open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miogeneza

thumb|300px| Ovaj grafički prikaz prikazuje normalni mioblast (rane mišićne ćelije s jednim jedrom) koji se stapaju zajedno da bi formirali miocite (višejedarne mišićne ćelije) tokom miogeneze
**Miogeneza**  je proces formiranja mišićnog tkiva, posebno tokom  embriogenetskog razvoja.

Mišićna vlakna uglavnom nastaju fuzijom mioblasta u multijedarna vlakna koja se nazivaju miotube. U ranom razvoju embriona, mioblasti se mogu ili razmnožavati, ili diferencirati u miotube. Šta *in vivo* kontrolira ovaj izbor općenito nije jasno. Ako se stave u ćelijsku kulturu, većina mioblasta će se razmnožavati ako je dovoljno prisutan faktor rasta fibroblasta (FGF) ili neki drugi faktor rasta prisutan u mediju koji okružuje čelije. Kad faktor rasta nestane, mioblasti se  prestaju dijeliti i podvrgavaju se terminalnoj diferencijaciji u miotubuske. Razdvajanje mioblasta odvija se u fazama. Prva faza uključuje izlazak iz ćelijskog ciklusa i početak ekspresije određenih gena.

Druga faza diferencijacije uključuje međusobno usklađivanje mioblasta jednih s drugim. Studije su pokazale da čak i mioblasti štakora i pilića mogu prepoznati i uskladiti se, što sugerira evolucijsko očuvanje uključenih mehanizama.

Treća faza je sama fuzija ćelija. U ovoj fazi je od presudnog značaja prisustvo kalcijevih  iona.  Kod miševa, fuziji pomaže skup metaloproteinaza zvani meltrini  i razni drugi proteini koji se još istražuju. Fuzija uključuje angažiranje aktina u plazmamembranu, nakon čega slijedi pomno apliciranje i stvaranje pora koje se nakon toga brzo proširuju.
Novi geni i njihovi proteinski proizvodi koji se ispoljavaju tokom procesa aktivno se istražuju  u mnogim laboratorijama. Oni uključuju:
# Faktor pojačivača miocita  (MEF), koji promovira miogenezu.
# Faktor serumskog odgovora (SRF) ima centralnu ulogu tokom miogeneze, jer je potreban za ekspresiju gena alfa-aktina prugastih vlakana. Expression of skeletal alpha-actin is also regulated by the androgen receptor; steroids can thereby regulate myogenesis.
# Miogenski regulacijski faktori (MRF): MyoD, Myf5, Myf6 i mogenin.

## Faze 
## Reference
## Vanjski linkovi
* Gilbert, Scott F. *Developmental Biology*, Sixth Edition - Myogenesis - The Development of Muscle

Kategorija:Razvojna biologija
Kategorija:Mišići
Kategorija:Tkiva
Kategorija:Mišićni sistem
Genetička divergencija

**Genetička divergencija** ili **genetičko divergiranje** je proces u kojem dvije ili više populacija predačke vrste, tokom vremena, akumuliraju neovisne genetičke promjene (mutacije), često nakon što su populacije postale reprodukcijski izolirane na određeno vrijeme. U nekim slučajevima, subpopulacije koje žive u ekološki različitim perifernim okruženjima mogu pokazati genetičku divergenciju od ostatka populacije, posebno tamo gdje je raspon populacije vrlo velik (vidi parapatrijska specijacija). Genetičke razlike među divergentnim populacijama mogu uključivati tihe mutacije (koje nemaju uticaja na fenotip) ili dovesti do značajnih morfoloških i/ili fizioloških promjena. Genetička divergencija uvijek će pratiti reproduktivnu izolaciju, bilo zbog novih adaptacija selekcijom i/ili zbog genetičkog drifta i glavni je mehanizam koji stoji u osnovi specijacije.

Na razini molekularne genetike, genetička divergencija nastaje zbog promjena u malom broju gena u vrstama, što rezultira specijacijom. Međutim, istraživači tvrde da je malo vjerovatno da je divergencija rezultat značajne, jednostruke, dominantne mutacije u genetičkom lokusu, jer da je to tako, jedinke s tom mutacijom imala bi nulti fitnes. Zbog toga nisu mogle reproducirati i prenositi mutaciju na daljnje generacije. Dakle, vjerovatnije je da su divergencija, a potom i reproduktivna izolacija rezultati višestrukih malih mutacija tokom evolucijskog vremena koje se nakupljaju u populaciji izoliranoj od protoka gena.

## Također pogledajte
*Genetička varijacija
*Genetički drift

## Reference 
Kategorija:Evolucijska biologija
Kategorija:Populacijska genetika
Sarkolema

**Sarkolema** (grč. σαρκο- – *sarko* = meso + -λέμμα – *lemma* = posuda),  zvana i  **miolema**, je  ćelijska membrana ćelijskih vlakana  prugastih mišića. Sastoji se od lipidnog dvosloja i tankog vanjskog omotača polisaharidnog materijala (glikokaliks) koji kontaktira baznu membranu. Ta membrana sadrži brojna tanka kolagenska vlakna i specijalizirane proteine poput laminina, koji pružaju skelu za koju se mišićno vlakno može pridržavati. Transmembranskim proteinima u plazmamembrani, aktinski skelet unutar ćelije povezan je s baznom membranom i ćelijom izvana. Na svakom kraju mišićnog vlakna površinski sloj sarkolemme stapa se s vlaknima tetiva, a vlakana tetiva se, pak, skupljaju u snopove kako bi formirali mišićne tetive koje se pridržavaju za kosti.

Sarkolemma općenito održava istu funkciju u mišićnim ćelijama kao plazmamembrana u ostalim eukariotskim ćelijama. Djeluje kao barijera između vanćelijskih i unutarćelijskih odjeljaka, definirajući pojedinačno mišićno vlakno od njegove okoline. Lipidna priroda membrane omogućuje joj da odvaja tekućine unutar i vanćelijskih odjeljaka, jer je samo selektivno propusna za vodu kroz akvaporinske kanale. Kao i u ostalim ćelijama, to omogućava da se kompozicije odjeljaka kontroliraju selektivnim transportom kroz membranu. Membranski proteini, poput ionske pumpe, mogu stvoriti ionske gradijente s potrošnjom adenozin-trifosfata, koji će se kasnije koristiti za energetski pogon drugih tvari kroz membranu (kotransport) ili generiraju električne impulse kao što su akcijski potencijali.

Posebna karakteristika sarkoleme je da on invadira u citoplazmu mišićne ćelije, formirajući membranske tubule radijalno i uzdužno unutar vlakna koje se nazivaju poprečne tubule (T-tubule). Na obje strane poprečnih tubula nalaze se terminalna cisterna  i  glatki endoplazmatski retikulum, u mišićima zvani sarkoplazmatski retikulum (SR). Poprečne tubule okružene s dvije cisterne SR poznate su kao trijade, a kontakt tih struktura nalazi se na spoju A- i I-pruga.
## Također pogledajte
* Ćelijska membrana
## Reference
Kategorija:Membranska biologija
Kategorija:Mišići
Sinonimna supstitucija

**Sinonimna supstitucija** (često zvana  *tiha* supstitucija iako nisu uvijek tihe) je evolucijska zamjene jednog para baza drugim u egzonu gena koji kodira  protein, tako da proizvedena aminokiselinska sekvenca nije modificirana. To je moguće jer je genetički kod "degeneriran", što znači da neke aminokiseline kodira više od jednog  tripletnog  kodona; budući da se neki kodoni za određenu aminokiselinu razlikuju za samo jedan bazni par od ostalih koji kodiraju istu aminokiselinu, mutacija koja "normalnu" bazu zamjenjuje nekom od alternativa rezultirat će ugradnjom iste aminokiseline u rastućem polipeptidnom lancu kada se gen prevodi.

Sinonimne supstitucije i mutacije koje utiču na nekodirajuću DNK često se smatraju tihim mutacijama; međutim, nije uvijek slučaj da je takva mutacija tiha. 
Sinonimna mutacija može uticati na transkripciju, preredu RNK, iRNK transport i translaciju, zbog  čega bi sve to moglo izmijeniti rezultirajući fenotip, čineći sinonimnu mutaciju **netihom**. Specifičnost supstrata tRNK na rijetkom kodonu može uticati na trajanje translacije, pa će biti  duže i translacijsko presavijanje proteina. To se odražava na pristranost upotrebe kodona, koja je primijećena u mnogim vrstama. Nesinonimna supstitucija rezultira promjenom aminokiseline koja se može proizvoljno dalje klasificirati kao konzervativna (promjena u aminokiselini sa sličnim fizičkohemijska svojstvima), polukonzervativnom (npr. negativno do pozitivno nabijena aminokiselina) ili radikal (uveliko različita aminokiselina).

## Također pogledajte
*Tačkasta mutacija
*Nonsens mutacija

## References
## Vanjski linkovi
Kategorija:Molekularna genetika
Kategorija:Molekularna biologija
Kategorija:Biosinteza bjelančevina
Kategorija:Ekspresija gena
Kategorija:Mutacije
Genetičko autostopiranje

**Genetičko autostopiranje**, koje se takođe naziva i **genetički  draft**  ili **autostoperski efekt**, je pojava kada alel mijenja frekvenciju ne zato što je i sam pod prirodnim odabiranjem, već zato što je u blizini drugog  gena koji je pod selekcijskim pritiskom i to na istom DNK lancu. Kad jedan gen prođe kroz selektivni pregled, bilo koji drugi obližnji polimorfizmi koji su za njega  vezani, također će promijeniti relativnu učestalost svojih gena u populaciji. Selektivna prednost se dešava kada su novopojavljene (i stoga još uvijek rijetke) mutacije povoljne i povećavaju se po učestalosti. Neutralni ili čak pomalo štetni aleli koji se događaju blizu na „autohtonom hromosomu“, zajedno sa  genetičkim adaptacijski značajnim  genom. Suprotno tome, efekti na neutralnom lokusu usljed neravnoteže veze s novonastalim štetnim mutacijama nazivaju se pozadinski izbor. I genetičko autostopiranje i selekcija pozadine su stohastičke (nasumične) evolucijske sile, poput genetićkog drifta.

## Ishodi 
Autostopiranje se događa kada je neutralni polimorfizam u neravnotežnoj veze s drugim lokusom koji je podvrgnut selektivnom pritisku. Učestalost neutralnog alela koji je povezan sa prilagodbom se povećava, u nekim slučajevima dok ne postane fiksiran u populaciji.  Učestalost drugog neutralnog alela, koji je povezan s nenaprednom  verzijom, smanjuje se, u nekim slučajevima do iščezavanja. Sve u svemu, genetičkim autostopiranjem se smanjuje količina genetičke varijacije.
Štetne mutacije "putnika" mogu također biti autostoperi, a ne samo neutralne.

Proces genetičkog autostopiranja može prekinuti  genetička rekombinacija, okončavajući ga prije nego što je neutralni ili štetni alel postane fiksiran ili nestane. Ovaj obrazac je koristan za korištenje  podataka o populaciji za otkrivanje selektivnih promjena, a samim tim i za otkrivanje koji su geni bili u blisko nedavnoj selekciji.

## Draft – drift 
I genetički drift i genetički draft su nasumični evolucijski procesi, tj. djeluju stohastički i na način koji nije povezan s selekcijom na posmatranom genu. Drift je promjena učestalosti alela u populaciji uslijed nasumičnog uzimanja uzoraka u svakoj generaciji. Draft je promjena učestalosti alela zbog moguće slučajnosti pojave drugog neutralnog alela u asocijaciji s njim.

Pod pretpostavkom da je genetički drift jedina evolucijska sila koja djeluje na  posmatrani alel, nakon što je jedna generacija više puta replicirala idealiziranu populaciju svaka veličina N, uz početne alelne frekvencije  p i  q, s novododanom varijansom u frekvenciji alela u populaciji (tj. stepenom slučajnosti ishoda) je:
: \frac{pq}{2N} .

## Reference
Kategorija:Populacijska genetika
Ambasada Republike Poljske u Sarajevu

desno|mini|242x242piksel|Ambasada Republike Poljske u Sarajevu (2023)

**Ambasada Republike Poljske u Sarajevu** (polj. *Ambasada Rzeczypospolitej Polskiej w Sarajewie*) je diplomatsko predstavništvo Republike Poljske u Bosni i Hercegovini. Ambasada se nalazi u Sarajevu, u ulici Višnjik 20.

## Diplomatski odnosi 
Ministarstvo vanjskih poslova imenovalo je Franciszeka Kruszelnickog 23. septembra 1919. počasnim konzulom Republike Poljske (prema drugom izvoru, u novembru 1918. godine). Konzulat se nalazio u prestižnoj vili Mandić u Petrakijinoj ulici. Glavni zadatak Kruszelnickog bio je organizovati repatrijaciju Poljaka koji su živjeli u Bosni u Poljsku. To je, između ostalog, uključivalo organizovanje željezničkog prevoza, potvrđivanje identiteta ljudi koji odlaze, kao i davanje viza. Ova institucija se bavila i tipičnim konzularnim poslovima koji su bili vezani za npr. izdavanje dokumenata ili potvrda poljskog državljanstva galicijskih seljaka koji su živjeli u sjevernoj Bosni. Nakon realizovanog osnovnog zadatka, u januaru 1921. konzulat je prestao sa radom. Ambasada je osnovana 2001. godine.

2022. godine je otvoren Konzulat Republike Poljske u Mostaru, na čelu kojeg je počasni konzul Husein Oručević.

## Misija 
Trenutni ambasador Republike Poljske u Bosni i Hercegovini je Jarosław Lindenberg.

## Ambasadori 
* 1996–1999 – Jan Tombiński (ambasador u Sloveniji, akreditiran i u BiH)
* 1999–2001 – Maciej Szymański (ambasador u Sloveniji, akreditiran i u BiH)
* 2001–2005 – Leszek Hensel
* 2005–2010 – Andrzej Tyszkiewicz
* 2011–2012 – Jerzy Chmielewski
* 2013–2018 – Andrzej Krawczyk
* 2018–2023 – Jarosław Lindenberg
* 2023–2025 – Andrzej Jasionowski

## Također pogledajte 
* Odnosi Bosne i Hercegovine i Poljske
* Poljaci u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Ambasade Republike Poljske u Sarajevu

Sarajevo
Poljska
Kategorija:Građevine u Sarajevu
Kategorija:Odnosi Bosna i Hercegovina–Poljska
Tsai Ing-wen

**Tsai Ing-wen** (Kineski jezik: 蔡英文; Pe̍h-ōe-jī : Chhòa Eng-bûn,    ; rođena 31. augusta 1956.) tajvanska političarka i profesor na dužnosti predsjednika Republike Kine, opće poznate kao Tajvan, od 20. maja 2016. Prva žena koja je izabrana na funkciju, Tsai je sedmi predsjednik Republike Kine prema Ustavu iz 1947, a druga predsjednica iz Demokratske napredne stranke (DPP); dio Tajvanske pan-zelene koalicije . Ona je ujedno i prvi predsjednik porijeklom i Hakka i tajvanski aboridžin (četvrtinom Paiwan po svojoj baki), prva neudata predsjednica. Bila je kandidatkinja Demokratske napredne stranke na predsjedničkim izborima 2012. i 2016. godine. Tsai je prethodno bila predsjedavajuća stranke od 2008. do 2012., i od 2014. do 2018. godine. Ponovno je izabrana za drugi mandat 11. januara 2020. nakon što je pobijedila na predsjedničkim izborima . 
desno|mini|250x250piksel| Tsai kao vođa DPP-a učestvuje na mitingu koji je organizirao DPP 2008. godine.
mini|Predsjednica Tsai tokom pandemije koronavirusa 2020. na Tajvanu

## Reference 
Kategorija:Politika Tajvana
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 1956.
Nesinonimna supstitucija

**Nesinonimna supstitucija**  je  nukleotidna mutacija koja mijenj  sekvencu aminokiselina nekog  proteina. Razlikuje se od  sinonimnih, koje ne menjaju sekvence aminokiselina i jesu (ponekad) tihe mutacije. Kako nesinonimne supstitucije rezultiraju biološkom promjenom u organizmu, podliježu prirodnoj selekciji.
 
Nesinonimske zamjene na određenim lokusima mogu se uporediti sa sinonimnim zamjenama na tom lokusu da bi se dobi o omjer Ka/Ks. Taj  omjer koristi se za mjerenje brzine evolucije genskih sekvenci. Ako gen ima niže razine nesinonimnih nego sinonimimnih supstitucija nukleotida, onda se može zaključiti da je funkcionalan, jer omjer Ka/Ks < 1 označava sekvence koje su ograničena na kodiranje proteina. Nesinonimna supstitucija se također referira i kao **zamjenska mutacija**.

## Tipovi 
Postoji nekoliko uobičajenih tipovaa nesinonimnih supstitucija.
Misens mutacije su nesinonimnom supstitucijom koja proizilaze iz tačkastih mutacija , mutacija  na jednom nukleotidu, jedne aminokiseline  što rezultira promjenama u  kodiranom protenu.
Nonsens mutacije nisu nesinonimne supstitucije koje nastaju kada mutacije u sekvenci DNK uzrokuju prijevremeni prekid sinteze proteina promjenom originalne aminokiseline u stop kodonu. Drugi tip mutacije koja se bavi stop kodonima poznata je kao nonstop mutacija ili ponovna mutacija, koja se događa kada se stop kodon zmijeni u kodon aminokiseline, uzrokujući da protein bude duži od specificiranog.

## Također pogledajte
*Misens mutacija
*Nonsens mutacija

## Reference
## Vanjski linkovi
*Synonymous and Nonsynonymousutions 
*Simple Methods for Estimating the Numbers of Synonymous and Nonsynonymous Nucleotide Substitutions 

Kategorija:Molekularna biologija
Kategorija:Mutacije
Srednjovjekovna crkva u Razićima

**Srednjovjekovna crkva u Razićima kod Konjica**, Bosna i Hercegovina, otkrivena je tokom arheoloških iskopavanja, koja je vršio Zemaljsk muzej u Sarajevu 1956. godine. Istraživačke radove na lokalitetu “Crkvina“ vršio je Marko Vego, a  učestvovali su Dimitrija Sergejevski, Pavao Anđelić i preparatora Ante Kućana od 05. do 10. avgusta 1956. godine.

Selo Razići u XIII i sve do početka XV v nalazilo se u Župi Kom, gdje su oblasni gospodari bili Sankovići. Oni su slavili sv. Đurđa i sv. Mihajla arhanđela, pa nije isključeno da su oni sačuvali staru tradiciju i da je crkva u Razićima bila posvećena upravo navedenim svetiteljima.

## Opis 
U svom izvještaju sa istraživanja, Marko Vego je naveo da je dio materijala pohranjen u Zemaljskom muzeju, a dio na lokalitetu.

Zidovi su građeni većim dijelom od isječenih oblutaka, ponešto i od lomljenog kamena (pod). Radove su vjerovatno izvodili domaći majstori. 
Blokovi krečnjaka bili su upotrijebljeni za prag, dovratnike i nadvratnike. Lapor (miljevina) bio je upotrijebljen tamo gdje je bio potreban pravilan oblik, npr., za ambon, za pluteje, za pilastre i za druge ornamentirane komade. Malter je bio upotrijebljen u većim količinama (sudeći po ostacima). Zidovi su iznutra bili omalterisani. Krov je bio od drveta. Prostor s vanjske strane crkvenih zidova bio je kaldrmisan sa svih strana. Svi profilirani fragmenti, osim portala, kao i oni sa ornamentom, nose karakteristike rustične romanike.

Srednjovjekovna crkva je bila jednobrodna, sa polukružnom apsidom. Dimenzije bez apside iznose 11,07 x 5,93 m. Orijentirana je prema istoku. Unutrašnjost crkve je bila podijeljena u tri prostorije: narteks, naos (lađa), prezbiterij (svetište).

Jedan kameni dovratnik i jedan kameni nadvratnik ležali su ispred crkvenih vrata od kojih je jedan bio duži, a drugi kraći. Nadvratnik je dug 200&nbsp;cm, širok 50&nbsp;cm, debeo 24&nbsp;cm. Na vanjskoj površini ima četiri profilirana žlijeba.

U nišama je pohranjen dio ljudskih koščica koje su prema smještaju, po crkvenim pravilima, porijeklom od jednog ili dva svetitelja ili mučenika. Prilozi pjevčeve glavice i voćnih sjemenki ukazuju na stari slavenski običaj. 
## Literatura 
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Konjicu
Kategorija:Hum
Kategorija:Pravoslavlje u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Srednjovjekovni arheološki lokaliteti u Bosni i Hercegovini
Konzervativna zamjena

**Konzervativna zamjena** – **konzervativna mutacija**  ili  **konzervativna supstitucija** – je   zamjena aminokiselina u proteinu koji mijenja zadanu aminokiselinu u drugu sa sličnim biohemijska+im svojstvima  (npr. naboj, hidrofobnosti  i veličina).

Suprotno tome, **radikalna zamena** ili **radikalna supstitucija** je zamjena aminokiseline koja razmenjuje početnu aminokiselinu sa konačnom aminokiselinom sa različitim fizićkohemijskim svojstvima.]]
U prirodi postoji 20 aminokiselina , ali neke od njih imaju slične karakteristike. Naprimjer, leucin i izoleucin su oba alifatski, razgranati hidrofobi. Slično tome, asparaginska kiselina i glutaminska kiselina su mali, negativno nabijeni ostaci.
Iako postoji mnogo načina za klasifikaciju aminokiselina, one se često razvrstavaju u šest glavnih klasa na osnovu njihove strukture i općih hemijskih karakteristika njihovih bočnih lanaca (R-grupa).

Fizičkohemijske distance imaju za cilj kvantificirati različitost između klasa i među klasama između aminokiselina, na osnovu njihovih mjerljivih svojstava, a mnoge su takve mjere predložene u literaturi. Owing to their simplicity, two of the most commonly used measures are the ones of Grantham (1974) and Miyata et al (1979). Konzervativna zamjena je, dakle, zamjena između dvije aminokiseline odvojene malom fizičkohemijskom udaljenosti. Suprotno tome, radikalna zamjena je razmjena između dvije aminokiseline odvojene velikom fizičkoemijskom distancom.

## Uticaj na funkciju 
Konzervativne zamjene u proteinima često imaju manji učinak na funkciju od nekonzervativnih. Smanjeni učinak konzervativnih zamjena na funkciju može se vidjeti i kod pojave različitih zamjena u prirodi.  Za nekonzervativne zamjene između proteina daleko je vjerovatnije da će ih prirodna selekcija ukloniti zbog  štetnih efekata-

## Također pogledajte
* Poravnavanje sekvence
* Mutacija

## Reference
## Vanjski linkov i
Kategorija:Biohemija
Kategorija:Aminokiseline
Kategorija:Mutacije
Dinamična mutacija

**Dinamična  muatcija** – u genetici – je nestabilni nasljedni  element gdje je vjerovatnost ekspresije mutantnog fenotipa funkcija broja primjeraka mutacije. Odnosno, proizvod replikacije (potomstva) dinamične mutacije ima različitu vjerovatnost mutacije u odnosu na  prekursora. Ove mutacije, obično kratke ponavljajućr sekvence ponavljane više puta, uzrokuju brojne poznate bolesti, uključujući poremećaj ponavljanja trinukleotida.

Definicije Robert I. Richards i Grant R. Sutherland,  u okviru definicije  dinamične genetike nazvali su ove pojave dinamičkim mutacijama. Trostruka ekspanzija uzrokovana je proklizavanjem tokom replikacije DNK. Zbog ponavljajuće prirode DNK sekvence, tokom replikacije DNK u ovim regijama, mogu se formirati „uklopljene“ strukture uz održavanje komplementarnog osnovnog združivanja između roditeljskog i kćerinskog lanca koji se sintetizira. Ako struktura petlji  formira  kćerinske  sekvence, to će rezultirati povećanjem broja ponavljanja. Međutim, ako se struktura matične struje formira na matričnom lancu, smanjuje se broj ponavljanja. Čini se da je ekspanzija tih ponavljanja češće od redukcije. Općenito,  ako je ekspanzija veća,  vjerojatnije je da će izazvati bolest ili povećati ozbiljnost bolesti. Ovo svojstvo rezultira mogućih predviđanja  opaženih u poremećajima ponavljanja trinukleotida.  Anticipacija  opisuje tendenciju smanjenja i ozbiljnosti simptoma  u starosti i jačanje simptoma u uzastopneim generacijama pogođene porodice zbog ekspanzije ovih ponavljanja.

## Opća obilježja 
* Većina ovih bolesti ima neurološke simptome.
* anticipacija / Shermanov paradoks odnosi se na progresivno raniji ili teže ispoljavanje  bolesti u novijih generacija.
* Ponavljanja su obično polimorfna u broju kopija, sa mitotskom i mejotskom nestabilnošću.
* Kopirani  broj koji se odnosi na težinu i / ili starost početka napada
* Imprinting efekti
* Obrnuta mutacija - mutacija se može vratiti u normalno stanje ili u stanje nosača premutacije.

## Primjeri 
* Sindrom fragilnog X 
* Huntingtonova bolest
* Miotonska distrofija
* Spinalna i bulbarna mišićna atrofija
* Spinocerebelarna ataksija tip 3
* Friedreichova ataksija
* Mišićna distrofija očne žlijezde
* Progresivna mioklonska epilepsija

## Reference 
*

Kategorija:Mutacije
Stop kodon

[thumb|right|400px|Stop kodon (crvena tačka) mitohondrijske  DNK čovjeka,  *MT-ATP8* gen i  startni  kodon (plavi krug)  gena *MT-ATP6*.  Za svaki triplet nukleotida (uglaste zagrade) data je odgovarajuća aminokiselina (kôd s jednim slovom), bilo u +1 [okvir za čitanje|okviru za čitanje za * MT-ATP8 * (crveno) ili u +3 okviru  za * MT-ATP6 * (plavo). U ovom genomskom području, dva gena se preklapaju.]]
**Stop kodon** ili **terminacijski kodon** – u genetici –  je  nukleotidni  triplet u  iRNK koji signalizira  terminaciju translacije u proteinima. Većina kodona  iRNK odgovara dodavanju odgovarajuće aminokiseline u rastući polipeptidni  lanac, koji u konačnici može postati protein. Stop kodoni signaliziraju prekid ovog procesa vezinjem faktora oslobađanja, koji uzrokuje disocijaciju ribosomskih podjedinica, oslobađajući lanac aminokiselina. Dok su za  startni kodon potrebne obližnje sekvence ili faktori inicijacije za započinjanje translacije, sam stop kodon dovoljan je za pokretanje terminacije.

## Svojstva 
### Standardni kodoni 
U standardnom genetičkom kodu postoje tri različita terminacijska  kodona:

### Alternativni stop kodoni
Postoje varijacije standardnog genetičkog koda,  a  alternativne stop kodoni nađeni su u mitohondrijskim genomimas  vertebrata, *Scenedesmus obliquus*, i *Thraustochytrium*.

### Prenamijenjeni stop kodoni 
Nuklearni genetički kod je fleksibilan što je prikazano varijantnim genetičkim kodovima koji standardne zaustavne kodone odgovaraju aminokiselinama.

### Translacija 
U 2007., UGA kodon je identificiran kao kodon koji kodira selenocistein (Sec) i pronađen je u 25 [selenoprotein]-a smještenih na aktivnom mjestu proteina. Prevođenje ovog kodona omogućeno je blizinom SECIS elementa (**SE**leno**Cys**teine Incorporation Sequence)
Na sličan način, kodon  UAG  može se prevesti u pirolizin (Pyl)

## Također pogledajte 
*Genetički kod
*Startni kodon

## Reference
Kategorija:Molekularna genetika
Kategorija:Ekspresija gena
Kategorija:Biosinteza bjelančevina
Okvirna mutacija

350px|thumb|Različiti tipovi indel mutacija. Panel C je jednostavno brisanje, a ne okvirna mutacija.
[thumb|350px|Delecijska mutacija mijenja svaki [kodon koji je slijedi i može učiniti da se sinteza proteina prijevremeno zaustavi formiranjem stop kodona]]
**Okvirna mutacija** ili **mutacija pomjeranja okvira čitanja** je genetička mutacija izazvana insercijom (umetanjem) ili delecijom (brisanjem) jednog ili više nukleotida iz sekvence DNK. Usljed tripletne prirode ekspresije gena kodonima, umetanja ili brisanja mogu da promijene okvir čitanja (grupiranja kodona), čime nastaju kompletno različiti translacijski proizvodi, u odnosu na originalne.

Okvirna mutacija općenito generalno izaziva pojavu da čitanje kodona nakon nje kodira različite aminokiseline. Ova mutacija takođe mijenja stop kodon ("UAA", "UGA" i "UAG") sekvence. Kreirani polipeptid može biti nenormalno kratak ili dug, a obično nije funkcionalan. Ovakve mutacije učestalo proizvode ozbiljne genetičke bolesti. One su odgovorne za onesposobljavanje CCR5 HIV receptora i za neke tipove porodične hiperholesterolemije. Mutacije pomjeranja okvira čitanja također mogu biti izvor novih biološki nasljednih svojstava.

Okvirne mutacije se također mogu se pojaviti tokom translacije iRNK u proteine, čime se proizvode različiti polipeptidni lanci i preklapajući otvoreni okviri čitanja, kao što su gag-pol-env retrovirusni proteini. To je veoma česta pojava kod virusa, a javlja se i kod bakterija i kvasaca.

## Također pogledajte
*Mutacija

## Reference 
## Vanjski linkovi
* 
* NCBI dbSNP Database
* Wise2

Kategorija:Mutacije
Transverzija

desno|mini|300x300piksel| Ilustracija transverzije: svaki od osam nukleotida mijenja se između purina i pirimidina (crvenom). Četiti druge izmene su transverzijske (u plavoj boji).
**Transverzija** se, u molekularnoj biologiji, odnosi na tačku mutacije u dezoksiribonukleinskoj kiselini (DNK ), gdje se jedan (dvoprstenski) purin mijenja za (jednoprstenski) pirimidin ili obrnuto.  Transverzija može biti spontana ili uzrokovana ionizirajućim zračenjem ili alkilirajućim agensima . Može se preokrenuti samo spontanom reverzijom .

## Odnos tranzicije i transverzije 
Iako postoje dvije moguće transverzije, postoji samo jedna moguća tranzicija, a tranzicijeke mutacije su vjerovatnije od transverzijskih, jer je zamjena jedne strukture prstena drugom strukturom vjerovatnija od zamjene dvostrukog prstena za jednostruki prsten. Također, manja je vjerojatnost da će tranzicije rezultirati supstitucijom aminokiselina (zbog parnih baznih parova), pa je vjerovatnije da će postojati kao tihe supstitucije u populaciji kao pojedinačni nukleotidni polimorfizmi (SNP). Transverzija obično ima izraženiji efekat od tranzicije jer je položaj trećeg nukleotidnog kodona DNK, koji je u najvećoj mjeri odgovoran za degeneriranje koda, tolerantniji prema tranziciji nego transverzija. odnosnp, tranzicija je vjerovatnija za  kodiranje iste aminokiseline .

## Spontana transverzija germlinije 
8-okso-2'-deoksiguanozin (8-oksodG) je oksidirani derivat dezoksiguanozina i jedan je od glavnih proizvoda oksidacije DNK . Tokkom replikacije DNK u klicinoj liniji miševa, oksidirana baza 8-oksoguanin (8-oksoG) uzrokuje spontane i nasljedne G do T transverzijske mutacije. Te mutacije nastaju u različitim fazama matičnih ćelija i raspodjeljuju se duže .

## Također pogledajte 
* Tranzicija 
* Aristoloična kiselina, prirodna biljna hemikalija koja kod ljudi izaziva zamjene A → T i T → A

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Mutacije
Tranzicija (genetika)

[thumb|right|300px|Ilustracija tranzicije: svaki od četiri nukleotida mijenja se između [purina ili  između pirimidin (plavo). Ostalih osam  promjena  su  transverzije (crveno).]]
**Tranzicija** – u  genetici i molekularnoj biologiji – odnosi se na  tačkastu mutaciju koja mijenja purinski nukleotid u drugi purin (A ↔ G) ili pirimidinski nukleotid u drugi pirimidinski  (C ↔ T). Otprilike dva od tri jednonukleotidna polimorfizma (SNP) su tranzicije.

Tranzicije  mogu biti uzrokovane oksidacijskom deaminacijom ili tautomerizacijom. Iako su transverzije, dvostruko više moguće, tranzicije se mnogo češće pojavljuju u genomu, moguće zbog molekularnih mehanizama koji ih generiraju.

5-Metilcitozin je skloniji tranziciji nego nemetilirani citozin, zbog spontane deaminacije CpG otoka.

## Također pogledajte
* Transverzija

## Reference
## Vanjski linkovi
* Diagram at mun.ca

Kategorija:Mutacije
Čamdžića kuća u Puračiću

**Čamdžića kuća u Puračiću** predstavlja jednu od rijetkih sačuvanih brvnara sa čardakom u Bosni i Hercegovini  Proglašena je 2016. god. za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.  Nalazi se u Ulici Avde Mujkića, u Čamdžića mahali na brežuljku zapadno od centra Puračića.

## Historija 
Datira iz osmanskog perioda. Ne postoje tačni podaci o vremenu nastanka. Prema etnologu i historičaru Milenku Filipoviću, koji je ovu kuću uvrstio na popis rijetkih kuća tuzlanskog kraja (popis iz tridesetih godina XX vijeka), kuća je izvedena krajem 16. vijeka. Filipović je to zaključio, između ostalog, na osnovu evidentiranih „demira“ – šipki na prozorima, koji su na ovoj kući izvedeni od drveta. Postoji i pretpostavka da je kuća izvedena tek sredinom 19. vijeka, odnosno od strane bega izbjeglice iz Budimpešte, nakon revolucije iz 1848. godine.

Kuća je u privatnom vlasništvu porodice Čamdžić iz Puračića. Autentični izgled je većinom sačuvan do danas, osim drvenog pokrova, koga je vlasnik zamijenio limenim. U oštećenom je stanju.  Ne koristi se u stambene svrhe.

## Opis 
Pripada starim bosanskim kućama, sa čardakom među rogovima. Tlocrtna osnova je dimenzija 7,90 x 5,33 m. Spratnost iznosi suteren + prizemlje + čardak + tavan. Sagrađena je na četiri kamena na koje se oslanja drvena konstrukcija. Prostor između četiri temeljna kamena ispunjen je manjim kamenjem koje je vezano ilovačom i krečom. Dimenzije suterena iznose 3,47 m x 5,33 m, a ulaz predstavljaju drvena vrata dimenzija 90 x 165&nbsp;cm. Djelimično ukopana magaza u suterenu i danas služi kao ostava. Zidovi suterena su drveni, a pod je sastavljen od nabijene zemlje i kamena. Na kući su očuvani drveni demiri, te sistem zatvaranja vrata – mandal.

Tokom osmanskog perioda osvjetljenje u kući vršilo se pomoću luča, kasnije pomoću svijeća od goveđeg loja. Tokom austrougarskog perioda osvjetljenje se počelo vršiti pomoću gasnih, petrolejskih i karabitnih lampi. S obzirom da je u Puračiću tokom tridesetih godina XX vijeka izgrađena električna centrala, Čamdžića kuća je snabdjevena i električnom energijom.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Zavod za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa TK - Čamdžića kuća 

Kategorija:Nacionalni spomenici u Lukavcu
Kategorija:Građevine u Lukavcu
Kategorija:Gradska bosanska kuća osmanskog doba‎
Regen (rijeka)

**Regen** je rijeka u njemačkoj saveznoj pokrajini Bavarskoj. Lijeva je pritoka Dunava. Izvor glavnog toka, Velikog Regena, smješten je u Češkoj šumi na teritoriji Češke, blizu Železne Rude. Rijeka prelazi granicu nakon nekoliko kilometara, u Bayerisch Eisensteinu. Njemačko ime rijeke razvilo se iz latinskog, ali mu je značenje nepoznato. Rimljani su je zvali *Regana* (ženski rod), *Reganus* (muški rod) i Reganum (srednji rod).

Kod Zwiesela se Veliki Regen spaja s Malim, tvoreći Crni Regen, koji protječe kroz Regen i Viechtach i koji se u Bad Kötztingu spaja s Bijelim Regenom. Od tog mjesta rijeka se zove samo Regen. Njena ukupna dužina, računajući Veliki i Crni Regen, iznosi 191&nbsp;km, dok pod imenom Regen teče 107&nbsp;km. Mali Regen, zajedno s Hirschbachom, hrani vodom rezervoar pitke vode Frauenau.

Dolina Regena čini glavnu dolinu u Bavarskoj šumi; mnoga naselja u ovim gorskim predjelima smještena su uz Regen. Među gradove na Regenu spadaju Cham i Regensburg.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "Regen teče ze Šumavy do Dunaje" 

Kategorija:Rijeke u Njemačkoj
Kategorija:Crnomorski sliv
Nina Ditmajer

thumb|mini|right|Nina Ditmajer (2014.)

**Nina Ditmajer** (rođena 26. mart 1988. u Mariboru) jest slovenska istraživačica i historičarka slovenske književnosti.

## Biografija 
Osnovnu školu i gimnaziju je završila u Slovenskoj Bistrici, gdje je odrasla. Godine 2012. je diplomirala u Mariboru. Nakon toga je studirala na Teološkom fakultetu u Ljubljani, koji studij je završila 2015. godine. Od 2016. godine nastavlja studij na doktoratu. Godine 2019. je doktorirala u Mariboru. Tema njezine djelatnosti je historija slovenskog književnog jezika, historija slovenskog jezika i književnosti te poezije u slovenskoj Štajerskoj u drugoj polovini 18. vijeka i prvoj polovini 19. vijeka te dijelom historija prekmurskog jezika.

## Vanjski linkovi 
* Inštitut za slovensko literaturo in literarne vede – Sodelavci: Nina Ditmajer
* Nina Ditmajer (ludliteratura.si)

Kategorija:Biografije, Slovenska Bistrica
Kategorija:Slovenski historičari književnosti
Kategorija:Rođeni 1988.
Zemljotres u Batanesu 2019.

**Zemljotres u Batanesu** magnitude 5,9 dogodio se 27. jula 2019. u 7:38 po lokalnom vremenu na arhipelagu Batanes, sjeverni Filipini. Epicentar se nalazio na dubini od 43&nbsp;km, a prethodio mu je zemljotres magnitude od 5,4 stepena. Poginulo je devet osoba, a 60 je povrijeđeno.

## Šteta 
Historijski važna crkva Santa Maria de Maya u Itbayatu, sagrađena 1888. godine, pretrpjela je veliku štetu. Oštećeno je i nekoliko kamenih kuća, dvije škole i dva doma zdravlja.

Prema *Nacionalnom vijeću za smanjenje rizika i upravljanja katastrofama*, zemljotres je zahvatio 911 porodica ili 2963 pojedinaca.

## Pomoć 
Filipinski predsjednik Rodrigo Duterte posjetio je Batanes 28. jula 2019. godine, kako bi lično provjerio situaciju u provinciji.

Kina je putem svoje ambasade u Manili donirala pomoć vrijednu 182.000 eura.

## Reference 
Kategorija:Zemljotresi na Filipinima
Kategorija:Zemljotresi u 2019.
Kategorija:2019. na Filipinima
Refija Muslić

**Refija Muslić** (8. april 1956. godine, Foča) jest bosanskohercegovačka pjevačica sevdalinke.

## Biografija
Rođena je u Foči, a živi u Sarajevu od 1970. godine, gdje je završila osnovnu i srednju školu. Bila je zaposlena u *Radnoj organizaciji "Satex"* 22 godine. Nastupala je na priredbama kao stalni član KUD-a Gajret. Njen prvi javni nastup bio je u Domu mladih-Skenderija u Sarajevu. Nepune tri decenije bila je vokalni solista RTV Bosne i Hercegovine, gdje je snimila za arhiv veliki broj sevdalinki, a za istu produkciju snimila je CD komponovanih narodnih pjesama. Bila je članica Instituta sevdaha od početka pa sve do smrti njegovog osnivača, Omera Pobrića. U prvoj ekipi vokalnih solista Instituta imala je mnogobrojne nastupe i turneje u Evropi i svijetu. Snimila je tri CD-a u Institutu sevdaha i učestvovala na desetinama festivala. Posjeduje svoje autorske pjesme, koje su se izvodile na raznim festivalima. Refija je predsjednica Udruženja sevdalija "Saray sevdah."

Kategorija:Rođeni 1956.
Kategorija:Biografije, Foča
Kategorija:Sevdalije
Kategorija:Bosanskohercegovačke pjevačice
Kategorija:Živi ljudi
Trollius europaeus

mini
***Trollius europaeus*** , **planinčica** ili **žuti jablan**) je cvjetnica, trajnica iz porodice *Ranunculaceae*,  red Ranunculales. Porijeklom je i raširena u Evropi i zapadnoj Aziji, a zaštićena je u Bugarskoj. Raste i na bosanskohercegovačkim planinama.

## Opis
*Trollius europaeus* raste do visine od oko  60&nbsp;cm, sa svijetlo žutim  cvjetovima u obliku kuglice, prečnika do 3&nbsp;cm. Šarena na petaloid čašica skriva 5–15 neprimjetnih pravih  latica s nektarom u njihovoj bazi i, obično za porodicu, veliki broj prašnika. Svaki cvijet stvara velik broj nagubanih folikula. Listovi su duboko podijeljeni na 3–5 nazubljenih režnjeva.

Raste na vlažnom tlu u sjenovitim područjima, šumi i grmlju, cvjeta između juna i avgusta. Lagano je otrovna i pugativna  i rubefacijensna kada se koristi svježa.

Ova se  oprašuje se  uglavnom muhama koje jedu sjemenke i pripadaju rodu *Chiastocheta* (Anthomyiidae).

## Sinonimi
:*Trollius connivens* Moench 
:*Trollius europaeus* subsp. *globosus* (Lam.) Domin
:*Trollius europaeus* var. *humilis* (Crantz) P.Fourn. 
:*Trollius germanicus* Wender. nom. illeg.
:*Trollius globosus* Lam. 
:*Trollius humilis* Crantz
:*Trollius medius* Wender.
:*Trollius minimus* Wender. 
:*Trollius montanus* Salisb. nom. illeg.
:*Trollius napelliformis* Roep.
:*Trollius rotundifolius* Stokes 
:*Trollius sphaericus* Salisb. 
:*Trollius viridis* Miel.

## Reference
* 
* 

## Vanjski linkovi
Kategorija:Ranunculaceae
Kategorija:Flora Evrope
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Campanula persicifolia

***Campanula persicifolia***, breskvolisno ili **sjanolisno zvonce**, je vrsta cvjetnica u porodici *Campanulaceae*.  To je zeljasta trajnica koja dostiže visinu od oko  1 m. Cvjetovi su kupasti ljubičastoplavi ili bijeli.Listovi su uski i sjajni, svijetlozeleni.

## Rasprostranjenje i staništa
*Campanula persicifolia*  je uobičajena u alpskim planinama  Evrope, uključujući i Bosnu i Hercegovinu. Raste na nižim nadmorskim visinama na sjeveru, a višim na jugu, prelazeći  ponegdje i 1500 m. Obično cvjeta u junu; cvjetanje može smanjiti ili spriječiti suho ljeto. Uprkos tome, može cvjetati još i u septembru, hladnih godina. Prirodno stanište ove biljke su širokolistne šume, šumski obronci, stjenoviti grebeni u širokolisnim šumama, livadama i obalama.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Campanulaceae
Kategorija:Campanulales
Iller

**Iller** (latinsko ime **Hilaria**) jest rijeka u njemačkim saveznim pokrajinama Bavarskoj i Baden-Württembergu. Desna je pritoka Dunava, a dug je 147&nbsp;km.

Nastaje spajanjem manjih rijeka Breitach, Stillach i Trettach u blizini Oberstdorfa u regiji Allgäu u Alpama te granice s Austrijom. Odatle teče prema sjeveru, protječući kroz Sonthofen, Immenstadt i Kempten.

Između Lautracha u blizini Memmingena i Ulma čini granicu između Bavarske i Baden-Württemberga u dužini približno 50&nbsp;km. U Dunav se ulijeva u centru Ulma.

Sliv mu je površine 2.152&nbsp;km2, a po protoku je sedma rijeka u Bavarskoj (75 m3/s kod Sendena, nedaleko od Dunava uzvodno), a peta u Baden-Württembergu. Na Illeru je izgrađeno 13 hidroelektrana različitih kapaciteta te je vrlo bitan izvor hidroenergije.

Duž rijeke vodi biciklistička ruta, a također je popularna lokacija za rafting i pješačenje.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Biciklistička ruta duž Illera 
* Izvor Illera  (najdalja tačka od ušća) 

Kategorija:Rijeke u Njemačkoj
Kategorija:Crnomorski sliv
Berovo

**Berovo** je grad i sjedište istoimene općine u Istočnoj regiji, Sjeverna Makedonija.

## Geografija 
Berovo se nalazi na nadmorskoj visini od 830 do 1000 m, a do njega se može doći automobilom jedinim asfaltnim putem koji vodi do grada. Berovsko jezero i Maleševska planina su dva popularna mjesta za turiste. Kroz grad također protječe rijeka Bregalnica.
## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2002. godine općina Berovo imala je 11.992 stanovnika, od čega u samom Berovu 7.002.

### Općina Berovo 
#### Popis 2002.
##### Narodnosni sastav 
##### Jezički i vjerski sastav 
### Berovo (naseljeno mjesto) 
#### Popis 2002.
##### Narodnosni sastav 
##### Jezički i vjerski sastav
## Galerija 

Datoteka:Berovo Lake2.jpg|Berovsko jezero
Datoteka:Berovo, 1920ti.jpg|Berovo 1920-ih

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Berovo
Međunarodni aerodrom Djibouti–Ambouli

**Međunarodni aerodrom Djibouti–Ambouli** (); )  jest najveći aerodrom u Džibutiju. Nalazi se gradu Ambouliju a opslužuje glavni grad Djibouti. Osim za civilne svrhe služi i kao vojni aerodrom.

## Historija 
Aerodrom je otvoren 1948. godine. Prvobitno skromnih dimenzija, objekt je tokom perioda nakon nezavisnosti Džibutija, kroz nekoliko adaptacija dostigao trenutni kapacitet.

Sredinom 1970-ih, aerodrom je proširen za prihvat više međunarodnih prevoznika, a državna kompanija Air Djibouti pružala je redovne letove do različitih odredišta.

### Vojna svrha 
Kao vojni aerodrom koriste ga različite vojske svijeta, između ostalog:
* Vojska Francuske
** 5. prekookeanski međuarmijski puk,
** Lahka zrakoplovstvo Francuske vojske, 2 helikoptera Puma i 1 Gazelle,
** Francuska baza ratnog zrakoplovstva 188, 4 helikoptera Mirage 2000-5, 1 C160, 2 Pume,
* Oružane snage SAD-a (kombinirana združena operativna grupa Afrički rog).
** Kamp Lemonnier - ranije baza francuske Legije stranaca, kamp se nalazi na južnoj strani aerodroma
* Ratno vazduhoplovstvo Džibutija - nalazi se na jugozapadnoj strani aerodroma.
* Samoodbrambene snage Japana
** Baza Samoodbrambenih snaga Japana u Džibutiju osnovana je 2009. godine na lokaciji od 12 ha u blizini aerodroma. Tu su stacionirana dva aviona Lockheed P-3 Orioni 180 članova osoblja. Ovo je jedina baza Samoodbrambenih snaga Japana smještena izvan Japana, a namijenjena je zaštiti japanskih državljana i brodova u regiji od terorizma i piratstva.
* Italijanske ratne snage
** Podrška pomorskim snagama Evropske unije - snage koje upravljaju bespilotnom letjelicom Predator General Atomics MQ-1.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Aerodromi u Džibutiju
Kategorija:Aerodromi osnovani 1948.
Makedonska Kamenica

**Makedonska Kamenica** () je grad i sjedište istoimene općine u Sjevernoj Makedoniji. Nalazi se na obroncima Osogovske planine u istočnom dijelu Sjeverne Makedonije. Od 1996. Makedonska Kamenica je i samostalna općina, a do tada je bila u sastavu općine Delčevo.

## Geografija 
Kroz grad protječu rijeke Moštica i Koševička rijeka, a u blizini protječe rijeka Bregalnica. Kroz grad prolazi magistralna cesta M-5 i regionalni put R-208, koji povezuju grad s ostatkom države i rudnikom Saša i Osogovo. Susjedni gradovi su Delčevo na istoku i Kočani na jugozapadu.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2002. godine, Makedonska Kamenica je imala 5.147 stanovnika.

### Naseljeno mjesto 
### Općina Makedonska Kamenica 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Makedonska Kamenica
Barski roščić

***Zannichellia palustris***,  u slobodnom prevodu roškasti barski korov ili **barski roščić**, je biljka, cvjetnica  koja potiče iz slatkih do bočastih voda u Sjedinjenim Državama, a rasprostranjena je u Evropi, Aziji, Australaziji  i Južnoj Americi.  U Bosni i Hercegovini  i okolnim balkanskim zemljama je uvedena vrsta, gdje je vjerovatno dospjela prilikom uvoza živih šaranskih riba za matična jata ribnjaka u bivšoj Jugoslaviji.

Prepoznatljiva je po dugom, niti poput listova i "žilavom" habitusu. Korijeni su joj također dugi i šiljasti, a sjemenke imaju  karakterističan oblik roga, po čemu  ima uobičajeni  naziv.

Pridjevska oznaka vrste *palustris* na latinskom znači močvarna/barska i označava njeno uobičajeno stanište. Potvrđeno je da u japanskim populacijama ima diploidni hromosomski broj 2*n* = 24.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Potamogetonaceae
Kategorija:Asterales
Kategorija:Flora Evrope
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Dulica

**Dulica** je naseljeno mjesto u sastavu općine Makedonska Kamenica, Sjeverna Makedonija.

## Geografija 
Selo je brdovito, na nadmorskoj visini od 700 metara. Nalazi se 5&nbsp;km južno od Makedonske Kamenice. Na području sela nalazi se ostrvo Kala.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2002. godine, Dulica je imala 305 stanovnika.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kosevica

**Kosevica** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Makedonska Kamenica, Sjeverna Makedonija. Kosevica se nalazi 8 kilometara od Makedonske Kamenice.

## Geografija 
Kosevica se nalazi u istočnom dijelu Sjeverne Makedonije i historijskom dijelu Pijanec. Klima je planinska zbog nadmorske visine.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva iz 2002. godine, Kosevica je imala 240 stanovnika.

### Narodnosni sastav 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Sasa (Makedonska Kamenica)

**Sasa** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Makedonska Kamenica, Sjeverna Makedonija. Sasa se nalazi 8&nbsp;km od Makedonske Kamenice i 31&nbsp;km od Delčeva.

## Geografija 
Naselje se je razvilo u dolini Kamničke rijeke, na južnim obroncima Osogovskih planina. Nadmorska visina naselja je približno 750 metara.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva iz 2002. godine, Sasa je imala 240 stanovnika.

### Sastav stanovništva 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Vulpija

***Vulpia***, rjeđe poznata kao rod **brčaka**, je široko rasprostranjeni  rod  biljaka u porodici *Poaceae*, koji je urođen u mnogim zemljama svijeta i naturaliziran u mnogim zemljama iz kojih ne potiče. Njegovi predstavnici najčešći su u umjerenim područjima.

*Vulpia* je dio grupe vrsta poznatih kao **festuke** i ponekad se smatra podskupinom glavnog  roda *Festuca*. Mnoge od festuka smatraju se štetnim korovom na mnogim mjestima. Najpoznatiji  korov ovog roda je  *Vulpia myuros* .
Rod je imenovan po njemačkom botaničaru Johannu Samuelu Vulpiusu (1760-1846).

## Kladogram vrsta
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Poales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Koćuša

**Koćuša** je vodopad na rijeci Mlade, koja 2&nbsp;km dalje nizvodno mijenja ime u Trebižat. Smješten je kod sela Veljaci, 12&nbsp;km od Ljubuškog.

Za razliku od većine vodopada, Koćušu ne odlikuje visina, koja iznosi "samo" pet metara, nego širina – vodopad je širok pedesetak metara, što doprinosi ukupnom dojmu.

Koćuša je jedna od turističkih atrakcija u Hercegovini. No, u poređenju s Kravicom, drugim vodopadom na istoj rijeci, ipak je manje poznata. Ljeti vodopad i njegova okolina služe kao popularno kupalište. U blizini je smještajni i ugostiteljski objekt.

## Ekologija 
Godine 2009. u blizini Koćuše trebala je biti izgrađena mini hidroelektrana, ali projekt nije realiziran jer je u procjeni utjecaja predložene građevine na životnu sredinu prepoznat rizik od narušavanja prirode vodopada.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Koćuša (YouTube)
* Slapovi Trebižata (Koćuša od 2:12) (YouTube)

Kategorija:Vodopadi u Bosni i Hercegovini
Todorovci (Makedonska Kamenica)

**Todorovci** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Makedonska Kamenica, Sjeverna Makedonija. Todorovci se nalaze 7 kilometara istočno od Makedonske Kamenice i 17 kilometara zapadno od Delčeva.

## Geografija 
Naselje se je razvilo u dolini rijeke Bregalnice. Južno od naselja nalazi se planina Golak, a sjeverno Osogovske planine. Nadmorska visina naselja je 550 metara.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva iz 2002. godine, Todorovci su imali 235 stanovnika. Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%).

Većinska vjeroispovijest stanovništva je pravoslavlje.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Cera (Makedonska Kamenica)

**Cera** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Makedonska Kamenica, Sjeverna Makedonija. Naselje Cera nalazi se 14,5&nbsp;km sjeverno od Makedonske Kamenice.

## Geografija 
Naselje se nalazi na visokoj nadmorskoj visini na južnom dijelu Osogovskih planina. Nadmorska visina naselja je približno 1040 metara.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva iz 2002. godine, Cera je imala 379 stanovnika. Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%).

### Jezički i vjerski sastav
## Reference 
## Vanjski linkovi
Nekropola Mramorje u Bučju

**Nekropola Mramorje u Bučju** nalazi se na području općine Srebrenica, Bosna i Hercegovina. Nekropola sa 15 stećaka je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.
]]
]]
Na prostoru opštine Srebrenica nalazi se  oko 50 lokaliteta sa ukupno 950-1000 stećaka: Potočari, Pećišta, Gostilj, Bostahovine, Staroglavice, Sućeska, Klisa, Srebrenica, Skenderovići, Kutuzero, Podravanje, Palež, Lubnice, Karačići, Urisići, Ljeskovik, Klotjevac, Đurđevac, Poljak, Trubari, Zgunja i dr. Tri stećka su sa natpisom, od kojih je jedan najpoznatiji i najčitkiji – Zguljanski stećak u obliku stuba. Pored ukrasa neophodno je napomenuti da se sanduk br. 10 sa čeone strane završava na svod, a sanduk br. 11 ima jednu naglašeniju gornju površinu. Stećci su fino obrađeni, dijelom prevrnuti i utonuli u zemlju. 
## Literatura 
* Desanka Kovačević-Kojić - Gradska naselja srednjovjekovne bosanske države, Sarajevo: 1978.

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Srebrenici
Kategorija:Stećci u Srebrenici
Smojmirovo

**Smojmirovo** je naseljeno mjesto u sastavu općine Berovo, Sjeverna Makedonija. Nalazi se 4&nbsp;km sjeverozapadno od Berova. Istočno od naselja protječe rijeka Bregalnica gornjim dijelom svog toka.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva iz 2002. godine, Smojmirovo je imalo 765 stanovnika. Većinska vjeroispovijest stanovništva je pravoslavlje.

### Narodnosni sastav 
## Reference 
## Vanjski linkovi