Topaz

{{Infokutija mineral
| naziv                   = Topaz
| kategorija              = Mineral
| kutija_sirina           = 
| kutija_pozadinska_boja  = 
| slika                   = TopazeRose2.jpg
| slika veličina          = 250px
| naslov                  = 
| formula                 = Al2[SiO4](F,OH)2
| molarna_masa            = 
| boja                    = bezbojan ili žut, plavkast, zelenkast ili ružičast
| habitus                 = kratkoprizmatičan do dugoprizmatičan
| sistem                  = rompski, k.r. *mmm*
| sraslaci                = 
| kalavost                = savršena po {001}
| lomljivost              = školjkast
| zilavost                = 
| tvrdoća                 = 8
| sjaj                    = staklast
| polish                  = 
| prelamanje              = *Np* = 1, 610 - 1,631*Nm* = 1,610 - 1,631*Ng* = 1,617 -1,638   
| opticka_svojstva        = 
| dvolom                  = 
| disperzija              = 
| pleokroizam             = 
| fluorescencija          = u žutoj ili svijetlozelenoj boji
| apsorpcija              = 
| ogreb                   = bijel
| specificna_težina       = 
| gustoća                 = 3,49 - 3,6 g/cm3
| tacka_tališta           = 
| taljivost               = 
| prepoznatljivost        = 
| topljivost              = 
| prozirnost              = proziran do poluproziran
| drugo                   = 
| reference               = 
}}
mini|desno|Bezbojni topaz, Minas Gerais, Brazil
**Topaz** je mineral iz grupe nezosilikata sa hemijskom formulom Al2[SiO4](F,OH)2.  Kristalizuje u rompskom kristalnom sistemu i kristali su mu većinom prizmatični s piramidalnim završetkom, a često je prisutan i bazalni pinakoid. Što su rastvora iz kojih kristalizuju zasićenije, kristali su izduženiji.

Ima savršenu kalavost po plohi {001} pa se s draguljima od topaza i drugim kristalima treba rukovati oprezno, da bi se izbjegli odlamanje po plohama kalavosti. Također, po plohama prizme može se uočiti prutanje. Lom je školjkast do neravan. Topaz ima tvrdoću 8 (i nalazi se na Mohsovoj skali tvrdoće) i specifičnu gustinu 3,4 do 3,6, no ako je više OH-grupa u sastavu, gustina će biti manja. Sjaj mu je staklast.

Čisti topaz je providan, ali većinom ima u sebi nečistoća; tipični topaz je boje bijelog vina ili slamnatožut. Može biti i bijeli, sivi, zeleni, plavi, ružičast ili crvenkastožut i providan do poluprovidan. Kada se zagrije, žuti topaz obično postaje crvenkasto-ružičast. Može ga se i ozračiti, pa kamen postaje svjetliji te plavkastih nijansi.

Najnoviji trend u draguljarstvu je obrada topaza tako da mu se boje na plohama prelijevaju (iridiscencija), tako što ga se parnom depozicijom (tloženjem iz pare) premaže tankim slojem titan-oksida.

## Ležišta i nalazišta 
Topaz često nalazimo u zajednici sa silikatnim (kiselim) magmatskim stijenama granita i riolita. Obično kristalizuje u granitnim pegmatitima ili u šupljinama ispunjenim zrakom unutar riolitne lave (takve topaze nalazimo na planini Topaz, zapadna Utah, SAD). Moguće ga je naći i uz fluorit, mikroklin i kasiterit. Nalazimo ga na Uralu i Ilmenu, u Češkoj, Njemačkoj, Norveškoj, Italiji, Švedskoj, Japanu, Brazilu, Meksiku i u SAD-u.

Najveći do sada pronađeni topaz je nazvan "El Dorado" - nađen u Brazilu 1984. godine, teži 6,2&nbsp;kg i nalazi se u britanskoj Kraljevskoj kolekciji.

## Etimologija i upotreba 
Ime "topaz" dolazi od grčke riječi *topazos*, što znači "tražiti", a to se odnosilo na ostrvo Zabargad u Crvenom moru, kojeg je bilo jako teško naći, a na njegovim tajnim lokalitetima je bilo žutog kamena (za kojeg se danas misli da je zapravo bio žuti olivin) koji se kopao u antička vremena. U srednjem vijeku ime topaz koristilo se za bilo koji žuti dragulj, no danas se koristi samo za ovaj silikat.

Žuti topaz je rođendanski kamen mjeseca novembra, a plavi topaz mjeseca decembra.

## Vanjski linkovi 
* Hurlbut, Cornelius S.; Klein, Cornelis, 1985, *Manual of Mineralogy*, 20. izdanje;  
* Webmineral 
* Mindat with location data 
* Mineral galleries 

Kategorija:Drago kamenje
Kategorija:Silikatni minerali