Tjemeni moždani režanj

**Tjemeni režanj**, poznat pod uobičajenom tuđicom **parijetalni režanj** je jedan od četiri glavna dijela kore velikog mozga sisara. Smješten je iznad potiljačnog, a iza čeonog (frontalnog) režnja i centralne brazde. Ime mu dolazi od disproporcionalne tjemene kosti, koja je nazvana po latinskoj riječi *paries-* (= "zid").

Ovaj režanj integrira senzorne informacije između različitih senzornih modaliteta, uključujući i prostorni smisao i navigaciju (propriocepcija), glavnih senzorno-receptivnih područja čula dodira (mehanorecepcije) u postcentralnoj (senzornoj)  vijugi koja je upravo iza centralne brazde u postcentralnoj vijugi, i dorzalno od vidnog sistema. Glavni senzorne ulaze iz kože (dodir, temperatura i bol ), kroz relej talamusa na parijetalni režanj.

Nekoliko područja parijetalnog režnja su važni u obrada jezika u mozgu. Somatosenzorni korteks može se ilustrorati kao iskrivljena figura – u homunculusu (lat. = mali čovjek ), u kojem su centri za pojedine dijelove tijela raspoređeni u skladu sa njihovim tjelesnim rasporedom. Vršni i donji dio tjemenog režnja su odgovorni za primarna područja tijela ili prostornu svijest. Oštećenja obično u pravom gornjm ili donjem dijelu parijetalnog režnja dovode do hemineglekta.

## Struktura
Tjemeni režanj je definiran putem tri anatomske granice: 
*centralna brazda odvaja parijetalni režanj od čeonog režnja; 
*tjemeno-potiljačna brazda odvaja tjemeni i okcipitalni režanj; 
*bočna brazda (Sylvijusova) je najviša bočnih granica, odvajajući ga od temporalnog režnja; i *medijalna uzdužna pukotina dijeli dvije hemisfere. Unutar svake hemisfere, u somatosenzorni korteks predstavlja kožna čula na suprotnoj površini tijela.

Odmah nakon zadnjeg centralne brazde, a iznad prednjeg dijela parijetalnog režnja, je postcentralna vijuga (Brodmannovo područje 3), primarni somatosenzornog područja kore. Ovaj  zadnji parijetalni korteks i  postcentral sulkusa razdvaja postcentralna razda.

Zadnji parijetalni korteks može se podijeliti u nadređeni parijetalni lobus (Brodmannova područja 5 + 7) i donji parijetalni lobusa (39 + 40), odvojeni intraparijetalnom brazdom (IPS). Ta unutartjemena brazda i susjedne vijuge su bitne u kontroli ekstremiteta i pokreta očiju, a zasnovano na citoarhitekturnim i funkcijskim razlikama dalje je podijeljen na medijalna (MIP), lateralna (LIP), ventralna (VIP), i prednja (AIP) područja.

## Funkcija
Moždane funkcije tjemnog režnja su:
*Dvotaktna diskriminacija samim dodirom, bez drugih senzornih ulaza (npr. vizualni);
* Grafestezija – prepoznavanja pisanja na koži samim dodirom;
* Lokalizacija dodira (dvostrana simultana stimulacija)
Tjemeni režanj ima važnu ulogu u integraciji senzornih informacija iz različitih dijelova tijela, poznavanju brojeva i njihovih odnosa, i u manipulaciji objektima. Njegova funkcija uključuje i obradu informacija koje se odnose na čulo dodira. Dijelovi parijetalnog režnja su uključeni s vizuelnoprostorne obrade. Iako multisenzoran u prirodi, zadnji parijetalni korteks se često naziva vidnim, odnosno kao dorzalni dio vida (za razliku od ventralne potok u sljepoočnom režnju). Ovaj dorzalni tumači "u kojem" toku (kao u prostornom vidu) i "kako" tok (kao viđenju za akciju) stražnji parijetalni korteks (PPC) prima somatosenzorne i / ili vizualne ulaze, koje onda, kroz motorne signale, kontrolira kretanje ruku, šaka, kao i pokrete očiju. and in the manipulation of objects. Its function also includes processing information relating to the sense of touch.

Različite studije 1990-ih godina otkrile su da različite regije zadnjeg parijetalnog korteks u makak majmuna predstavljaju različite dijelove prostora.

* Bočno intraparijetalno područje (LIP) sadrži mapu neurona (retinotoptički-kodirani kada oči su oči fiksne) predstavlja značajnu prostornu lokacija, sa usmjerenjem na ove prostorne lokacije. Može se koristiti u okulomotornom sistemu za ciljanje pokreta oka, kada je to prikladno.

* Ventralno intraparijetalno područje (VIP) prima ulaz brojnih čula (vid, somatosenzorna, slušna iz vestibularnog sistema. Neuroni sa taktilnih i vidnih receptivnih polja predstavljaju prostor u centralnom referentnom okviru, ali možda i za centriranje očnih koordinata.). Neurons with tactile receptive fields represent space in a head-centered reference frame. but possibly also with eye-centered coordinates

Novije studije su pokazale da ljudi imaju slične funkcijske regije u i oko intraparijetalne brazde i parijeto-okcipitalnog spoja. Ljudsko "polja parijetalnog oka" i "parijetalna domašajna regija", su jednaka homolognim regijama u mozgu majmuna, a čini se da se organizuje u koordinatama centriranje pogleda, tako da su njihovi ciljrvi transakcije s povezanim aktivnostima je "remapiranja" kada se oči pokreću. I lijevi i desni parijetalni sistem igrati odlučujuću ulogu u samotranscendenciji, osobinama ličnosti i predispozicijama za duhovnost.

## Klinički značaj 
Ozljede tjemenog režnaj su okarakterizirane mnogim promjenama, kako slijedi:

* **Jednostrani parijetalni režanj**:
** Kontralateralni gubitak čula mirisa;
** Stereognozija – nemogućnost da se dodirom utvrdi 3D oblik;
** Grafestezija – nemogućnost da se *čitataju* brojeve ili slova pomoću ruku, sa zatvorenim očima;
** Kontralateralna donja kvadrantanopija;
** Asimetrija optokinetičkog nistagmusa (OKN);
** Senzorski napadi;
** Fenomen gašenja (kontralateralni)
* **Dominantna hemisfera**:
** Difazija / Afazija;
** Diskalkulija;
** Disleksija – opći naziv za poremećaje koji mogu uključivati teškoće u učenju, čitanju i interpretaciji riječi, slova i drugih simbola;
** Apraksija – nesposobnost za obavljanje složenih pokreta u normalnim motornim, senzornim i malo-moždanim funkcijama;
** Agnozija (taktilna agnosija) – nesposobnost prepoznvanja ili zazlikovanja; 
** Gerstmannov sindrom – okarakteriziran disfunkcijama kao što su akalkulija, agrafija, praćenje prstom doprinosa anomije i teškoće u diferencijaciji desne i lijeve strane.
* **Nedominantna hemisfera**:
** Prostorna dezorijentacija;
** Građevinska apraksija;
** Toaletna apraksija;
** Anozognozija - stanje u kojem invalidna osobe ne znaju za postojanje svog invaliditeta.

Oštećenja na desnoj hemisferi ovog režnja dovode do gubitka slika, vizualizacije prostornih odnosa i zanemarivanja lijeve strane prostora i tijela. Čak i crteži mogu se zanemariti na lijevoj strani. Oštećenja na levoj hemisferi tjemenog režnja će dovesti do problema u matematici, dugom čitanju, pisanju i razumijevanju simbola. Parijetalni asocirani korteks omogućava nekima da čitaju, pišu i rešavaju matematičke probleme. Senzorni inputa desne strane tijela idu na lijevu stranu mozga i obrnuto.

Sindrom poluprostornog zanemarivanja se obično povezuje sa velikim deficitima pažnje nedominantne hemisfere. Optička ataksija je povezana s teškoćama u uočavanju objekta u vidnom polju, nasuprot strani parijetalnog oštećenja. Neki aspekti optičkih ataksija su objašnjavani u smislu gor opisane funkcijske organizacije.

Apraksija je poremećaj kontrole motorike, koji ne mora biti ukazivati ni na "osnovni" gubitak motornih aktivnosti, niti na opća kognitivna oštećenja. Koncept apraksiju je oblikovao Hugo Liepmann prije oko sto godina, koji je smatrao da je apraksija uglavnom simptom oštećenja lijeve strane mozga, ali neki simptomi apraksije se mogu javiti i nakon pravog oštećenja mozga.

Amorfosinteza je gubitak percepcije na jednoj strani tijela, uzrokovane oštećenjem tjemenog režnja. Obično, ljevostrana lezija izazva agnoziju, gubitak percepcije cijelog tijela, dok prava jednostrana oštećenja izazvaju disfunkciju s desne strane lica i ekstrapersonalnog prostora. Termin amorfosinteza je skovao D. Denny-Brown da opiše pacijenata kojeg je studirao u 1950-ih.

Može dovesti do senzornog oštećenja, gdje je jedno od čula pogođene osobe (vid, sluh, miris, dodir], okus i prostorna svijesti) više nije normalno.

Nekoliko studija je pokazalo da abnormalna funkcija tjemenog režnja i može biti povezania sa šizofrenijom. Postoji mogućnost da abnormalnosti sive tvari počinju u tjemenom i potiljačnom režnju i napreduju prema frontalnoj regija, uzrokujući šizofrene strukturne i funkcijske izmjene.
## Dodatne slike

Datoteka:Cerebrum lobes.svg|Režnjevi
Datoteka:Gray1197.png|Ilustracija odnosa u mozgu i lobanjithe relations of the brain to the skull.
Datoteka:Slide2GRE.JPG|Moždane komore i bazna ganglija (odozgo, horizontalni presjek, duboka disekcija

## Također pogledajte
*Mozak
*Moždana kora
## Reference
## Vanjski linkovi
*http://alzheimers.about.com/library/blparietal.htm .
*http://alzheimers.about.com/library/blparietal.htm .

Kategorija:Mozak