Schindlerova lista

***Schindlerova lista*** biografski je film snimljen 1993. o Oskaru Schindleru, njemačkom poduzetniku koji je spasio živote više od hiljadu uglavnom poljsko-židovskih izbjeglica tokom holokausta zapošljavajući ih u svojim tvornicama. Film je režirao Steven Spielberg, a temelji se na romanu *Schindlerova arka* australskog romanopisca Thomasa Keneallyja. U glavnim su ulogama Liam Neeson kao Schindler, Ralph Fiennes kao oficir *Schutzstaffela* Amon Göth te Ben Kingsley kao Schindlerov računovođa Itzhak Stern. Film je doživio veliki uspjeh i dobitnik je sedam *Oscara*, uključujući onaj za najbolji film, najboljeg režisera i najbolju izvornu muziku, kao i brojne druge nagrade: sedam BAFTA, tri *Zlatna globusa* itd. Godine 2007. Američki filmski institut rangirao je ovaj film kao osmi na svojoj listi 100 najboljih američkih filmova svih vremena. Film počinje 1939. preseljavanjem poljskih Židova iz okolnih područja od strane nacista u krakovski geto nedugo nakon početka Drugog svjetskog rata. U međuvremenu, Oskar Schindler (Liam Neeson), etnički njemački biznismen iz Moravske, stiže u grad u nadi da će se obogatiti kao ratni profiter.

## Radnja 
[mini|250 px|Slika fabrike [Oskar Schindler|Oskara Schindlera]]
Preseljenje poljskih Židova iz okolnih područja Krakowa počinje krajem 1939, ubrzo nakon izbijanja Drugog svjetskog rata, kada je njemačka vojska porazila poljsku vojsku za samo tri sedmice. Oskar Schindler (Liam Neeson), uspješan biznismen, stiže iz Čehoslovačke u nadi da će pomoću jeftine radne snage Židova da proizvede robu za njemačku vojsku. Schindler, oportunistički član nacističke stranke, obasipa mitom vojsku i SS oficire zadužene za nabavku. Pod pokroviteljstvom vojske, Schindler stječe tvornicu za proizvodnju vojnih pribora za jelo i kuhinjske potrepštine. Ne znajući mnogo o tome kako pravilno rukovoditi takvim preduzećem, on uspostavlja kontakt sa Itzhakom Sternom (Ben Kingsley), službenikom u lokalnom Judenratu (židovskom vijeću), koji ima kontakte sa sada ilegalnom židovskom poslovnom zajednicom u getu. Oni mu posuđuju novac za tvornicu u zamjenu za mali udio proizvoda prodatih na crnom tržištu. Zbog otvaranja tvornice, Schindler se dopada nacistima i uživa u svom novopronađenom bogatstvu i statusu kao "Herr Direktor", dok je Stern bio na čelu uprave. Stern sugerira Schindleru da zapošljava Židove, umjesto Poljaka, jer oni koštaju manje (Židovi sami ne dobijaju ništa, plaće idu direktno za Reich). Radnicima u Schindlerovoj tvornici je dopušteno da budu izvan geta, a Stern krivotvori dokumente kako bi se osiguralo da se što je više moguće ljudi smatra "važnim" od strane nacističke birokracije, koja ih spašava od toga da budu prebačeni u koncentracijske logore ili čak budu ubijeni.

Amon Göth (Ralph Fiennes) stiže u Krakov kako bi pokrenuo izgradnju radnih logora u blizini, Paszówa. SS uskoro počinje sa uništenjem krakovskog getoa, šaljući stotine vojnika koji pucaju u svakoga ko se suprotstavlja, ili je nekooperativan; starije osobe, ili nemoćne osobe, ili koga bilo bez ikakvog razloga. Schindler promatra pokolj sa brda iznad geta, te je duboko dirnut. On je ipak oprezan u svom prijateljstvu sa Gothom i, kroz Sternovo primanje mita, on i dalje uživa ​​u pomoći i zaštiti SSa. Kamp je izgrađen izvan grada u Paszówu. Tokom tog vremena Schindler podmićuje Götha da mu dopusti da sagradi manji kamp za svoje radnike, s motivom da ih zaštiti od pljačke stražara. Uskoro stiže iz Berlina naredba da Göth ekshumira i uništiti sva tijela poginulih u krakovskom getu, demontira Paszów i preseli preostale Židove u Auschwitz. Schindler uvjerava Götha da zadrži "svoje" radnike, tako da ih on može premjestiti u tvornicu u svoj rodni Zwittau-Brinnlitz, u Moravskoj - daleko od "konačnog rješenja", koje je sada u potpunosti u procesu u okupiranoj Poljskoj. Göth se prešutno slaže, naplaćujući određeni iznos za svakog radnika. Schindler i Stern sastavljaju popis radnika koji bi ih trebao spasiti od vozova za Auschwitz.

"Schindlerova lista" obuhvata sve "kvalificirane" zatvorenike, a za mnoge u Paszówu to je značilo život i smrt. Gotovo svi ljudi sa Schindlerove liste sigurno stižu u novo mjesto, s iznimkom na vlak koji slučajno preusmjerava žene i djecu u Auschwitz. Tu se žene odvode na ono što oni vjeruju da je plinska komora, ali oni vide samo vodu iz tuševa. Dan nakon toga žene su prikazane kako čekaju u redu za rad. U međuvremenu, Schindler je požurio odmah u Auschwitz kako bi riješio problem i da izbavi žene iz Auschwitza, zatim podmićuje zapovjednika logora Rudolfa Hössa (Hans-Michael Rehberg) s nešto dijamanata, tako da poštedi žene i djecu. Međutim, problem nastaje kada su sve žene ukrcali na vlak ali je nekoliko SS oficira pokušalo vratiti djecu nazad i spriječiti ih da odu. Schindler, koji je lično nadgledao ukrcavanje, uspješno pregovara s njima i oslobađa djecu. Nakon što Schindlerove žene dolaze u Zwittau-Brinnlitz, Schindler uspostavlja potpunu kontrolu nad nacističkim čuvarima dodijeljenim tvornici; smaknuća po kratkom postupku su zabranjena, zlostavljanje radnika nije dozvoljeno u krugu tvornice. Schindler također dopušta Židovima da slave subotu, a troši mnogo svog bogatstva koje je stekao u Poljskoj podmićivanjem nacističkih funkcionera. U svom rodnom gradu iznenađuje svoju suprugu, dok je ona bila u crkvi za vrijeme mise, i kaže joj da je ona jedina žena u njegovom životu (unatoč tome što je prethodno bio prikazan kao ženskar). Ona odlazi s njim u tvornicu da mu pomogne. Njemu ponestaje novca upravo u trenutku kad se njemačka vojska predaje i okončava rat u Evropi.

Kao član nacističke njemačke i samoopisani "profiter robovima," Schindler mora pobjeći od nadolazeće sovjetske Crvene armije. Nakon što je otpustio nacističke čuvare da se vrate svojim porodicama, on se pakuje u automobil tokom noći, i oprašta se od svojih radnika. Oni mu daju pismo s objašnjenjem da on za njih nije kriminalac, zajedno s prstenom s ugraviranim talmudskih citatom: "Onaj koji spašava život jednom čovjeku, spašava cijeli svijet." Schindler je dirnut, ali duboko potresen, s osjećajem da je mogao sam učiniti mnogo više da spasi više života. On odlazi sa suprugom tokom noći, odjeven u poljsku zatvoreničku odjeću, predstavljajući se kao izbjeglica. Schindlerovi Židovi, nakon što su proveli noć spavajući van tvornice, probudili su se ujutro. Sovjetska divizija stiže i najavljuje Židovima da su oni oslobođeni zahvaljujući Crvenoj armiji. Židovi šetaju do obližnjeg grada u potrazi za hranom. Dok oni hodaju, scena se mijenja u današnje vrijeme (u boji) i prikazuje grob Oskara Schindlera u Izraelu. Film završava s povorkom Židova koji su radili u Schindlerovoj tvornici, od kojih svaki s poštovanjem postavlja kamen na njegov grob. Glumci glavnih likova hodaju ruku pod ruku s ljudima koje su portretirali i također stavljaju kamenje na Schindlerov grob. Publika saznaje da je broj preživjelih bio 1.100, a broj njihovih potomaka sada iznosi više od 6.000. Židovska populacija u Poljskoj, koja se prije brojala u milionima, u vrijeme snimanja filma iznosila je približno 4.000. U posljednjoj sceni, čovjek (Neeson sam, iako mu lice nije vidljivo) stavlja par ruža na grob i tu stoji u kontemplaciji.

* Hrvatski filmski producent jevrejskog porijekla Branko Lustig poklonio je jerusalemskom muzeju holokausta Yad Vashem kip Oscara koji je dobio 1993. za produkciju filma. Na ceremoniji održanoj 23. jula 2015. u Jerusalemu on je kazao da to čini kako bi priče poput one ovjekovječene u *Schindlerovoj listi* zaintrigirale sve više ljudi, posebno mladih, jer "žrtve progona, svih progona na svijetu, zaslužuju da ih se ne zaboravi. Svi žele znati šta se dogodilo, ali ne žele se sjećati, ne žele to pamtiti." Lustig (rođen 1932. u Osijeku) i sam je bio logoraš u nacističkim logorima smrti Auschwitz i Bergen-Belsen.

## Kritike 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1993.
Kategorija:Američki filmovi
Kategorija:Američki biografski filmovi
Kategorija:Američki ratni dramski filmovi
Kategorija:Američki crno-bijeli filmovi
Kategorija:Američki epski filmovi
Kategorija:Ratni epski filmovi
Kategorija:Filmovi na engleskom jeziku
Kategorija:Filmovi na njemačkom jeziku
Kategorija:Filmovi na poljskom jeziku
Kategorija:Filmovi zasnovani na biografijama
Kategorija:Filmovi zasnovani na istinitim događajima
Kategorija:Filmovi u režiji Stevena Spielberga
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju režiju
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolji adaptirani scenarij
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju montažu
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju fotografiju
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju scenografiju
Kategorija:Filmovi koji su dobili Oscar za najbolju originalnu muziku
Kategorija:Zlatni globus za najbolji film – drama
Kategorija:Filmovi koji su dobili Zlatni globus za najboljeg redatelja
Kategorija:Filmovi o holokaustu
Kategorija:Filmovi o Jevrejima i judaizmu
Kategorija:Filmovi Amblin Entertainmenta
Kategorija:Filmovi Universal Picturesa
Kategorija:Filmovi s radnjom u Njemačkoj
Kategorija:Filmovi s radnjom u Krakówu
Kategorija:Filmovi s radnjom u Poljskoj
Kategorija:Filmovi snimljeni u Izraelu
Kategorija:Filmovi snimljeni u Poljskoj
Kategorija:Filmovi snimljeni u Krakówu
Kategorija:Filmovi s radnjom u 1930-ima
Kategorija:Filmovi s radnjom u 1940-ima
Kategorija:Filmovi u Nacionalnom filmskom registru Sjedinjenih Američkih Država
Kategorija:Filmovi s muzikom Johna Williamsa