open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nusret Idrizović

**Nusret Idrizović** (Bijelo Polje, 24. april 1930 – Zagreb, 14. mart 2007) bio je bošnjački književnik.

Studirao na filozofskim fakultetima u Sarajevu i Zagrebu. Radio kao novinar, dramaturg i urednik Radio Zagreba. Bio je u uredništvima sarajevskoga književnog časopisa *Život* i zagrebačke *Republike*.

Svoja najvrednija djela napisao je u atipičnim žanrovima: nakon dječje proze, u "bogumilskom ciklusu" ostvario je esejističku meditaciju o svjetonazoru i usudu krstjana srednjovjekovne Bosne i Huma (Kolo bosanske škole smrti, 1984; Kolo tajnih znakova, 1987; te Kolo svetog broja,1989). Kad je već izgledalo da je našao temu koju će samo dalje obrađivati, ratna stradanja u Bosni i Hercegovini, utjelovljena u užasima silovanja Bošnjakinja, potresla su autora i motivirale ga  da napiše dokumentarno-faktografski roman: "Hude sudbe: Silovanje Azre". To je djelo, po riječima pisca predgovora Esada Ćimića, "najprimjerenija osveta za zla i poniženja" koja su žrtve pretrpjele.

Dobitnik je Nagrade "Vladimir Nazor" za 1987.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1930.
Kategorija:Umrli 2007.
Kategorija:Biografije, Bijelo Polje
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Jugoslavenski pisci
Abdulvehab Ilhamija

**Abdulvehab Ilhamija Žepčevi** (Žepče, 1773 – Travnik, 1821) bio je bošnjački pjesnik i alim. Pripadao je nakšibendijskom tarikatu, gdje je i uzeo pseudonim Ilhamija (nadahnuti). Imao je značajnu ulogu u kulturnom i političkom životu Bošnjaka krajem 18. i početkom 19. vijeka.

## Biografija 
Rođen je u Žepču 1773, od oca Abdulvehaba. Rano je ostao bez oba roditelja. Bio je učenik nekog el-hadž Kerim-zadea (Hadžićerimovića ili Hadžićerimića). Moguće je da je el-hadž Kerim-zade Ahmed ef. Karahodža, koji je kao alim u Žepču djelovao do smrti 1803. Školovao se na medresama u Žepču i Fojnici. Iako se ne zna tačno ko ga je uveo u derviški red, s obzirom da su mu najbliže i najpristupačnije tekije bile one na Oglavku i u Vukeljićima kod Fojnice najvjerovatnije je tu stupio u tarikat. Iako se u jednoj predaji spominje kao učenik šejha Abdurahmana Sirrije, vjerovatnije je da je bio učenik Huseina Zukića. Pretpostavlja se da je obavljao funkciju imama i hatiba Ferhadije džamije u Žepču. Pogubljen je 1821. u Travniku, gdje je i pokopan, po nalogu bosanskog namjesnika Ali Dželaludin-paše. Nad mezarom podignuto mu je turbe. Općenito se smatra da je pogubljen zbog stalnih kritika upućenih državnim funkcionerima. Imao je tri sina: Muhameda, Emina i Halila.

## Djela 
Uglavnom je pisao na turskom i bosanskom jeziku, mada ima i kraćih djela na arapskom. Na bosanskom je napisao 20 pjesama i ilmihal, a na turskom je ostavio djela ''Tuhfetul-musallin ve zubdetul-haši'in* i *Divani Šejh el-hadž es-Sejjid Abdulvehhab Ilhami-baba el-Bosnevi* (*Zbirka pjesama šejha hadži Sejida Abdulvehaba Ilhami-babe Bošnjaka*). U *Divanu* imaju i četiri pjesme na arapskom, te 11 pjesama na bosanskom, ali je većina (38) na turskom. Naziv sejid, koji se koristi za potomke poslanika Muhammeda, vjerovatno je uzeo zato što se smatrao duhovnim potomkom poslanika, a naziv el-hadž zato što je obavio hadž.

Svi Ilhamijini radovi su moralno-poučnog karaktera i prožeti tesavufskim duhom. U pjesmama kritikuje mahane, slabosti i grijehe savremenika, zalažući se za vjerski preporod i moralno ozdravljenje.

## Literatura 
* Dobrača, Kasim (1974). *Tuhfetul-musallin ve zubdetul haši'in od Abdul-Vehaba Žepčevije Ilhamije* (*Anali Gazi Husrev-begove biblioteke''). Sarajevo: Gazi Husrev-begova biblioteka.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://scholarlypublications.universiteitleiden.nl/access/item%3A3146263/view
* https://ispan.waw.pl/ireteslaw/handle/20.500.12528/120?locale-attribute=en
* https://tesanj.net/2023/12/28/amir-brka-abdulvehhab-ilhamija-nadahnuti-rob-boziji-2/

Kategorija:Bošnjački književnici
Kategorija:Rođeni 1773.
Kategorija:Umrli 1821.
Kategorija:Biografije, Žepče
Željko Kocaj

**Željko Kocaj**, rođen 7. novembra 1958. godine u Sarajevu, odrastao u Vitezu. Diplomirao 1983. godine na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Dosad objavio pet knjiga proze: "Neke godine" (1995. i 2005.), "Ranjeni labud" (1997.), "Dijaspora" (1999.), "Requiem za Bosnu" (2001.) i "Nebo iznad Lijeske" (2005) te knjigu "Što je pisac htio reći?" - knjigu eseja, recenzija, ogleda i reagiranja 2009. Dobitnik nagrade "Ranko Marinković" zagrebačkog "Večernjeg lista" za priču za 2003. godinu. Bavi se novinarstvom, izdavaštvom i marketing uslugama. Živi i radi u Vitezu.

### Bibliografija 
*"Neke godine" - HKD Napredak Vitez i Art studio Agency Vitez, 1995. godine;
*"Neke godine" (drugo, izmijenjeno i dopunjeno izdanje)- Hercegtisak Široki Brijeg, 2005. godine;
*"Ranjeni labud" - Tonimir Varaždinske Toplice i HKD Napredak Vitez, 1997. godine;
*"Dijaspora" - Tonimir Varaždinske Toplice i HKD Napredak Vitez, 1999. godine;
*"Requiem za Bosnu" - FLASH Agency Vitez, 2001. godine
*"Nebo iznad Lijeske" - Matica hrvatska, ogranak Zenica, 2005. godine.
*"Što je pisac htio reći" - eseji, recenzije, ogledi, reagiranja; Matica hrvatska Zenica & HKD "Lašva" Vitez, 2009. godine
*"Buka, bijes i autobus" - pripovjetke; Matica hrvatska Zenica, 2011. godine

## Nagrade
* **2003.** Nagrada "Ranko Marinković", Večernjeg lista, 2003. godine;

Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Vitez
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Ranko Marinković"
Kategorija:Živi ljudi
Husein Lamekani

**Husejn Lamekanija (Bezmjesni)** ( ? - 1625.), tesavvufski  pjesnik.

Ne zna se gdje je rođen. Prema nekima je rođen u Pešti kao potomak Bošnjaka, a prema drugima, negdje u Bosni. Pripadao je derviškom redu bajramija  i kao šejh bajramijske tekije boravio je u Istanbulu duže vrijeme. Sva njegova poezija prožeta je upitnošću o načinu spoznaje univerzuma, varijacijama o prolaznosti i ništavnosti ovozemaljskog života, te okrenutošću jednoj Istini. U njegovom stihu primaran je mističko-simbolički i alegorijski doživljaj. Ostavio je kompletan divan i jednu satiričnu pjesmu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Turski pisci
Antun Lučić

**Antun Lučić** je bosanskohercegovački književnik. Rođen je 13. juna 1958. godine u Bugojnu. Osnovnu školu završio je u Gračanici kod Bugojna, a srednju u Bugojnu. Studirao je na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu, Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu te na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Diplomirao je komparativnu i hrvatsku književnost i filozofiju. Magistrirao je radnjom "Uticaj Strindberga na Krležino književno djelo". Doktorirao je 24. februara 2000. g. na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, tezom "Veze ljudi, životinja i stvari u djelu Vitomira Lukića". Vanredni je profesor na Pedagoškom fakultetu Sveučilišta u Mostaru i predsjednik Društva hrvatskih književnika Herceg-Bosne u Mostaru. Predaje kolegije "Svjetska književnost" i "Starija hrvatska književnost" na Pedagoškom fakultetu Sveučilišta u Mostaru.

Pisao je za pozorište, a na sceni su izvedena njegova djela "Lutak i dvojnici" i "Sestre, zapravo susreti". Objavljuje književne radove i kritičke osvrte.
Knjige: Pitanja Luciusu (poetska proza, Banjaluka, 1985.) Prizori (pjesme, Sarajevo,1988.), Naovamo (poezija, Zagreb, 1996.), Dodiri, smjene, Split, 2005.

## Reference 
Lučić, Antun
Lučić, Antun
Lučić, Antun
Avdo Karabegović

**Avdo Karabegović Hasanbegov** (1878-1900), bio je bosanskohercegovacki književnik. Rođen je u Modriči, iz begovske porodice, koja se doselila iz Budima. U Modriči je završio mekteb. Naučio je čitati i pisati uz pomoć svoga amidžića i imenjaka Avde Karabegovića Halidbegova. Nakon završene osnovne škole i unatoč narušenom zdravlju, 1898. upisao je sarajevsku učiteljsku školu. Međutim, samo tri mjeseca poslije, morao se vratiti u Modriu, gdje je i umro od tuberkuloze u dvadeset i drugoj godini života. Počeo je pisati u 18. godini života, a svoje pojedinačne radove objavljivao je u časopisima: Gajret, Građanin, Bršljan, Zora, Nada, Neven i mnogim drugim. Pred smrt je Svetozaru Ćoroviću poslao rukopise svojih pjesama, od kojih su objavljene tri zbirke: prvo izdanje Ćorović je priredio 1902, a druge dvije učiteljski pripravnici u Somboru 1903. i 1904. godine.

## Naznake književnog obilježja 
O njegovom književnom radu svoje mišljenje izrekli su: Vojislav Ilić Mlađi (Kolo, 1902.), Antun Aškerc (Zvono, 1902.), Tattvamasi (Mlada Hrvatska, 1902.), izvjesni XX (dubrovački Srđ, 1902.), Jaša Prodanović (Bosanska vila, 1902.) i Hamza Humo (Politika, 1940). Isticano je da je Avdo Karabegović bio samouk i samonikli poeta, ozbiljnog pjesničkog dara, bujnog temperamenta, "zvučnih onomatopeja i klasičnog opisa", "prirodnog izraza" i slično.
Mnogi književni kritičari smatraju ga prvim modernim bošnjačkim pjesnikom, a književnik i najrelevantniji antologičar bosanskohercegovčke književnosti Slobodan Blagojević uvrstio ga je u antologiju "Novije pjesništvo Bosne i Hercegovine".

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://docs.google.com/viewer?a=v&q=cache:-L91OxFtSDgJ:postjugo.filg.uj.edu.pl(https://docs.google.com/viewer?a=v&q=cache:-L91OxFtSDgJ:postjugo.filg.uj.edu.pl/baza/files/194/PAN-SERBIANISM.pdf+&hl=en&pid=bl&srcid=ADGEESiGGJvorBqF-Ckzyxg0e6R8mhvF9BfpoB2YDj8rcLCOQZA9XrWC5P2tO3UMVkeRPy74abzjkPJPZvkrjQ5TE2KVwABKLrYVJmFZv8pYOSzRpxtH5pT6DTJeJpadC8UrGEN6DMTW&sig=AHIEtbRNcYENYc0IMrxbV6LOgny8jxNPPg) ć

Karabegović, Avdo
Karabegović, Avdo
Karabegović, Avdo
Karabegović, Avdo
Zlatko Lukić

**Zlatko Lukić** je savremeni bosanski književnik. Rođen je u Zagrebu, a jedno vrijeme je živio u Banjaluci, gdje se i školovao. Od 1992. godine živi u Švedskoj, a od 1995. godine u Norveškoj radi kao novinar i saradnik je u: "Glas BiH" (Stockholm), "Oslobođenje" (evropsko izdanje, Sarajevo), "Behar" (Zagreb), "Bosanska pošta" (Oslo), "Bosanska riječ" (Göteborg). Piše od gimnazijskih dana. Uvršten u antologiju bh. pripovijetke 1979. godine u redakciji časopisa "Život" sa pričom "Golubovi ne umiru".

### Drame 
**Crveni kesten* 1980. – režija Živomir-Bosnimir Ličanin; Studentsko pozorište Banjaluka
**Djeca noći* 1984. – režija Bahrudin Avdagić; Studentsko pozorište Banjaluka Ansambl "Djece noći"
**Hibernatori* 1987. – režija Boris Pržulj; Radnički teatar iz Banjaluke, Gradsko pozorište iz Jajca u režiji Amira Hadžiosmanovića i Gradsko pozorište iz Doboja u režiji Rašida Muminovića.

### Romani 
**Antigona Bosanska*
*''Tajna knjiga'
**Progonstvo*

Svrstani u triologiju "Bosanski trokut".

**Posrtanje knjige*
**Karađoz*
**Kino Bosna*

Svrstani u triologiju "Mozak i Metak"

Svi romani su objavljeni u Sarajevu 2002. godine.

**Katarza*,  Kreševo, 2008.
**Karađoz*, II izdanje, Tuzla, 2008.

### Novela 
**Dobri duh Sarajeva *

### Leksikografija 
**Bosanska sehara * poslovice, izreke i fraza u govornim jezicima BiH, Sarajevo, 2005
**Eponimi * 2009.
**Antičke izreke * 2009.

### Eseji 
**Geneza Bošnjaka *, Behar, 1995. Zagreb
**Anatomija zla na Balkanu*, Behar, 1995. Zagreb

### Genealogija 
**Bosanski rodoslovi *, Biografije i atlas rodoslovnih karata bosanske kraljevske dinastije Kotromanić i visokog plemstva BiH i onih dinastija koje su imale uticaj na razvoj BiH, Sarajevo 2009.

**Hrvatska rodoslovlja *, Zagreb, 2009.

### U rukopisu 
Romani:
**Duša *
**Više od ljubavi *

Novele:
**Zaljubljeni u ljubav *
**Tajna ljepote *
**Sestra s druge strane ponoći*

Drame:
**Summit *
**Lijepa naša povijest*
**Zemlja je ko droga *

Filmski scenariji:
**Kino Bosna *
**Hibernatori*

## Nagrade 
*1975- Nagrada Književne omladine za poeziju BiH, pjesma *Moja naiva*
*1978- Nagrada "Oslobođenja" za novinsku priču, pripovijetka *Njih dvojica*
*1982- Nagrada za originalni dramski tekst (Travnik), drama *Djeca noći*
*2007- Nagrada za roman na natječaju Fondacije F.G. Martić, roman *Katarza*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Oficijalna internet prezentacija Zlatka Lukića

L
Kategorija:Potpisnici Deklaracije o zajedničkom jeziku
Drama

**Drama** je žanr u književnosti, koji je nastao za vrijeme antičke Grčke i koji se i danas razvija. Drama je književno djelo, koje uglavnom služi javnom izvođenju u pozorištu. Tokom 18. i 19. vijeka, opera je nastala kao kombinacija drame, poezije, i muzike.

Osnovne podvrste drame su: tragedija, komedija i drama u užem smislu, koje se prvo pojavljuju nekoliko vijekova prije naše ere. Starogrčka drama je prema legendi nastala za vrijeme vjerskog festivala, kada se jedan pjevač odvojio od zbora i počeo pjevati sam. Grčka tragedija se u glavnom bavila poznatim historijskim i mitološkim temama. Tragedije su, slično kao i danas, radovi ozbiljnijeg i težeg karaktera i tiču su se uglavnom ljudskih tragičnih sudbina. Za razliku od njih, komedije su većinom vedrijeg karaktera i gotovo uvijek imaju sretan završetak. Grčki festivali bi obično imali tri tragedije i jednu komediju.

Drama se razlikuje od drugih knjizevnih djela po tome što se sav tekst izvodi u glumačkoj realizaciji. Danas drama nastaje saradnjom autora scenografa,kompozitora  i glumaca, dok je  u staroj Grčkoj na početku stvaranja drame pjesnik /pisac/ ujedno i režiser, glumac, koreograf, kostimograf i kompozitor. Važan faktor kod izvođenja nekog dramskog teksta jeste publika. Glumci i publika stvaraju poseban odnos. Od publike zavisi uspješnost drame a od glumca da prestavi tekst na pravi način.

Platon kaže u svojoj knjizi “Država” da drama podražava najraznovrsnije pojave: muškarce i žene, mladiće i starce, vrlinu i nevaljstvo, ljepotu i rugobu; zatim kovače, zanatlije, veslače na galijama i njihove komadante; pa trzanje konja i riku bikova, šum rijeka, hučanje mora  i pucanje gromova; najzad, fijuk vijetra, pljusak leda, škripanje osovina i točkova, pa ne samo tonove svih mogućih instrumenata nego i lajanje pasa, bleku ovaca i cvrkutanje ptica.
Sve ovo je bila zadaća glumca u staroj Grčkoj, na početku samo jednog a kasnije dolazi do uvođenja drugog pa i trećeg glumca. Također glumci su bili samo muškarci.

## Također pogledajte 
* Zabava
* Radio drama

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Književnost
Jevreji

**Jevreji** (Židovi) drugi su najveći (nakon Arapa) semitski narod naseljen danas širom svijeta. Matična država Jevreja je Izrael. Jevreji, prema predaji, vode historijsko porijeklo od proroka Abrahama i njegovih sljedbenika.

Jevreji se mogu posmatrati iz dvije perspektive:
*kao etnička grupa
*kao religijska grupa koja praktikuje judaizam ili pripada ovoj religiji

Jevreji su većinski (oko tri četvrtine) narod nacije Izraelaca.

## Jevreji u Bosni i Hercegovini 
## Također pogledajte 
* Izrael
** Historija Izraela
* Historija Izraela i Palestine
** Prahistorija Izraela i Palestine
* Şalom (novine)
* Jevrejski vjerski obredi
* Jarmulka
* Cionizam

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Semitski narodi
Kategorija:Etničke grupe u Aziji
Kategorija:Izrael
Kategorija:Judaizam
Kategorija:Narodi s Bliskog istoka
Nikola Šop

**Nikola Šop** (Jajce, 19. august 1904 – Zagreb, 2. januar 1982) bio je hrvatski  i bosanskohercegovački pjesnik.

Njegovo djelo iluminira ponajprije samotnički interijer, posvećeni krug "svijetle samoće", u kojem živi svoj imaginirani poetski svijet, vise nego i sama religioznost, koja spontano zrači iz njihovih pjesama kao prirodno stanje duha i svijesti. Šop je moderni kršćanin koji ljudskošću prevladava dogme; naivnom dobrodušnošću, poput fra Marka Krnete iz Andrićeve novele, Šop upućuje svoje stihove Isusu bez bogobojaznosti, toplom ljudskom neposrednošću, kao prisne poruke prijatelju koji mu je jednak, koji s njim dijeli dobro i zlo. Šopov Krist je potpuni čovjek, koji se odriče božanske moći da bi omekšao, oplemenio ljudska srca vlastitom poniznošću i dobrotom. Šopove pjesničke zbirke "Pjesme siromašnog sina" (1926), "Isus i moja sjena" (1934), "Od ranih do kasnih pijetlova" (1939) i "Za kasnim stolom" (1943), a ništa manje i čudesna, bajkovita pjesnička proza "Tajanstvena prela" (1943), unutarnjom profinjenošću religioznog čuvstva, uzdižu se prema svemirskim visinama, koje će nadahnuti njegove zbirke "Kućice u svemiru" (1957) i "Astralije" (1961). U Šopovoj poeziji religioznost je dosegnula kozmičku dimenziju i otkrila svoju estetsku vrijednost. Pjesnik pun iznenađenja i proturječja, Šop daje svojim djelom takvu klavijaturu koja dopušta najrazličitije varijacije. I plahi sugovornik i smioni sekundant kozmonautima i slavitelj malenih i strpljivi spektator ljudskih taština, i zagovornik bukoličke vedrine i opčinjeni stanovnik velegrada. Ozbiljnost i radoznalost moderna čovjeka, prevodilac Pannoniusa i autor knjige o Horaciju, odvjetnik nekog umanjenog intimnog "džepnog kršćanstva" i zadivljeni registrator balističkih komunikacija sa svemirom. Magnetizira ga ritam modernih kretanja a moli prije rata da tvornice sporije rade, raduje se bezazleno svakom preobražaju a tuguje što romantiku svijeća smjenjuje prozaičnost elektrike. Mirno podnosi starenje a žali za regionima djetinjstva, idealizira školu i sumnja u sveznadarstvo učitelja. Ne podnosi hijerarhiju, neskromnost, pompu i svijet je napučio prolaznicima bez ambicija. Bog mu je više djed i glava velike obitelji nego strogi sudija i sveprisutni nadzornik. Na krivudavu putu mogao se lišiti svega osim čuđenja, ozlovoljiti je mogao učenjake, sistematičare, dogmatičare, skeptike i cinike, ali nikada čitaoca privržena lirici, nikada iskrena štovatelja pjesme. Astralan i prizeman, bezazlen i bremenit iskustvima, misaon i osjećajan, poganski vedar i filantropski sentimentalan, Šop je prošao više faza, odabirao raznolike simbole varirajući uvijek jednako autentičan motiv moderna prognanika. Stoji nepomaknuto među najzanimljivijim hrvatskim pjesnicima u razdoblju između dva rata, a poslijeratnim ciklusima daje tribut sve uzbudljivijim susretima s fenomenom — sveprostornog.

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Hrvatski pisci
Kategorija:Jugoslavenski pisci
Kategorija:Rođeni 1904.
Kategorija:Umrli 1982.
Kategorija:Biografije, Jajce
Sila

**Sila** u fizici jest bilo kakva interakcija, bez suprostavljanja, koja će promijeniti kretanje objekta. Drugim rječima, sila može uzrokovati promjenu  brzine objekta sa masom (što uključuje i početak kretanja iz stanja mirovanja), npr. da ubrzava. Sila se može opisati i intuitivnim konceptima kao što su guranje i povlačenje. Sila ima i jačinu i smjer, što je čini vektorskom veličinom. Mjeri se u  njutnima (SI jedinica) i predstavlja se simbolom **F** *(force)*.

## Osnovna podjela sila 
* Kontaktne – rezultat su fizičkog dodira dvaju tijela. Djelovanje neke kontaktne sile prenosi se mijenjanjem međumolekulskih razmaka u strukturi tvari. Postoji više vrsta kontaktnih sila:
** aktivne – npr. sila kojom reket udara tenisku lopticu
** reaktivne – npr. sila kojom podloga djeluje na tijela koja su na njoj
** vanjske – sve kontaktne sile koje na neki sistem djeluju izvana
** unutrašnje – sile međudjelovanja elemenata unutar nekog sistema, npr. naprezanje u materijalu
* Volumenske (masene) – vezane su uz postojanje polja sila u nekom prostoru. One ne djeluju neposredno na neki dio tijela, a na ostale dijelove posredno, nego istovremeno djeluju na sve čestice tijela, tj. prožimaju ga u njegovom cijelom volumenu. U ovu vrstu sila spadaju elektromagnetne, gravitacijska, inercijalne sile. Elektromagnetske i gravitacijske sile uvijek su aktivne sile, dok su inercijalne svojevrsna analogija reakcijskih sila, s obzirom na to da su reakcija na promjenu stanja gibanja. Informacija o izvoru koji stvara neko polje sila širi se prostorom brzinom svjetlosti.

*NAPOMENA:* U biti, sve se sile mogu svesti na volumenske, s obzirom na to da su interakcije subatomskih čestica, atoma i molekula dominantno elektromagnetske prirode. Međutim, "pojednostavljenje" kontaktnom silom je dostatno, često i jedino prihvatljivo kod razmatranja konvencionalnih fizikalnih problema. Također kod međudjelovanja čestica je na molekularnoj razini (i niže) zapravo besmisleno govoriti o gravitacijskim i elektromagnetskim silama kao volumenskim silama, s obzirom na to da se elementarne mase i naboji mogu predstaviti tačkama (nemaju volumena). Takve sile opravdavaju naziv "volumenska" tek na makrorazini.

## Također pogledajte 
* Impuls sile

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Koncepti u fizici
Kategorija:Sila
Ćamil Sijarić

**Ćamil Sijarić** (13. septembar 1913 – 6. decembar 1989) bio je bošnjački pisac, porijeklom iz crnogorskog dijela Sandžaka. Tema većine njegovih romana su ljudi i običaji iz regije Bihora a jedno od njegovih najpoznatijih djela, roman *Bihorci* je upravo nazvan prema stanovnicima te regije. Prevođen je na mnoge svjetske jezike uključujući engleski, ruski, njemački i francuski jezik.

## Biografija 
Ćamil Sijarić je rođen 18. decembra 1913. godine u mjestu Šipovice kod Bijelog Polja, u porodici gdje su mu oba roditelja umrla dok je još bio dječak. Osnovnu školu je završio u Godijevu kod Bijelog Polja, a potom od 1927. do 1935. godine pohađa Veliku medresu kralja Aleksandra u Skoplju iz koje je, radi političke aktivnosti, istjeran. Školovanje nastavlja u Vranju i na tamošnjoj gimnaziji maturira 1936. godine od kada studira pravo u Beogradu. Diplomirao je 1940. godine, a za vrijeme 2. svjetskog rata službuje u Sarajevu, Mostaru, Bosanskoj Gradišci i Banjoj Luci. Za sekretara Suda narodne časti u Banjoj Luci izabran je 1945. godine, potom je novinar lista "Glas" i dramaturg Narodnog pozorišta u Banjaluci. U Sarajevo prelazi 1947. godine, radi u redakciji lista "Pregled", potom je u Glavnom odboru Narodnog fronta i redakciji "Zadrugara". U literalnu sekciju Radio Sarajeva prelazi 1951. godine i tu ostaje sve do odlaska u penziju 1983. godine.

Bio je redovni član Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine i Crnogorske akademije nauka i umjetnosti.

Umro je 6. decembra 1989. godine.

## Djela 
*"Ram bulja", 1953. pripovjetke,
*"Naša snaha i momci", pripovjetke,
*"Bihorci", roman,
*"Kuću kućom čine lastavice", 1962. pripovjetke,
*"Sablja", 1969. pripovjetke,
*"Putnici na putu", 1969. pripovjetke,
*"Kad djevojka spava", 1972. pripovjetke,
*"Francuski pamuk", 1980,
*"Priče kod vode", 1982,
*"Rimski prsten", 1985,
*"Pripovijetke", 1987.
*"Miris lišća orahova", 1991,
*"Konak", roman,
*"Mojkovačka bitka", roman,
*"Carska vojska", roman,
*"Zelen prsten na vodi", pripovjetke,
*"Zapis o gradovima" 2005.

## Nagrade 
* Andrićeva nagrada - 1980.
* Nagrada Društva pisaca Bosne i Hercegovine - 1962.
* Jugoslovenska nagrada za roman - 1983. (roman "Bihorci")

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Ćamil Sijarić, *jergovic.com*

Kategorija:Rođeni 1913.
Kategorija:Umrli 1989.
Kategorija:Biografije, Bijelo Polje
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Jugoslavenski pisci
Kategorija:Bošnjaci
Kategorija:Bošnjaci Sandžaka
Kategorija:Članovi ANUBiH
Kategorija:Dobitnici Nagrade Društva pisaca Bosne i Hercegovine
Kraljevstvo Sila

**Sila kraljevstvo** je bilo jedno od Tri Kraljevstva stare Koreje. Sila je osvojila ostala kraljevstva u sedmom vijeku: Baekđe 660 godine, i Gogurjeo 668 godine. Historičari često zovu Silu u doba poslije njenog osvajanja ostalih kraljevstava kao Ujedinjena Sila.

## Nastanak Sile 
mini|desno|Unified Silla新羅
Historičari smatraju da je prvi kralj i osnivač Sile bio Bak Hjeokgeos godine 57. p. n. e. Sigurno je da je već u drugom vijeku bio jasan savez političkih entiteta u jugoistočnoj Koreji. Kralj Naemul (356-402) uspostavlja monarhiju u kojem je kraljev nasljednik njegov najstariji sin. U šestom vijeku Sila osvaja Gaja konfederaciju i postaje moćna država.

Država podržava Budizam i vjera brzo raste u Sili. Mnogi hramovi su napravljeni u ovo doba, najpoznatiji od njih su kod Hvangjongsa, Pulguksa, i Sokurama. Hramovi su bili izgrađeni u tradicionalnom stilu. Kasnije se hramovi prave od kamena umjesto drva.

## Uspon Sile 
Kralj Jinheung (540-576) uspostavlja moćnu armiju. Tako u sedmom vijeku, ulazi u savez sa Kineskom Teng dinastijom. Pod vodstvom Kralja Mujeola (654-661), Sila osvaja Baekđe kraljevstvo 660 godine.

Čuveni general Kim Ju-šin (Koji je zajedno sa Kineskim saveznicima osvojio i Baekđe) ne uspijeva da osvoji Gogurjeo u prvom napadu 661 godine, ni drugom 667. Tek 678 godine uspije i Gogurjeo pada Sili. I tako pod vodstvom Kralja Munmu (Mujeolov nasljednik), Koreja je prvi put ujedinjena. U sljedećoj dekadi, Sila prekida savez sa Kinom i bori se da izbaci Kinesku vojsku sa njihovog tla da bi uspostavili ujedinjeno Korejsko kraljevstvo. Ujedinjena Sila je trajala 267 godina. Konačno, pod vodstvom Kralja Gjeongsuna, pada Gorjeu 935 godine.

## Značajne činjenice 
Glavni grad Sila kraljevstva je bio Gjeongđu (慶州). Mnogi Sila hramovi i grobovi se još uvijek mogu naći u centru Gjeongđua. Sila grobovi (za plemstvo) su bili napravljeni od kamena, a okruženi brežuljakom zemlje. Veliki broj predmeta iz Sila doba se mogu naći svuda u Gjeongđu. Historijsko područje u okolini Gjeongđua je dio spiska mjesta svjetskog nasljeđa Ujedinjenih nacija, napravljen 2000 godine.

Brončano zvono od Kralja Seongdeoka Odličnog je velika turistička atrakcija. Zvono ima poseban zvuk o kojem postoji i legenda. Čeomseongdae astronomski opservatorij blizu Gjeongđua je poseban za doba u kojem je napravljen. Izgrađen je od 362 cigli, koje predstavljaju 362 dana mjesečnog kalendara.

## Vanjski linkovi 
*Narodni Muzej Gjeongđua

Kategorija:Historija
Kategorija:Bivše države u Aziji
Dž

**Dž** je sedmo slovo bosanske abecede. Označava zvučni retrofleksni afrikatni suglasnik. Jedan je od tri digrama u bosanskoj abecedi, uz LJ i NJ. Pojavljuje se uglavnom u posuđenicama, naročito turcizmima i anglizmima. Ovo se slovo koristi i u latiničnim formama srpskog, makedonskog, i crnogorskog jezika.

## Pravila 
DŽ se nalazi:

1. U riječima bez vidljivog postanka, uglavnom u tuđicama:

*budžet, deterdžent, džem, džep, džez, pidžama, patlidžan, hodža, srdžba…*

2. Ispred b prema osnovnom č:

*jednadžba : jednačiti, narudžba : naručiti, predodžba : predočiti…*

3. U sufiksu –džija, koji nam je došao iz turskog jezika:

*bostandžija, buregdžija, ćevabdžija, čamdžija.*

U književnoj tradiciji hrvatskog jezika je *Madžar*, ali je prošireno i *Mađar*.

## Informatičko kodiranje 
### Kod za TeX/LaTeX 
U LaTeX-u je moguće kreirati i malo i veliko slovo u tekstu.

* Za slovo dž se koristi kod d\v{z}.
* Za slovo Dž se koristi kod D\v{Z}.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
Alessandro Volta

**Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta** (18. februar 1745 – 5. mart 1827) bio je italijanski fizičar i hemičar, izumitelj elektriciteta i električne baterije i pronalazač metana. Izumio je elektrostatički stub 1799. godine kada je rezultate svojih pokusa u dvodijelnom pismu podnio predsjedniku Kraljevskog društva. Ovim izumom je dokazao da se električna energija može proizvoditi hemijskim putem razotkrivajući prevladavajuću teoriju da električnu energiju proizvode isključivo živa bića. Njegov izum je izazvao veliku količinu naučnog uzbuđenja i natjerao ostale na sprovođenje sličnih eksperimenata što je na kraju dovelo do razvoja elektrohemije. Međunarodna jedinica električnog potencijala nazvana je u njegovu čast kao volt.

## Rani život 
Voltini roditelji, Filippo Volta i Maria Maddalena poslali su ga na školovanje u Jezuitsku školu s ciljem da postane advokat. Međutim, mladi Volta se više interesirao za električne pojave, pa je tako još kao mladi student napisao pjesmu na latinskom *De vi attractiva ignis electrici ac phaenomenis inde pendentibus*, u kojoj je opisao svoje oduševljenje električnim pojavama.

Godine 1774. postao je profesor fizike u svom rodnom gradu, a 1779. imenovan je profesorom na Univerzitetu u Paviji. Godine 1791. bio je primljen u Royal Society Club u Londonu. Godine 1794. oženio se Teresom Pelegrini, kćerkom grofa Ludovica Pelegrinija.

Volta je vršio mnogo eksperimenata, pa je tako 1775. godine izradio *Elektrophor*, napravu koja proizvodi statički elektricitet, a 1776. i 1777. posvećuje se hemiji plinova i otkriva metan.

Negdje oko 1800. godine napravio je tzv. **Voltin elektrostatički stub**, preteču moderne baterije. Voltin elektrostatički stub jest baterija, koja se sastoji od izmjenično poredanih ploča bakra i cinka. Između ploča se nalazila krpica koja ih je međusobno dijelila. Pošto je kroz stub stalno prolazila struja, Voltin elektrostatički stub je bio najupotrebljiviji izvor električne energije.

mini|De vi attractiva...

Napoleon proglasio ga je grofom 1810. godine. Godine 1897. po njemu je nazvana jedinica za napon (volt).

Pokopan je u gradu Comu u Italiji. Blizu jezera Como danas se nalazi muzej posvećen njemu, Templo Voltiano, u kojem se čuvaju njegove bilješke i njegovi originalni instrumenti. Do uvođenja eura, na italijanskoj novčanici od 10.000 lira nalazio se njegov lik.

## Također pogledajte 
* Luigi Galvani

## Reference
## Vanjski linkovi
*http://www.oppisworld.de/zeit/biograf/volta.html
*http://www.klassenarbeiten.de/referate/physik/alessandrovolta/alessandrovolta_10.htm
*https://web.archive.org/web/20140720063637/http://www.alessandrovolta.info/english_6.html
*http://italianscientists.tripod.com/alessandro-volta.html

Kategorija:Italijanski fizičari
Kategorija:Biografije, Como
Kategorija:Rođeni 1745.
Kategorija:Umrli 1827.
Kategorija:Članovi Kraljevskog društva
Kategorija:Naučnici po kojima su nazvane jedinice SI sistema
Zastava Perua

mini|250p|desno|Proporcija Zastave: 2:3

**Zastava Perua** je usvojena 1825. godine. Prikazana verzija zastave je državna zastava. Građanska zastava, zvana "narodna" zastava, je ista osim bez grba. Godišnjica Bitke kod Arika, 7. juni, je Dan Zastave. Izmislio je je Hoze de San Martin.

mini|250p|desno|Građanska zastava Perua

## Također pogledajte 
* Grb Perua

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Peru
Kategorija:Peru
Španski jezik

frameless|right|upright=2
**Španski** (**kastiljski**) jest Iberijski romanski jezik i treći jezik na svijetu po broju govornika. Maternji je jezik za 484 miliona ljudi, a ako se tom broju dodaju i oni kojima je španski drugi jezik kojim se koriste, onda ovim jezikom govori 558 miliona ljudi (prema procjenama iz 2024). Većina ljudi koji govore španski su iz Srednje i Južne Amerike, odnosno iz područja koje se naziva i Latinska Amerika. Prema posljednjim istraživanjima, ovaj jezik ima najvišu stopu rasta broja onih koji ga koriste i smatra se da će u dogledno vrijeme prestići i engleski jezik.

## Geografska distribucija 
## Vanjski linkovi 
* Kraljevska španska akademija (RAE), zvanična institucija Španije, s misijom da osigura stabilnost španskog jezika
* Institut "Cervantes", agencija Vlade Španije, odgovorna za promociju podučavanja španskom jeziku i kulturi
* FundéuRAE, neprofitna organizacija koja sarađuje s RAE-om i čija je misija to razjasni sumnje i nejasnoće u vezi sa španskim jezikom doubts


Kategorija:Flektivni jezici
Kategorija:Jezici u Španiji
Kategorija:Jezici u Argentini
Kategorija:Jezici u Boliviji
Kategorija:Jezici u Čileu
Kategorija:Jezici u Kolumbiji
Kategorija:Jezici u Kostarici
Kategorija:Jezici na Kubi
Kategorija:Jezici u Dominikanskoj Republici
Kategorija:Jezici u Ekvadoru
Kategorija:Jezici u El Salvadoru
Kategorija:Jezici u Ekvatorskoj Gvineji
Kategorija:Jezici u Gvatemali
Kategorija:Jezici u Hondurasu
Kategorija:Jezici u Meksiku
Kategorija:Jezici u Nikaragvi
Kategorija:Jezici u Panami
Kategorija:Jezici u Paragvaju
Kategorija:Jezici u Peruu
Kategorija:Jezici na Portoriku
Kategorija:Jezici u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Jezici u Urugvaju
Kategorija:Jezici u Venecueli
11.

Godina **11.** (**XI**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Lepida i Taura** ili, rjeđe, '*godina 764. *Ab urbe condita'''''. Oznaka "11 ." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Rimski vojskovođa Germanik konsolidira rimske položaje na Rajne i u Donjoj Njemačkoj.
* Artaban II postaje novi vladar Partskog Carstva.
* Rimski car August odusdtaje od svojih planovi da se uspostavi trajna rimska granica na Elbi, te umjesto toga odlučuje ojačati već postojeće linije na Rajni i Dunavu.

## Rođeni
* Publije Petronije Niger, rimski pisac i političar.
* Marko Ancistije Labeon, rimski pravnik
## Umrli
* Marko Labeon, rimski pravnik i pretor

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.ancientlibrary.com/smith-dgra/1034.html
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
12.

Godina **12.** (**XII**) bila je prestupna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Cezara i Kapitona** ili, rjeđe, '*godina 765. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "12." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Germanik i Gaj Fontej Kapiton služe kao rimski konzuli.
* Anije Ruf imenovan rimskim prefektom Judeje. Odatle se vraća Kvirinije, koji je imenovan Tiberijevim savjetnikom.
* Rimski car August naređuje da se pokrene veliki pohod na Germaniju preko Rajne.
* Rimljani s prijestolja obaraju Artaksijadsku dinastiju u Armeniji.
* Ovidije prestaje pisati *Faste'', jer je ostao bez izvora, odnosno pristupa rimskim bibliotekama. Umjesto toga dovršava tek prvih 6 knjiga koje će služiti kao izvor podataka o rimskom kalendaru.

## Rođeni
* 31. august - Kaligula, rimski car

## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.thelatinlibrary.com/ovid.html
* http://www.poetryintranslation.com/PITBR/Latin/Fastihome.htm
* http://www.roman-emperors.org/gaius.htm Kaligula
13.

Godina **13.** (**XIII**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Silija i Planka** ili, rjeđe, '*godina 766. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "13." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Abgar od Edese ponovno postavljen za kralja Osroene.
* Strabon objavljuje svoje stavove o obliku Zemlje.
* Rimski Senat donosi *senatus consultum* kojim je služba u *vigintisexvirima* ograničena na pripadnike viteškog reda.
* Augustu produžen *imperium proconsulare* za još deset godina.
* 3. 4. - August zaključio svoj testament, čiji je dio *Res gestae divi Augusti*.
* Tiberije:
** proslavlja u Rimu trijumf nakon kaznene ekspedicije u Germaniji (tamo je komandu preuzeo Germanik);
** ovlasti su mu izjednačene sa Augustovim što ga faktički čini njegovim suvladarom i nasljednikom.
* Augustu stigao ambasador indijske kraljevine Pandja.

* Posljednja (5.) godina *Shijianguo'' ere kineske dinastije Xin (Wang Mang).

## Rođeni 
## Umrli 
* Carica Wang Zhengjun (r. 71. p. n. e.)
## Vanjski linkovi 
* http://www.jstor.org: Roman Names and the Consuls of A. D. 13

## Reference
15.

mini|Germanikove operacije u Germaniji 15. n. e.
Godina **15.** (**XV**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Pompeja i Apuleja** ili, rjeđe, '*godina 768. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "15." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* Valerije Grat imenovan rimskim prefektom Judeje.
* Rimski legionari iz Legio XV Apollinaris osnivaju grad po imenu Emona (današnja Ljubljana).
* Rimski vojskovođa Germanik vodi neodlučnu bitku s germanskim vođom Arminijem u Teutoburškoj šumi.
* Legio XXI *Rapax'' smještena u današnjem Regensburgu.
* U Rimu prestaju izbori za državne službenike, koje otada imenuju car i Senat.
* Nikolaj iz Damaska objavljuje biografiju cara Augusta.

## Rođeni
* 24.9. — Vitelije, rimski car.
* 6.11. — Agripina Mlađa, rimska carica (moguće i 16) (u. 59).

## Umrli 
* Lucije Sej Strabon, rimski pretorijanski prefekt i otac Sejana
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* https://web.archive.org/web/20120816234222/http://www.uah.edu/society/texts/latin/classical/cicero/proflacco.html
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
* http://www.jstor.org/ The Early Tiberian Consuls
16.

Godina **16** (**XVI**) bila je prijestupna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Taura i Libona** ili, rjeđe, '*godina 769. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "16." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Rimska vojska od 50.000 ljudi pod Germanika kod Idistavisa odnosi veliku pobjedu na germanskim poglavicom Arminijem, zarobljava njegovu suprugu Tusneldu i vraća izgubljene orlove Varovih legija uništenih u Teutoburškoj šumi.
* Nastojeći izbjeći opasne rijek, Germanik svoju vojsku dovodi u deltu Rajne i ukrcava na 1000 brodova. S njima tuče germanska plemena u estuariju rijeke Amisius kao i Weser, ali je pri povratku rimska flota djelomično uništena u olujama.
* Objavljene Ovidijeve *Poslanice s Crnog mora'' ("Epistulae ex Ponto").

## Rođeni 
* 16.9. — Druzila, kćer Germanika i Agripine Starije (u. 38).
* Agripina Mlađa, rimska carica (ili 15)

## Umrli 
* Skribonija, druga supruga rimskog cara Augusta i majka Julije Starije (mogući datum)
* Klement, rob koji se izdavao za Agripu Postuma
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.moellerhaus.com/Diocassius/dio57.htm
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
* http://books.google.ba/ Elements of Universal History and Chronology: From the Most Remote ..., Volume 1
18.

Godina **18.** (**XVIII**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Augusta i Cezara** ili, rjeđe, '*godina 771. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "18." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* Car Tiberije i Germanik služe kao rimski konzuli.
* zima — Germanik dolazi u Sirjju kao vrhovni komandant vojske na rimskom Istoku.
* Gnej Kalpurnije Pizon, rimski guverner Sirije, odbija Germanikovo naređenje da mu pošalje sebi podređene legije - među kojima su  Legio VI Ferrata i Legio X Fretensis - u Armeniju kako bi podržali planirano krunisanje pro-rimskog kralja Artaksije III.
* *Vexillatio* - jedna od jedinica Legio III *Augusta'' - je uništena prilikom zasjede u Africi.
* Germanski poglavica Arminije uništava Markomansko kraljevstvo.
* Velike poplave Žute rijeke potiču kineske seljake da započnu veliku pobunu protiv vlasti cara Wang Manga, koji protiv pobunjenika šalje vojsku od 100.000 ljudi. Pobunjenici, nastojeći da se u metežu bitku što više razlikuju od neprijatelja, počinju bojati svoje obrve u crveno, zbog čega je njihova vojska dobila nadimak "Crvene obrve" ili Chimei.
* Germanik sklapa mirovni ugovor s partskim kraljem Artabanom II, koji je službeno priznat i za kralja i za "prijatelja Rima".
* U Indiji Indo-Parti preuzimaju nadzor nad Taksilom.

## Rođeni 
## Umrli 
* Ovidije, rimski pjesnik (ili 17)
* Yang Xiong, kineski filozof, pisac i pjesnik (r. 53. p. n. e.)
## Vanjski linkovi 
* http://www.nndb.com/people/956/000087695/
* http://www.csun.edu/~hcfll004/augdates.html
* https://web.archive.org/web/20160318152451/http://www.roman-empire.net/emperors/augustus.html
* http://www.the-romans.co.uk/timelines/augustus.htm 
## Reference
19.

mini|Germanik
Godina **19.** (**XIX**) je bila redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Silana i Balba** ili, rjeđe, '*godina 772. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "19." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Posljednja (6.) godina *Tianfeng'' ere kineske dinastije Xin.
* Marbod, kralj germanskog plemena Markomana, je svrgnut od Katualde, čime je za dugo vremena - sve do vladavine Marka Aurelija - okončana markomanska prijetnja rimskim granicama. Markomani će dotada biti rimski saveznici.
* Germanik Julije Cezar, vrhovni komandant rimskih legija na Istoku i najpopularniji vojskovođa među legionarima, umire od otrova. Na samrtnoj postelji optužuje Gneja Kalpurnija Pizona, rimskog guvernera Sirije, da je naručio trovanje.
* Rimski car Tiberije protjeruje Egipćane iz Rima,a 4.000 Jevreja protjeruje sa Sicilije.
* Agripina Starija u Antiohiji optužuje Gneja Kalpurnija Pizona da joj je ubio muža Germanika.
* Bivši partski kralj Vonon I je doveden u Kilikiju i smješten u kućni pritvor. Iz njega bježi, ali je uhvaćen i ubijen od strane rimskog veterana.
* Za Germanika izrađen slavoluk u današnjem Saintesu.
* Gondofar postaje kralj Saka (Indo-Parta) u Sjevernoj Indiji.
* U Kini izrađena prva leteća mašina, prema Hanshuu.

## Rođeni 
* 10.10. — Tiberije Gemel, unuk rimskog cara Tiberija.

## Umrli 
* 10.10. — Germanik, rimski vojskovođa, (r. 15. p. n. e.).
* Vonon I, partski kralj.
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://books.google.ba/ The Panarion of Epiphanius of Salamis: Sects 47-80, De Fide
* http://www.friesian.com/romconsl.htm

## Reference
20.

Godina **20.** (**XX**) bila je prijestupna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Mesale i Kote** ili, rjeđe, '*godina 773. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "20." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* Servije Sulpicije Galba služi kao rimski pretor.
* Marko Valerije Mesala Barbat postaje rimski konzul.
* Prva godina *Dihuang'' ere kineske dinastije Xin.
* Rimski car Tiberije je prisiljen organizirati istragu i javno suđenje u Senatu za ubistvo Germanika. Plašeći se da će biti proglašen krivim, Gnej Kalpurnije Pizon čini samoubistvo.
* Filon definira filozofiju kao sluškinju teologije.

## Rođeni 
## Umrli 
*Hillel Stariji, jevrejski učenjak zaslužan za kasniji razvoj Talmuda.
*Gnej Kalpurnije Pizon, rimski političar i guverner Sirije (r. 44. p. n. e.)
*Vipsanija Agripina, supruga Gaja Asinija Gala i bivša supruga Tiberija. (r. 36. p. n. e.)
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm

## Reference
22.

Godina **22.** (**XXII**) je bila redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Agripe i Galbe** ili, rjeđe, '*godina 775. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "22." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Deveta godina vladavine rimskog cara Tiberija.
* Kao konzuli služe Decimus Haterius Agrippa i Gaj Sulpicije Galba.
* Druz Julije Cezar od cara Tiberija prima *tribunicia potestas* (tribunske ovlasti).
* Rimsko pravo zamjenjuje dotadašnje keltske običaje u Galiji.
* Marko Kokcej Nerva i Gaj Vibije Rufin služe kao konzuli *Ex Kal. Jul.''
* Počeci Kasnije (Istočne) dinastije Han u Kini.

## Rođeni 
*Valerija Mesalina, treća supruga rimskog cara Klaudija.

## Umrli 
*Junija Tercija, supruga Gaja Kasija Longina i sestra Marka Junija Bruta.
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php Spisak konzula (en)
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm  Spisak konzula (en)
* http://www.friesian.com/romconsl.htm Spisak konzula (en)

## Reference
17.

mini|Tit Livije
Godina **17.** (**XVII**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Flaka i Rufa** ili, rjeđe, '*godina 770. *Ab urbe condita'''''. Oznaka "17." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Kapadokija postaje rimska provincija.
* Sejan postaje rimski pretorijanski prefekt.
* U Germaniji počinje veliki rat između germanskih plemena.
* Takfarinat, dezerter iz pomoćnih trupa rimske vojske u Sjevernoj Africi, započinje dugotrajnu gerilsku kampanju protiv Rimljana.
* Rimski vojskovođa Germanik poslan na Istok kako bi vodio tamošnje vojne kampanje.
* Herod Antipa, judejski etnarh i sin Heroda Velikog, na zapadnoj obali Galilejskog jezera osniva grad kome u počast rimskom caru Tiberiju daje ime Tiberijada.
* Potres u Anadoliji razara grad Sard.
* Arminije na čelu svoje germanske konfederacije nanosi poraz svom suparniku Marbodu, kralju Markomana.
* Objavljena Ab Urbe condita ("Historija Rima od osnivanja"), kapitalna historijska knjiga u 142 toma koju je napisao Livije.

## Rođeni 
## Umrli 
* Ovidije, rimski pjesnik (ili 18)
* Livije, rimski historičar
* Gaj Julije Higin, rimski pisac
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
* http://books.google.ba/ Elements of Universal History and Chronology: From the Most Remote ..., Volume 1
23.

thumb|Druz Mlađi
Godina **23.** (**XXIII**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Poliona i Veta** ili, rjeđe, '*godina 776. *Ab urbe condita'''*. Oznaka "23." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

## Događaji 
* Gaj Asinije Polion i Gaj Antistije Vet postaju rimski konzuli.
* Liu Xuan, potomak kineske carske dinastije Han i vođa pobunjenika protiv Wang Manga i njegove dinastije Xin, sebe proglašava novim kineskim carem.
* juli — Nakon što je dva mjeseca bili pod opsadom, 19.000 kineskih pobunjenika pod Liu Xiujem u bitci kod Kunyanga tuku 450.000 vojnika cara Wanga Manga, označivši tako početak kraja njegove dinastije i povratak dinastije Han na vlast.
*  Julije Cezar Druz, sin i nasljednik rimskog cara Tiberija, umire. Nakon toga demoralizirani Tiberije prestaje brinuti o državnim poslovima te se u potpunosti posvećuje životnim užicima.
* Nakon Druzove smrti Lucije Elije Sejan počinje dominirati rimskim Senatom.
* Grčki geograf Strabon objavljuje knjigu pod nazivom *Geografija'' - djelo koje opisuje cijeli svijet koji je bio poznat Rimljanima i Grcima u doba cara Augusta; to je jedina takva antička knjiga koja se očuvala do današnjih dana.

## Rođeni 
*Plinije Stariji, rimski naučnik i pisac

## Umrli 
*14.9. — Druz Julije Cezar, sin rimskog cara Tiberija
*6.10. —Wang Mang, "uzurpator" prijestolja kineske dinastije Han i car dinastije Xin (r. 45. p. n. e.)
*Liu Xin, kineski astronom
*Liu Yan, kineski general
*Carica Wang (r. 8. p. n. e.)
*Juba II, kralj Mauretanije
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm

## Reference
24.

Godina **24.** (**XXIV**) bila je prijestupna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru.  U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Cetega i Varona** ili, rjeđe, '*godina 777. *Ab urbe condita'''''. Oznaka "24." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.
## Događaji 
* Servije Kornelije Ceteg i Lucije Viselije Varon služe kao rimski konzuli.
* Rimske snage u sjevernoj Africi hvataju Takfarinata i guše njegov višegodišnji ustanak. U Rimu raste raspoloženje da se opustošena područja Numidije i Mauretanije pod vazalnom vlašću Masininih potomaka radi bolje kontrole  neposredno pripoje Carstvu.
* Kralj Yuri dolazi na prijestolje korejske države Silla.
* Harmid postaje jedan od arhonata Atene.
*Filon proglašava Stari zavjet vječnim zakonom Boga.

## Rođeni 
## Umrli 
* Strabon, grčki geograf
* Namhae, kralj države Silla
## Vanjski linkovi 
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm

## Reference