-2, Autovía R-3, Autovía R-4, Autovía R-5, Autovía AP-41 i Autovía AP-6.

## Nezavisne autovíe 
(* u izgradnji)

## Urbane autovíe 
(* u izgradnji)

## Također pogledajte 
* Međunarodna mreža E-cesti



Kategorija:Saobraćaj u Španiji
Deponija

mini|desno|250px|Deponija na Havajima, primjer savremeno uređene deponije
**Deponija** (odlagalište smeća, smetljište) predstavlja mjesto za odlaganje otpadnih materijala, obično tako što se otpad skuplja na jednu lokaciju i zatrpava (što je najstariji način odlaganja otpada). 

Na nekim deponijama može da se vrši selekcija i reciklaža otpada. Obično se u današnje vrijeme vrši kategorizacija (klasifikacija) otpada prema tipu otpada koji se na njima odlaže. Potom se izdvajaju one kategorije otpada koje se mogu reciklirati, a ostatak se zatrpava na deponiji.

Deponije mogu biti savremeno inženjerski osmišljene i pripremljene tako da se iskorišćavaju tečni produkti ili gas koji se javlja unutar samog odlagališta, putem raspadanja organskog otpada. Savremene deponije generalno moraju imati minimalno jedan pokrivni sloj, koji se sastoji od nabijene gline sa minimalnom potrebnom debljinom za maksimalnu hidrauličnu prepreku.

Na većim deponijama postoje mašine za sabijanje otpada koje se koriste da bi uštedjele prostor. Kada se deponija ili jedan njen dio ispuni otpadom uglavnom se zatrpava slojem zemlje (obično se ta operacija zatrpavanja novopridošlog otpada obavlja jednom dnevno).

## Vanjski linkovi 
* https://cener21.ba/wp-content/uploads/2022/11/ZWM_PRIRUCNIK_BHS-FINAL-AUTHORS.pdf

* EU definicije i regulacija (pdf)
* Sjevernoameričko udruženje za čvrsti otpad
* Activated Carbon Landfill Leachate Treatment

Kategorija:Ekologija
Autovía A-5

**Autovía A-5** (također poznat i kao *Autovia del Suroeste*) je španska autovía, koja počinje u Madridu, a završava u Badajozu.

Jugozapadni autoput ili A-5, ranije poznat kao autoput Extremadura (iako se to ime još uvijek koristi), jedan je od šest radijalnih autoputeva u Španiji. Nomenklatura unutar španske putne mreže je A-5 i uključen je u Evropsku putnu mrežu, a njegov raspored je dio Evropske mreže (E-90). To je fundamentalni put jer čini dio rute koja povezuje Madrid sa Lisabonom, glavnim gradom Portugala.
mini

## Dionice 

## Veći gradovi kroz koje prolazi 
*Madrid
*Alcorcón
*Móstoles
*Navalcarnero
*Talavera de la Reina
*Trujillo
*Mérida
*Badajoz

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autovía A-5 na Google Maps

A-5
Autovía

mini|100px|Znak za autovíu u Španiji.
Autoputovi u Španiji se mogu podijeliti u dvije grupe:
**Autovía* je jedna od dvije klase glavnih autoputeva u španskom putnom sistemu. Slična je autopisti, drugoj klasi glavnih autoputeva, ali sa manje putne opreme. Razlika je i ta što se za autovíu ne plaća putarina. Razlike su sljedeće: kolovozne trake moraju biti fizički odvojene, mora imati ograničen pristup, ne smije se ukrštavati sa drugim putevima
**Autopiste* su pravljenje na originalnim trasama, a autovíe u generalna unaprijeđenja već postojećih puteva, pa zbog toga autovíe imaju oštrije krivine i manje siguran pristup. Međutim, obje kategorije imaju ograničenje brzine od 120&nbsp;km/h.

## Također pogledajte 
*Autovia, britansko auto
*Spisak autopisti i autovía u Španiji
*Autopista
*Autoput

## Reference
Kategorija:Putevi s ograničenim pristupom
Kategorija:Saobraćaj u Španiji
Badajoz

mini|desno|Grb grada Badajoza
**Badajoz** je grad u Španiji, središte provincije Badajoz. Grad se nalazi autonomnoj zajednici Ekstremadura. Grad broji 136.851 stanovnika (2002. godina). Nalazi se u blizini portugalske granice, na lijevoj obali rijeke Guadiana.

## Historija 
Grad ne spominju rimski historičari. Prvi put se spominje pod maurskom vladavinom. Osnovao ga je galicijski musliman Ibn Marwan 875. godine, a 1022. godine postao je centar malog maurskog kraljevstva.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.aytobadajoz.es/es/ayto/portada

Kategorija:Gradovi u Španiji
Bitka kod Maratona

mini|desno|250px|Grafički prikaz bitke kod Maratona
**Bitka kod Maratona** (starogrčki: Μάχη τοῦ Μαραθῶνος) se dogodila 490. godine p.n.e. tokom Prve Perzijske invazije na Grčku. Vođena je između Atine, kojoj je pomagala Plateja, i perzijskih snaga kojima su komandovali Datis i Artafern. Bitka je bila kulminacija pokušaja Darija I da zauzme Grčku, ali je grčka vojska odlučno porazila brojne perzijske vojnike označivši prekretnicu u Grčko-perzijskim ratovima.

Prva perzijska invazija bila je odgovor na atinsku uključenost u Jonski ustanak, kada su Atina i Eretrija poslale snage da podrže Jonske gradove u pokušaju svrgavanja perzijske vladavine. Atinjani i Eretrijci su uspjeli zauzeti i spaliti grad Sard, ali su bili prisiljeni da se povuku uz velike gubitke. Kao odgovor na ovaj prepad, Darije I se zakleo da će spaliti Atinu i Eretriju. Prema Herodotu, Darije je donio luk i ispucao strelicu prema nebu govoreći: "Zeuse, možda će mi biti dopušteno da se osvetim Atinjanima!" Herodot dalje piše da je Darije I naredio jednom od svojih sluga da svaki dan triput prije večere kaže "Gospodaru, sjeti se Atinjana".

Tokom bitke Sparta i Atina su bile dvije najveće grad-države u Grčkoj. Rušenjem Jonskog ustanka nakon perzijske pobjede u bici kod Lade 494. godine p.n.e., Darije I je započeo planove za potčinjavanje Grčke. Poslavši mornaricu kojom su komandovali Datis i Artafen 490. godine p.n.e., pokorio je Kiklade i izvršio kaznene napade na Atinu i Eretriju. Iskrcavši se sredinom ljeta na Eubeju, Perzijanci su pokrenuli opsadu i zauzimanje Eretrije. Atinjani, kojima su se pridružile male snage iz Plateje, uputili su se ka Maratonu i uspjeli da blokiraju dva izlaza sa Maratonske ravnice. Atinjani su Spartancima poslali poruku tražeći podršku, ali su Spartanci bili uključeni u vjerski festival pa nisu mogli stići u pomoć Atinjanima.

Atinjani i njihovi saveznici su na močvarnom i planinskom terenu spriječili perzijsku konjicu da se pridruži perzijskoj pješadiji. Atinski general Miltijad je naredio napad na perzijsku vojsku sa boka primamljujući najbolje perzijske borce u centar. Nakon ubistva velikog broja vojnika, perzijska vojska je počela panično bježati prema svojim brodovima. Poraz na Maratonu je označio kraj Prve Perzijske invazije na Grčku jer su se perzijske snage povukle u Aziju. Darije I je počeo podizati ogromnu novu vojsku sa kojom je mislio potpuno potčiniti Grčku, ali su se njegovi egipatski podanici pobunili 486. godine p.n.e. čime su odgodili grčku ekspediciju. Nakon smrti Darija I, njegov sin Kserks I je započeo pripreme za Drugu Perzijsku invaziju na Grčku koja je započela 480. godine p.n.e.

Bitka kod Maratona je bila prekretnica Grčko-perzijskih ratova jer je pokazala da Grci mogu pobijediti u bitkama bez Spartanaca. U sljedećih dvjesta godina došlo je do uspona klasične grčke civilizacije koja je imala veliki utjecaj u zapadnom društvu, pa se bitka kod Maratona često doživljava kao ključni trenutak u mediteranskoj i evropskoj historiji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Maraton
Kategorija:490. p. n. e.
Autopista

mini|101px|Znak za autopistu u Španiji
**Autopista** je španska riječ za autoput sa ograničenim pristupom. *Autopiste* postoje u mnogim državama u kojima se govori španski jezik, kao što su Meksiko, Čile, Španija, Kuba, Kolumbija, Porto Riko, Venecuela i Argentina.

## Španija 
## Meksiko 
## Porto Riko 
## Čile 
## Također pogledajte 
* Putarina
* Autoput
* Autovía
* Džada

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Putevi s ograničenim pristupom
Kategorija:Autoputevi na Portoriku
Kategorija:Putevi u Španiji
Kategorija:Putevi u Argentini
Kategorija:Saobraćaj u Čileu
Kategorija:Saobraćaj u Meksiku
Autovía A-7

**Autovía A-7** ili **Autopista AP-7** (također poznata i kao *Autovia del Mediterráneo*) je španska autovía i autopista (autoput sa ograničenim pristupom), koji počinju u La Jonqueri, blizu francuske granice, a završava u Algecirasu.

## Historija 
mini|161x161px|Autopista AP-7

## Izgradnja 
## Dionice 

|valign="top" width=33%|

|}

## Veći gradovi kroz koje prolazi 
250 px|mini|Autovía A-7
250 px|mini|Autopista AP-7

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autopista AP-7
*Autopista AP-7
*Autopista AP-7
*Autovía A-7 na Google Maps

AP-7
Autopista AP-9

mini|185x185px|Ponte da Ría|lijevo**Autopista A-9** je autoput u sjeverozapadnoj Španiji.  Također je poznata pod imenom **Autopista del Atlántico**. Počinje od portugalske granice kod grada Rio Miño. Proteže se ka sjeveru prekograda Tui, Vigo, kod spajanja sa Autovíom A-52. Nakon Viga, cesta prelazi Ría de Vigo i dolazi na poluostrvo Morrazo, te prolazi ispod Coto Redondoa (525 m). Zatim prolazi pokraj Pontevedra, gdje se spaja sa N-541, kao i sa N-550, koje ide duž AP-9.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autopista AP-9
*Autopista AP-9 na Google Maps

AP-9
Autovía A-15

**Autovía A-15** je autoput u Španiji od Tudele do San Sebastiána.

Cesta kreće od Autovíe A-8 i ceste N-I južno od San Sebastiána. Daklje ide jugoistočno preko Sierra de Aralara. Zatim prati Rio Larraun južno prije spajanja sa N-240. A-15 prolazi južno od Pamplona, gdje se spaja sa cestama N-111, N-121, kao i sa N-135.

A-15 se daklhje proteže prema jugu preko Puerto del Carrascala (594 m), te prolazi Tarana i ulazi u dolinu Rio Aragón. Ceste se završava kod Autopiate AP-68.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
A-15
Autovía A-1

**Autovía A-1** (tako poznata i kao *Autovia del Norte*) je španska autovía, koja počinje od Madrida, a završava u Irunu. Zamijenila je bivšu glavnu cestu od Madrida do Francuske, cestu N-I.

Izmežu Burgosa i Armiñóna nalazi se alternativna cesta, autopista AP-1, koja se naplaćuje.

## Dionice 

## Veći gradovi kroz koje prolazi 
mini|Autovía A-1

*Madrid
*Aranda de Duero
*Burgos
*Vitoria-Gasteiz
*Donostia
*Irun

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autovía A-1 na Google Maps

A-1
Karanovac (Petrovo)

**Karanovac** je naseljeno mjesto u općini Petrovo, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Naselje Karanovac se do rata u Bosni i Hercegovini (1992-1995) u cjelini nalazilo u sastavu općine Gračanica.

## Geografija 
Naselje Karanovac je smješteno na sjevernim padinama Ostravice, koji dodiruju sprečansku dolinu, Karanovac predstavlja jedno od većih ozrenskih naselja. Pripada općini Petrovo, od čijeg središta je udaljen dvanaest kilometara. Sredinom sela protiče rijeka Prenja, čije pritoke Velika i Mala Prenja izviru ispod ozrenskih visova i spuštaju se u korito rijeke Spreče. Karanovac ima 345 domaćinstava.

## Stanovništvo 
## Crkva svetog proroka Ilije u Karanovcu 
U proljeće 1994. godine je počela izgradnja drvene kapele, kao preteče buduće crkve u Karanovcu, čije je osveštenje obavio vladika zvorničko-tuzlanski Vasilije 2. oktobra iste godine. Kasnije je otpočelo zidanje nove crkve, čija je izgrada završena. Crkva u Karanovcu je posvećena svetom proroku Iliji.

## Izletište Prenja 
Gornji i donji tok Prenje u selu Karanovac istinsku su prirodni biseri. Kao dragulj čista voda i nedirnuti krajolik oko rječice tokom cijele godine provlače mnogobrojne izletnike i ljubitelje nedirnute prirode, koji tu dolaze na kupanje, roštiljanje i kampovanje.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Petrovo
Autovía A-3

**Autovía A-3** (također poznata i kao *Autovia del Este*) je španska autovía, koja počinje u Madridu (polazi sa Plaza del Conde de Casal), a završava u Valenciji.
Građen je s ciljem da zamijeni put N-3, čiji je prvobitni naziv bio E-901 N-III. To je najkraći od šest radijalnih autoputeva u Španiji sa dužinom 355 km i čini cjelinu evropske rute E901, ceste B klase u međunarodnoj mreži E-puteva. 

## Dionice 

## Veći gradovi kroz koje prolazi
*Madrid
*Arganda del Rey
*Tarancón
*Utiel
*Requena
*Buñol
*Cheste
*Valencia

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autovía A-3 na Google Maps

A-3
Autovía A-6

**Autovía A-6** ili **Autopista AP-6** (također poznata i kao *Autovía del Noroeste*) je španska autovía i autopista, koja počinje u Madridu, a završava u Arteixou (A Coruña).

Autopista AP-6; sa cestarinom (od Villalba do Adaneroa) je duga 72,19&nbsp;km.

## Dionice 

## Veći gradovi kroz koje prolazi 
*Madrid
*Collado Villalba
*Medina del Campo
*Tordesillas
*Benavente
*Astorga
*Ponferrada
*Lugo
*Betanzos
*A Coruña
*Arteixo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Autopista AP-6
*Autovía A-6 na Google Maps

A-6
Nancy Ajram

**Nancy Ajram** (fon. *Nensi Ažram*) libanska je pjevačica rođena 16. maja 1983. u Bejrutu u Libanu koju je Spotify nazvao "Kraljicom arapskog popa". Jedna je od najslavnijih arapskih pjevačica. Arapskom svijetu postala je popularna nakon što je izdala svoj album "Ya Saalam" i hit singl "Akhasmak Ah". Jedna je od najbogatijih arapskih pjevačica sa oko 16 miliona dolara na računu.

## Biografija 
Nancy je rođena u porodici maronitskih kršćana u Libanu, od oca Nabila i majke Rimonde. Njena sestra Nadine Ajram je glumica, a brat Nabil Ajram također je pjevač. Kada je imala 12 godina, prijavila se na takmičenje "Kass Al Nujom". Pobijedila je u Tarab kategoriji.

Prvi album je bio neuspješni "Mihtagalak", koji je izdala 1998, drugi "Sheel Oyoonak Anni" također je prošao neuspješno, a naslovni singl i pjesma nisu imali neki uspjeh. Trećim albumom "Ya Salam" Nancy postaje mega popularna. Posebno pjesma "Akhasmak Ah" koja je imala provokativan video spot. Ostali hitovi sa ovog albuma bili su "Yaay Sahr Oyoono" i "Ya Salam".

Četvrti album "Ah W Noss" je također drugi uspješni album u Nancyinoj karijeri. Pjesma "Oul Tany Keda" sa ovog albuma bila je podloga reklami Coca-Cole.

Početkom 2006. izdala je singl "Enta Masry", koji je odpjevala na otvaranju Afšričkog Kupa Nacija u Egiptu.

Slijedeći album bio je "Yaa Tabbtab Waa Dalaa", album je bio jako popularan u arapskom svijetu, posebno pjesme "Ya Tabbtab Waa Dalaa", "Ehsas Jdid", "Mo'egaba", "Elli Kan" te "Ana Yali Bahibak".

Nakon veoma uspješnog albuma "Shabkhat Shabakhet", koji je bio namjenjen djeci, u Augustu 2008 izdala je popularni album "Betfakar Fe Eih?". Sa albuma je skinuto nekoliko spotova, uključujući "Men Elly Nseek", "Mashi Hadi", "Betfakar Fe Eih", "Zaman Kan Albi", te mnogo drugih. Praćeno velikim uspjehom albuma, Nancy je dobila WMA za 2008. Godine 2010. izdala je album koji je jednostavno nazvala "No.7".

2008 udala se za libanskog zubara Fadi Hachema, a na svoj rođendan, 2009 rodila je djevojčicu kojoj je dala ime Mila. Ubrzo nakon što je izdala album "No.7", rodila je i drugu kćerku.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Rođeni 1983.
Kategorija:Libanski pjevači
Donje Ledenice (Gradačac)

**Donje Ledenice** su naseljeno mjesto u gradu Gradačcu, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Gradačca
Autopista C-32

**Autopista C-32** (također poznata i kao **Autopista Barcelona-Massanet** ili **Autopista de Pau Casals**) je autoput u Španiji koji se proteže duž obale sjeverno i južno od Barcelone. Autoput se prije zvao **Autovía A-16**, ali je naknadno reimenovan u C-32. Čine ga dva odvojena dijela sa obje strane grada Barcelone.

Sjeverna dionica autoputa se proteže duž obale Barcelone, počevši od Montgata na spajanju C-31 i B-20. Prolazi preko Badalona, Mataróa i Calella prema Blanesu. Autput se na kraju spaja sa N-II i ide prema Gironi.

Južna dionica počinje na spajanju B-20, A-2 i avenije Avinguda Diagonal. Cesta prolazi blizu aerodroma kod El Prat de Llobregata, a zatim se spaja sa autoputem itgrađenim duž obale južno od Barcelone preko Castelldefelsa, Sitgesa i Villanova, prije spajanja sa AP-7 kod El Vendrella.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
C-32
Autovía C-17

desno|mini|303x303px|La C-17 Figaró-Montmany
**Autovía C-17** je autoput u Španiji koji povezuje Barcelonu sa Vicom i Ripollom na sjeveru doline Upper Ter. Poznata je pod nazivom *Autovía Barcelona-Puigcerda*. Trenutno je samo djelimično autoput.

Cesta počinje kao Avinguda Meridiana u centru Barcelone, krećući se prema sjeveru kroz predgrađa blizu Autopiste C-33 prije ukrštenja sa Autopistom AP-7.

Prolazi zapadno od Granollersa prije prolaska pokraj Parque Nacional de Montseny i riječnog basena El Ter i Vica, gdje se ukrštava sa Autovíom C-25 Eix Transversal. Cestra se dalje pruža prema Pirinejima, a završtava u Ripollu.

U Ripollu, cesta postaje N-152 prema Puigcerdu. Također se spaja sa N-260/C-26/A-26

## Reference 
## Vanjski linkovi 
C-17
Vic (čvor)

* Vic (humor), šaljiva priča
* Vic (grad), grad u Španiji

engleska riječ "joke" znači vic

* "Joke" (skeč), šaljivi skeč, Rowana Atkinsona i Richarda Curtisa
* "Žert" ("Vic"), roman Milana Kundere
* Jokes (film), film Harmony Korine

Muzika:

* "The Joke" (pjesma), Lifehouse
* "Vic", nadimak Op. 33 No. 2 Gudačkog Kvarteta, Josepha Haydna
Autovía C-16

**Autovia C-16** je autoput u Španiji, koji se proteže sjeverno od Barcelone preko Terrasse, Manrese, Berga i tunela de Cadi do Puigcerda i francuske granice.

Cesta počinje kao *Via Augusta* u Barceloni, a proteže se sjeverozapadno prelazeći Rondu de Dalt, gdje postaje Autopista kroz Túnel de Valvidrera. Križa se sa Autopistom AP-7 154&nbsp;km prije prolaska jugozapadno od Terrasse. Zatim skreće na sjever prolazeći istočno do Montserrata prije nego stigne do Manrese, gdje se spaja sa Autovíom C-25. Cesta zatim prati dolinu rijeke Llobregat nakon Berga i spajanja sa N-260 kroz tunel de Cadi na francuskoj granici.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
C-16
Belfast Food

**Belfast Food** je riječka muzička grupa nastala pod ovim imenom u oktobru 1996. godine, kad su članovi grupe zaključili, da im se trenutno ime grupe *"Ima tu neshto"* baš i ne sviđa. Međutim, počeci grupe datiraju još u rane devedeste, kad su se trojka iz srednje muzičke škole u Rijeci - Marko Anić, Hrvoje Hodak i Sebastian Mavrić nalazili u stanu Marka Anića da bi uživali u novootkrivenim zvucima koji potiču iz Irske, te su ih počeli javno izvoditi na raznim mjestima u i oko Rijeke. Na jednom od koncerata primijetio ih je Erik, koji im se spontano priključio u svirci na nekim od tih koncerata. Erik je u to vrijeme svirao u svojoj grupi GIPSS, a u slobodno vrijeme odavao je počast slavnim Beatlesima, zajedno sa Bobom Grujičićem i Alenom Širolom u grupi "Beatles Revival Band" ili "Les Beat". "Les Beat" je održavao u Rijeci legendarne koncerte, koji su ugošćavali mnoge goste sa riječke rock scene - koju su u to vrijeme predstavljali Laufer, Let3, Enface i ostali.

## Članovi 
* Erik Malnar - vokali, električna gitara, banjo i akustična gitara
* Alen Širola - bas-gitara
* Marko Anić - harmonika, flauta, trombon i akustična gitara
* Marko Jurić - bubnjevi
* Sebastian Mavrić - violina

## Diskografija 
### Albumi 
* Live in Rijeka (Kondorcomm, 1997)
* Zašto zato (Kondorcomm, 2000)
* Melodije Irske i Kvarnera (Dallas, 2002)
* Zeleni album (Dallas, 2006)

## Vanjski linkovi 
* Službene stranice benda

Kategorija:Hrvatske muzičke grupe
Autovía A-22

**Autovía A-22** je autoput u Španiji predložen za izgradnju u Aragonu, Španija između Huesca i Lleida.

Cesta prati ili ne nadograđena na N-240, povezuje Autovíu A-23 zapadno od Huesca sa Autovíom A-2 kod Lleida, i tako povezujući centralne južne Pirineje. Prva dionica koja je završena je obilaznica Monzóna.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Tekstovi na španskom jeziku
*http://www.urbanity.es/foro/infraestructuras/14291-22-autovia-lleida-huesca.html  
*http://www.finanzas.com/noticias/vivienda/2010-07-30/324550_ayuntamiento-binefar-insta-fomento-reanudar.html  
* https://web.archive.org/web/20110715144842/http://www.radiohuesca.com/hemeroteca/Noticia.aspx?codigo=453421

A-22
Spisak španskih autonomnih zajednica po broju stanovnika

Ovo je popis spisak **autonomnih zajednica Španije** prema broju stanovnika.

## Također pogledajte 
* Spisak španskih autonomnih zajednica po površini


Kategorija:Spiskovi
Aragón

**Aragón** ili **Aragonija** (katalonski: **Aragó**) jest španska autonomna zajednica, nekadašnja je historijska regija i kraljevina, koja zauzima središnji dio doline rijeke Ebro. Smještena na sjeveru Španije, graniči s autonomnim zajednicama Kastilja-La Manchom, Kastiljom i Leónom, Katalonijom, La Riojom, Navarom i Valensijskom Zajednicom, te s Francuskom.

Glavni grad je Zaragoza. Oblast današnje autonomne pokrajine odgovara nekadašnjem kraljevstvu Aragon u užem smislu, koje je svoje ime dobilo po rijeci Aragón.

## Historija 
Područje današnjeg Aragóna je do 415. godine pripadalo rimskoj provinciji Tarraconensis. Međutim, iste godine pada pod vlast Vizigota. 812. godine Aragón postaje slobodan, te se na čelu sa grofom Aznarom osniva grofovija. Nakon smrti posljednjeg grofa početkom 10. vijeka pada pod vlast Sancha III, kralja Navare.

Nakon smrti Sancha III 1035. godine, Aragón je naslijedio njegov sin Ramiro I sa namjerom da stvori svoju kraljevinu. Ramiro I je proširio svoju oblast kojom je vladao i koja se prostirala do Haketanije. Njegovi sljedbenici Sancho Ramirez (1063-1094) i Pedro I (1094-1104) vodili su uspješan rat protiv Maura. Pod vodstvom Alfonsa I (1104-1134), vojska je 1118. godine osvojila Zaragozu i proglasila je glavnim gradom Aragóna.

## Politika 
Od 2011. godine, Luisa Ubeda je predsjednik Aragóna.

## Jezici 
U Aragónu se uglavnom govori španski, koji je službeni jezik. U nekim sredinama govori se *fabla* i *chapurriau* ili *orijentalni aragonski*:
* **španski**, službeni je jezik i govori se na cijeloj teritoriji Aragóna, pomješan sa specifičnim posebnostima. Te posebnosti su ostaci aragonskog, koji se gubi nakon XV vijeka širenjem španskog. 
* **aragonski** (također zvan *fabla*), govori se u manjim mjestima Huesca, a također su ostali tragovi u govoru u mjestima sjevernije od Zaragoze. 
* **katalonski** se govori u nekim selima na istoku Aragóna. 

## Administrativna podjela 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 

Kategorija:Aragon
Spisak španskih autonomnih zajednica po površini

Ovo je spisak **autonomnih zajednica Španije** prema površini.

 

## Također pogledajte 
* Spisak španskih autonomnih zajednica po broju stanovnika

*
Kategorija:Spiskovi
Balearska ostrva

**Balearska ostrva** ili **Baleari** (španski **Las Islas Baleares** ili **Baleares**, katalonski **Illes Balears** ili **Balears**) je španska autonomna zajednica sastavljena od ostrva istoimenog arhipelaga u Sredozemnom moru, koji se nalaze nasuprot istočne obale Pirenejskog poluostrva.

Arhipelag se sastoji od dvije grupe ostrva:

* **Las Gimnesias**: Menorca, Mallorca i Cabrera te neki bliža ostrvca (kao Dragonera, Isla del Aire i drugi).
* **Las Pitiusas**: Ibiza i Formentera te ostrvca koji ih okružuju.
lijevo|mini|400px|Karta Balearskih ostrva.
## Stanovništvo 
Na ostrvima živi 983.131 stanovnika (prema popisu iz 2005.), od kojih je 15,75% stranih državljana.

Stanovništvo i gustoća naseljenosti po ostrvima (2005.):

* Mallorca - 777.821 stan. - 214,84 stan./km2
* Ibiza - 111.107 stan. - 193,22 stan./km2
* Menorca - 86.697 stan. - 124'85 stan./km2
* Formentera - 7.506 stan. - 90,17 stan./km2

Stanovništvo u gradovima (2005,):

* Palma de Mallorca - 375.773 stan.
* Ibiza - 42.797 stan.
* Mahón - 27.669 stan.
* Ciudadela - 26.972 stan.
* Formentera - 7.506 stan.

Na Balearima vlada dvojezičnost. Govori se španskim i katalonskim jezikom (zbog raseljavanja iz područja Rosellóna, Gerone i Barcelone tokom Rekonkviste), koji su i službeni jezici Zajednice. Također, u turističkim zonama govori se engleskim i njemačkim.

Uprkos tome što su oba jezika službena, većina službenih dokumenata Zajednice su ipak na katalonskom.
alt=|lijevo|mini|Majorka 2007
mini|Torre d'en Galmés, 2011
[desno|mini|Kralj [James I od Aragona|Džejms I od Aragona (*krajnje desno*) tokom svog osvajanja Majorke 1229.]]
[desno|mini|[Llotja de Palma, 15. vek]]
mini|300x300piksel|Baleària unutar luke Palma
[mini|227x227piksel|Teniski šampion [Rafael Nadal sa Majorke]]

## Reference 
Kategorija:Ostrva u Sredozemnom moru
Kategorija:Španska ostrva
*
Neurologija

**Neurologija** (od grčkog:νεῦρον|νεῦρον (neuron), "žica, živac" i sufiksa grčkog-logia = nauka,  "proučavanje") je grana medicine koja se bavi dijagnozom i liječenjem svih kategorija stanja i bolesti koje uključuju nervni sistem, koji obuhvata mozak, kičmenu moždinu i periferne nerve. Neurološka praksa se uveliko oslanja na područje neuroznanosti, naučnog proučavanja nervnog sistema, koristeći različite tehnike neuroterapije.

**Neurolog** je ljekar specijaliziran za neurologiju i obučen za istraživanje, dijagnosticiranje i liječenje neuroloških poremećaja. Neurolozi dijagnosticiraju i liječe brojna neurološka stanja, uključujući moždani udar, epilepsiju, poremećaje pokreta kao što je Parkinsonova bolest, infekcija  mozga, autoimunske neurološke poremećaje kao što je multipla skleroza, poremećaji spavanja, povrede mozga, glavobolje poput migrene, tumori mozga i demenciju kao što je Alzheimerova bolest. Neurolozi također mogu imati ulogu u kliničkim istraživanjima, kliničkim ispitivanjima i osnovnim ili translacijskim istraživanjima. Neurologija je nehirurška specijalnost, a njena odgovarajuća hirurška specijalnost je neurohirurgija.

## Patologija nervnog sistema 
## Vanjski linkovi 
* Evropsko udruženje neuroloških društava
* Njemačko udruženje neurologa
* Američka akademija neurologije
* Američki nacionalni institut za neurološka oboljenja i udar

Kategorija:Medicina
Kategorija:Neurologija
Neuron

[mini|300px|Shema multipolarne nervne ćelije kičmenjaka
1. [dendrit,
2. akson,
3. Ranvijerova suženja (čvorovi),
4. terminalni završeci aksona,
5. mijelinski omotač (Švanova ćelija, oligodendrocit),
6. tijelo neurona,
7. jedro.
]]
**Neuroni** su nervne ćelije koje imaju ulogu provodnika (konduktora) nadražaja od receptora do centralnog nervnog sistema (CNS), a odatle do odgovarajućih ćelija i organa (efektori) koji će odreagirati na nadražaj. Imaju i ulogu prijenosa i skladištenja informacija u nervnom sistemu.

Neuroni se sastoje od:

* tijela (soma) sa koga polaze
* dvije vrste nastavaka:
** dendriti i
** aksoni (neuriti ili nervna vlakna).

 
**Dendriti** (grč. *dendros* = drvo) su kratki, drvoliko razgranati nastavci koji nadražaj dovode do tijela neurona. **Akson** (grč. *axon* = osovina) ili neurit (nervno vlakno) je neparan nastavak koji se samo na kraju grana. Akson nadražaj odvodi od tijela neurona prema sljedećem neuronu, obično preko dendrita.

Akson koji se nalazi van nervnih centara je obavijen omotačem nazvanim mijelinski omotač, koji je prisutan kod kičmenjaka dok je kod beskičmenjaka relativno rijedak. Taj omotač daje vlaknima bijelu boju, dok nervna vlakna sa malo mijelina izgledaju sivo. Mijelinski omotač obrazuju Švanove ćelije tako što naležu na akson i obmotavaju se oko njega. Omotač se obrazuje od segmenata između kojih su prekidi nazvani Ranvijerovi čvorovi.

## Vrste neurona 
Neuroni se prema **broju nastavaka** koji polaze sa tijela dijele na:

* unipolarne (pseudounipolarne),
* bipolarne i
* multipolarne.

Unipolarni neuroni imaju samo jedan nastavak, i to akson, dok dendriti ne postoje; nalaze se u sluzokoži čula mirisa kičmenjaka.

Bipolarni imaju dva nastavka - dendrit i akson, i ima ih u spinalnoj gangliji kičmenjaka.

Multipolarni imaju veći broj dendrita i jedan akson; nalaze se u CNS-u kičmenjaka.

Prema **pravcu prenošenja nadražaja** razlikuju se tri vrste neurona :

* senzitivni,
* motorni i
* asocijacijski.

Senzitivni neuroni prenose nadražaj od receptora do odgovarajućih centara u CNS-u, a motorni prenose nadražaj od centara u CNS-u do efektora. Asocijativni neuroni (umetnuti) se nalaze u CNS-u i prenose nadražaj od senzitivnih ka motornim neuronima.

Prema **obliku ćelijskog tijela** neuroni se dijele na: sferične, ovalne, piramidalne, stelatne, vretenaste, zrnaste, kruškaste, košaraste itd. 

Prema **dužini aksona** neuroni se dijele na Goldži tip 1 i Goldži tip 2. Goldži tip 1 neuroni imaju veliko tijelo i dugačak akson, dok neuroni Goldži tip 2 imaju malo tijelo i kratak akson.

Neuroni se mogu podijeliti i prema **vrsti neurotransmitera** koje stvaraju i oslobađaju na sinapsama. Tako se razlikuju holinergički, adrenergički, noradrenergički, serotonergički, dopaminergički itd. 

## Također pogledajte 
*Nervni sistem
*CNS
*PNS

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nervni sistem
Kategorija:Neuronauka
Kategorija:Ćelije
Kategorija:Biologija
Kategorija:Neurologija
Kategorija:Centralni nervni sistem
Kategorija:Periferni nervni sistem
Ljiljana Molnar-Talajić

**Ljiljana Molnar-Talajić** (Bosanski Brod, 30. decembar 1938. - Zagreb, 18. septembar 2007.), istaknuta bosanskohercegovačka i hrvatska operna diva i sopranistica s jednim od najmoćnijih glasova na prostorima Balkana. 
Pjevanjem se počela baviti u crkvenom horu Crkve Sv. Ilije u Bosanskom Brodu.
Studij solo pjevanja završila je na Muzičkoj akademiji u Sarajevu 1961. u klasi  Brune Špilera, a 1963. ja završila i postdiplomski studij na istoj akademiji. Prvi nastup na opernoj pozornici imala je tokom studija u Sarajevu 1959., kao grofica u Mozartovom "Figarovom piru". 
1969. godine kao Aida na firentinskom *Maggiju Musicale*, pod dirigentskom palicom Zubina Mehte, postaje svjetska primadona. Slijedile su najveće svjetske pozornice: Bečka državna opera, milanska La Scala, londonska operna dvorana Covent Garden i Metropolitan Opera u New Yorku.

Zaštitni znak Ljiljane Molnar-Talajić je bila opera Aida. Briljirala je i u cijelom verdijanskom repertoaru: Trubaduru, Don Carlosu, Krabuljnom plesu, Otellu, ali i u njegovu Requiemu. To joj je, među ostalim, donijelo i veliko priznanje iz Maestrove domovine — "Zlatnog Verdija" grada Parme.
Štampa je opisala njen glas kao nevjerovatno lijep, suptilan, ali u isto vrijeme robustan, transparentan i melodičan. Austrijski operski stručnjak O.C. izjavio je da je Ljiljana_Molnar-Talajić posljednja najveća pjevačica opera Giuseppea Verdija.
Umrla je nakon kratke bolesti u Zagrebu.
Na njenoj sahrani u Zagrebu ispred delegacije Bosanskog narodnog pozorišta Gradimir Gojer je izjavio:  

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.nacional.hr/prva-biografija-ljiljane-molnar-talajic-sopranistice-koja-je-dosegnula-svjetski-vrh/
* https://www.gloria.hr/gl/kultura/vodici/marvelov-strip-crtac-napisao-je-knjigu-o-svojoj-majci-opernoj-divi-ljiljani-molnar-talajic-15053472
* https://muzejtravnik.ba/ljiljana-molnar-talajic-priredio-suad-bahtijarevic/

Kategorija:Bosanskohercegovački operski pjevači
Kategorija:Biografije, Brod
Kategorija:Umrli 2007.
Kategorija:Hrvatski operski pjevači
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Vladimir Nazor" za muziku
Kategorija:Rođeni 1938.
Hiperbola

[desno|mini|250px|Hiperbola je otvorena kriva sa dvije grane, presjek [ravan (geometrija)|ravni sa obje polovine dvostrukog konusa.]]
U matematici, **hiperbola** je glatka ravanska kriva koja ima dvije spojena dijela ili grane, od kojih je svaka osno simetrična na drugu i koje tvore dva beskonačna luka usmjerena jedan na drugi. Hiperbola se tradicionalno opisuje kad jedna vrsta konusnog isječka ili presjeka ravni i konusa.

## Također pogledajte 

*Parabola
*Krug
*Elipsa
*Hiperbolički sektor
*Hiperbolički ugao
*Hiperbolička funkcija
*Hiperbolička trajektorija
*Hiperbolička struktura
*Hiperboloid
*Multilateracija
*Hiperbolička parcijalna diferencijalna jednačina
*Hiperbolički rast
*Apolonije iz Perga, grčki naučnik koji je dao nazive elipsi, paraboli i hiperboli.
*Eliptičke koordinate, ortogonalni koordinatni sistem zasnovan na familijama elipsi i hiperbola.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Apollonius' Derivation of the Hyperbola at Convergence
* Mathworld - Hyperbola

Kategorija:Konusni presjeci
Šćipe

**Šćipe** je naseljeno mjesto u općini Prozor-Rama, Bosna i Hercegovina. Šćipe su i sjedište mjesne zajednice koja obuhvata četiri naseljena mjesta: Ivanci, Kute, Pajići i Šćipe.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Prozor-Rama
Foo Fighters

**Foo Fighters** američka je rock-grupa koju je 1995. osnovao Dave Grohl. Dobila je ime po terminu iz Drugog svjetskog rata, "foo fighter", koji je označavao misteriozne pilotske fenomene.

## Historija 
### Pozadina 
### *Foo Fighters* 
## Članovi 
### Trenutni članovi 
* Dave Grohl - glavna gitara, ritam gitara, bubnjevi
* Taylor Hawkins - bubnjevi, udaraljke, back vokal (1997-sadašnjost)
* Nate Mendel - bas-gitara (1995-sadašnjost)
* Chris Shiflett - glavna gitara, back vokal (1999-sadašnjost)

### Bivši članovi 
* William Goldsmith - bubnjevi, udaraljke (1995-1997)
* Pat Smear - gitara, back vokal (1995-1997)
* Franz Stahl - gitara, back vokal (1997-1999)

### Članovi na turnejama 
* Pat Smear - gitara (2006-sadašnjost)
* Rami Jaffee - klavijature, klavir (2006-sadašnjost)
* Jessy Greene - violina (2007-sadašnjost)

### Bivši članovi na turnejama 
* Petra Haden - violina (2006-2007)
* Drew Hester - udaraljke (2006-2007)

## Diskografija 
* *Foo Fighters* (1995)
* *The Colour and the Shape* (1997)
* *There Is Nothing Left to Lose* (1999)
* *One by One* (2002)
* *In Your Honor* (2005)
* *Echoes, Silence, Patience & Grace* (2007)
* *Wasting Light* (2011)
* *Sonic Highways* (2014)
* *Concrete and Gold* (2017)
* *Medicine at Midnight* (2021)

## Reference 
## Također pogledajte 
* Spisak izviđača alternativnog rocka

## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* Sajt ljubitelja Foo Fightersa
* All Music Guide entry for Foo Fighters 

Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1995.
Kategorija:Američke muzičke grupe
Kategorija:Alternativni rok
Kategorija:Post-grunge grupe
Kategorija:Dobitnici Grammyja
Karići (Jajce)

**Karići** je naseljeno mjesto u općini Jajce, Bosna i Hercegovina. Mjesto je udaljeno oko 6&nbsp;km od Jajca, na dnu Dnolučke kotline.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Jajce
Descartesov koordinatni sistem

mini|desno|162x162px|Koordinatni sistem
**Dekartov koordinatni sistem** je ortogonalni koordinatni sistem čije su koordinatne linije ravne i u jednakim odstojanjima. Nazvan je po njegovom izumitelju, francuskom matematičaru Descartesu, i koristi se za jednoznačno definisanje položaja tačaka u prostoru.

Matematički koordinatni sistem sastoji se od dvije ose, koje se nazivaju apscisa ili *x*-osa i ordinata ili *y*-osa. One su pod pravim uglom i dijele ravan na četiri kvadranta. Položaj tačke *M* određuje se vrijednostima dviju osa *M (x,y)*, gdje je *x* odstojanje tačke od *y*-ose, a *y* odstojanje tačke od *x*-ose.

mini|180x180px|Koordinatni sistem podijeljen u kvadrante

## Također pogledajte 
* Polarne koordinate

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.britannica.com/science/Cartesian-coordinates

Kategorija:Ortogonalni koordinatni sistemi
Kategorija:Elementarna matematika
Kategorija:René Descartes
Kategorija:Analitička geometrija
Kategorija:Trodimenzionalni koordinatni sistemi