open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Navrat-nanos i na svoju ruku / Od želje da te ljubim hoću prosto da poludim

**Navrat-nanos i na svoju ruku / Od želje da te ljubim hoću prosto da poludim** druga je singl-ploča sarajevske hard rock grupe Vatreni poljubac. Objavljena je 1979. u izdanju sarajevske diskografske kuće Diskoton. Muziku i tekst za obje pjesme napisao je, aranžirao i komponirao vođa ovog muzičkog sastava Milić Vukašinović. Nakon uspjeha njihovog debitantskog singla, muzičari iz sarajevskog hard rok trija Vatreni poljubac nastavili su sa snimanjem kvalitetnih pjesama i sa ovim muzičkim ostvarenjem. Sviračka zrelost uočljiva je u obje pjesme na ovoj singl ploči s istaknutim rifovima na električnoj gitari, te čvrstoj i kvalitetnoj pratnji na bas-gitari i bubnjevima. U sredini obje pjesme Vukašinović je odsvirao solo na električnoj gitari (u kojima je pokazan pristojan nivo muziciranja na tom instrumentu) i koji predstavlja jednu od osobina rok muzike iz 1970-ih. Tekstualno, on je obradio temu ljubavne čežnje mladog čovjeka (često korištenu u sevdalinkama) čime je prilagodio istu temu na rokenrol uz orijentalni prizvuk solo gitare (u pjesmi *"Od želje da te ljubim hoću prosto da poludim"*), što je očit utjecaj sarajevskog okruženja u kojem je odrastao uz pionirski hard rok zvuk koji je u to vrijeme dolazio iz Engleske, oličen muzikom grupa poput Led Zeppelin, Deep Purple i Black Sabbath. Drugom singl pločom grupa Vatreni poljubac počela je uspješnu seriju muzičkih ostvarenja koja će ih učiniti jednom od koncertnih rok-atrakcija proizašlih iz raznovrsne i bogate sarajevske pop rok scene.

## Muzički primjeri 
* "Navrat-nanos i na svoju ruku"
* "Od želje da te ljubim hoću prosto da poludim"

## Članovi grupe 
* Milić Vukašinović: vokal, električna gitara
* Šefćet Hodža: bas-gitara 
* Perica Stojanović: bubnjevi

## Reference 
Kategorija:Singlovi Vatrenog poljupca
Kategorija:Albumi iz 1979.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
GSDMB

**Gasdermin B** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **GSDMB** sa hromosoma 17.
 
## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je  411 aminokiselina, a molekulska težina  46.786 Da.
 

1020304050
MFSVFEEITRIVVKEMDAGGDMIAVRSLVDADRFRCFHLVGEKRTFFGCR
HYTTGLTLMDILDTDGDKWLDELDSGLQGQKAEFQILDNVDSTGELIVRL
PKEITISGSFQGFHHQKIKISENRISQQYLATLENRKLKRELPFSFRSIN
TRENLYLVTETLETVKEETLKSDRQYKFWSQISQGHLSYKHKGQREVTIP
PNRVLSYRVKQLVFPNKETMSAGLDIHFRGKTKSFPEGKSLGSEDSRNMK
EKLEDMESVLKDLTEEKRKDVLNSLAKCLGKEDIRQDLEQRVSEVLISGE
LHMEDPDKPLLSSLFNAAGVLVEARAKAILDFLDALLELSEEQQFVAEAL
EKGTLPLLKDQVKSVMEQNWDELASSPPDMDYDPEARILCALYVVVSILL
ELAEGPTSVSS

 
## Funkcija
Ovaj gen kodira člana porodice proteina koji sadrži gasderminski domen. Drugi geni iz porodice gasdermina uključeni su u regulaciju apoptoze u epitelnim ćelijama i povezani su sa rakom. Za ovaj gen je pronađeno više varijanti transkripta koje kodiraju različite izoforme. Opisane su dodatne varijante, ali one su kandidati za besmisleno posredovano raspadanje iRNK (NMD) i malo je vjerovatno da će kodirati proteine.
 
## Reference 
## Dopunska literatura 
*

Kategorija:Geni na hromosomu 17
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
Košarkaška reprezentacija Srbije i Crne Gore

**Košarkaška reprezentacija Srbije i Crne Gore**, poznata i kao **košarkaška reprezentacija SR Jugoslavije**, predstavljala je Srbiju i Crnu Goru na međunarodnim košarkaškim takmičenjima od 1993. do 2006. Njom je upravljao Košarkaški savez Srbije i Crne Gore.

## Historija 
Nakon raspada Jugoslavije, 1991–1992, prvobitna reprezentacija Jugoslavije raspuštena je. Bosna i Hercegovina (reprezentacija Bosne i Hercegovine), Hrvatska (reprezentacija Hrvatske), Makedonija (reprezentacija Makedonije) (kasnije poznata kao Sjeverna Makedonija) i Slovenija (reprezentacija Slovenije) tada su formirale vlastite reprezentacije, dok je krnja Jugoslavija (prvobitno poznata kao SR Jugoslavija, kasnije kao Srbija i Crna Gora) također formirala svoju reprezentaciju.

Ta reprezentacija zvala se "Košarkaška reprezentacija Jugoslavije", ili "Košarkaška reprezentacija SR Jugoslavije", od 1992. do 2003, prema tadašnjem nazivu zemlje. Godine 2003, nakon što je država preimenovana iz SR Jugoslavije u Srbiju i Crnu Goru, tim je također preimenovan u "Košarkaška reprezentacija Srbije i Crne Gore". Nakon što su se Srbija i Crna Gora razdvojile 2006. i postale nezavisne države Srbija i Crna Gora, svaka je formirala svoju reprezentaciju. Prvi nastup košarkaške reprezentacije Srbije na velikom FIBA takmičenju bio je na Eurobasketu 2007, dok je reprezentacija Crne Gore prvi nastup na velikom takmičenju imala na Eurobasketu 2011.

### Imena 
*Košarkaška reprezentacija Savezne Republike Jugoslavije (SR Jugoslavija): 1992–2003.
*Košarkaška reprezentacija Srbije i Crne Gore: 2003–2006.

## Takmičenja 
### Olimpijske igre
### Svjetska prvenstva 
### Evropska prvenstva 
## Selektori 
|}

## Vidi još 
* Košarkaška reprezentacija Jugoslavije
* Košarkaška reprezentacija Srbije
* Košarkaška reprezentacija Crne Gore

## Reference 
* Reprezentacija Srbije i Crne Gore na *fiba.com*

## Vanjski linkovi 
* Reprezentacija Srbije i Crne Gore na *fiba.com*

Srbija i Crna Gora
Kategorija:Košarka u Jugoslaviji
Košarkaška
Pejvakin

**Protein 5 nesindromskog oštećenja sluha** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom  **DFNA5** sa p kraka hromosoma 7.
 
 
## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je  496 aminokiselina, a molekulska težina   54.555 Da.
 
## Reference 
## Dopunska literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

 
## Vanjski linkovi 
* GeneReviews/NCBI/NIH/UW entry on Deafness and Hereditary Hearing Loss Overview

Kategorija:Geni na hromosomu 7
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
Heliksni snop

**Heliksni snop** je mali proteinski nabor sastavljen od nekoliko alfa heliksa koji su obično skoro paralelni ili antiparalelni jedan drugom.
 
## Troheliksni snopovi
 iz proteina vilin izražena u kokošijim (PDB ID 1QQV)]]
Troheliksni snopovi su među najmanjim i najbržim poznatim kooperativno preklapajućim strukturnim domenima. Primjer preklopa snopa sa tri spirale, glava domena iz proteina vilin izražena u kokošijim (PDB ID 1QQV).]]
Snopovi sa tri spirale su među najmanjim i najbržim poznatim kooperativno preklapajućim strukturnim domenima. Dodatni protein od 40 ostataka HIV ima vrlo sličan nabor i također je bio predmet opsežnog proučavanja. Ne postoji opći motiv sekvence povezan sa troheliksnim snopovima, tako da oni ne mogu nužno biti predviđeni samo iz sekvence. Troheliksni snopovi se često javljaju u proteinima koji vežu aktin i u DNK-vezujući proteinskim proteinima.

## Četveroheliksni snopovi
Četveroheliksni snopovi tipski sastoje se od četiri spirale upakovane u upredenozavojnički aranžman sa sterno blisko zbijenim hidrofobnim jezgrom u centru. Parovi susjednih heliksa su često dodatno stabilizirani slanim mostovima između nabijenih aminokiselina. Osi heliksa su obično orijentisane oko 20 stepeni od svojih susednih spirala, što je mnogo plići nagib nego kod veće spiralne strukture globinskog nabora.
 
Specifična topologija heliksa zavisi od proteina – spirale koje su susjedne u sedkvenci su često antiparalelne, iako je takođe moguće organizovati antiparalelne veze između dva para paralelnih heliksa. Budući da su dimeri namotani zavojnici sami po sebi relativno stabilni, snopovi sa četiri spirale mogu biti dimeri parova namotanih zavojnica, kao u Rop proteinu.  Četveroheliksni snop može imati termičku stabilnost veću od 100&nbsp;°C. Drugi primjeri snopova sa četiri spirale uključuju citohrom, feritin, ljudski hormon rasta, citokin, i kombinatornim metodima.  Iako među četveroheliksnim snopovima konzervirana sekvenca nije sačuvana, "obrasci" sekvenci imaju tendenciju da odražavaju one strukture sa spiralnim zavojnicama u kojima je svaki četvrti i sedmi ostatak hidrofoban.
 
## Također pogledajte
*Čvor u rupi za pakovanje

## Reference
## Vanjski linkovi
* SCOP cytochrome c fold
* SCOP nucleic acid-binding three-helix bundles
* SCOP four-helix bundles
* SCOP Rop-like proteins
* SCOP all-alpha proteins
 

Kategorija:Savijanje proteina
Jelena Meljnjikova

**Jelena Vladimirovna Meljnjikova**, () rođena 17. juna 1971. u Artjomovskiju, u Sverdlovskoj oblasti, RSFSR, SSSR (danas Rusija), udata kao Jelena Vladimirovna Čepikova () je nekadašnja sovjetska i ruska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Meljnjikova je nastupila samo na jedim olimpijskim igarama i to ZOI 1992. Nastupila je samo U štafetnim takmičenjima na ZOI 1992 u štafeti, kada je sa Jelenom Bjelovom i Anfisom Rezcovom osvojila bronzanu medalju za Ujedinjeni tim.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Jelene Meljnjikove u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1990/91. Na prvom nastupu u italijanskom Antholzu 26. januara 1991. osvojila je 12-o mjesto u utrci na 7,5&nbsp;km sa dva promašaja i zaostatkom od 1:09.3&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Anne Elvebakk. Najbolji rezultat bilo joj je 2-o mjesto u utrci sprinta na 7,5&nbsp;km u francuskom Les Saisiesu 15. decembra 1991. u sezoni 1991/91.
s jednim promašajem i zaostatkom od 14.4&nbsp;s u odnosu na pobjednicu Uschi Disl. U ekipnim utrkama je pobijedila u sezoni 1990/91. 20. januara 1991. u njemačkom Ruhpoldingu, zajedno sa Jelenom Golovinom, Anfisom Rezcovom i Irinom Agolakovom.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu nije učestvovala.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
Zbog uspjeha u skijaško-trkačim takmičenjima Meljnjikova je 1992. godine dobila visoko rusko priznanje Počasni majstor sporta Rusije

## Privatni život 
Udata je za ruskog biatlonca Sergeja Čepikova.

## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

## Reference 
Kategorija:Sovjetski biatlonci
Kategorija:Ruski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Ruski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Ujedinjeni tim)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Zaslužni majstori sporta Rusije
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Olimpijci Ujedinjenog tima u biatlonu
Geologija Crne Gore

**Geologija Crne Gore** obuhvata sedimentne i vulkanske stijene starosti od paleozoika do kenozoika nataložene na slabo proučenoj osnovi od kristalnih stijena.

## Geološka historija, stratigrafija i tektonika 
* Dalmatinsko-hercegovačka zona: ovo dinarsko područje prvi je put opisano 1948. kao Starocrnogorski rasjed prevrtanja; obuhvata fliš i krečnjak anizičke starosti, tanke ladiničke vulkansko-sedimentne stijene, kasnotrijaske i jurske neritičke karbonatne stijene, nakon čega slijedi prekid u sedimentaciji, zatim debeli foraminiferalni krečnjak iz krede, paleocena i eocena. Ovo pokriva jugozapadni dio Crne Gore.
* Sarajevski sigmoid: pojas mezozoičkih flišnih jedinica koji počinje u Albaniji i proteže se kroz centralnu Crnu Goru na sjeverozapad. Na istoku je zahvaćen rasjedom prevrtanja duž Durmitorskog tektonskog pokrova i sadrži permske i trijaske plitkomorske karbonatne i klastične stijene. Diskordancija odvaja niže jedinice od jurskih krečnjaka i durmitorskog fliša iz kasne krede.
* Istočnobosansko-durmitorski blok: ispod većeg dijela sjeverne i istočne Crne Gore leži gomila karakteristika tektonskog pokrova, čija starost seže do devona. Paleozoičke stijene uključuju blago metamorfizirane sitnozrnate klastične stijene s konglomeratnim, krečnjačkim i keratofirskim lećama. Kontinentalni klastici, krečnjaci i vulkanske stijene slijede iznad diskordancije, počevši od trijasa. Na jugoistoku su metamorfizirane mafičke stijene, okružene neobičnim granitnim tijelom, koje može biti rezultat neuobičajene *in situ* granitizacije.

Među ostale geološke karakteristike spada Ćehotinski tektonski pokrov.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.researchgate.net/figure/Cross-section-from-Sarajevo-to-Vares-Hrvatovic-2004-1-Paleozoic-formations-from-East_fig21_258882756
Anžela Brice

**Andžela Brice**, (ponegdje i Anžela Brice), rođena 21. marta 1970. kao Andžela Mosina u Severomorsku, u Murmanskoj oblasti, Ruska Sovjetska Federativna Socijalistička Republika, SSSR (danas Rusija), je nekadašnja latvijska biatlonka i nordijska skijašica-trkačica.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Brice je nastupila na dvijema olimpijskim igarama: ZOI 2002 i ZOI 2006. Najbolji joj je rezultat bilo 48-o mjesto u utrci na 15 km na igrama u Torinu 2006. godine, kada je sa dva promašaja i zaostatkom od 7:06.4&nbsp;min bila sporija od pobjednice Ruskinje Svjetlane Išmuratove. U štafetnim takmičenjima je nastupila samo na ZOI 2016 u štafeti, kada je sa Madarom Līdumom, Lindom Savļaki i Gerdom Krūmiņom
osvojila zadnje 18-o mjesto.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na četiri Svjetska prvenstva od SP 1993. do SP 1997. Najbolji plasmani u pojedinačnim utrkama bila su dva 29-a mjesta: na SP 2006. u njemačkom Ruhpoldigu u utrci na 7,5 km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 1:57.7&nbsp;min bila sporija od pobjednice Olge Romasko, koja je završila utrku bez promašaja; te na SP 2005. u italijanskom Antholzu u utrci na 7,5 km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 1:49.0&nbsp;min bila sporija od pobjednice Anne Briand. U ekipnim disciplinama nije nastupila.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Andžela Brice u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1994/95. Na prvom nastupu u norveškom Lillehammeru 16. marta 1995. osvojila je 35-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa pet promašaja i zaostatkom od 10:15.0&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Svjetlanu Paramiginu. Najbolji rezultat bilo joj je 19-to mjesto u utrci sprinta na 7,5&nbsp;km na slovenskoj Pokljuki 5. marta 1998. bez promašaja i zaostatkom od 1:35.2&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Corinne Niogret. U štafetnim utrkama bilo joj je zadnje, 16-o mjesto 5. januara 2006. u  njemačkom Oberhofu, zajedno sa Madarom Līdumom, Lindom Savļaki i Gerdom Krūmiņom.

## Nagrade 
## Privatni život 
Bila je udata za latvijskog biatlonca Ilmārsa Bricea, s kojim ima kćerku skijašicu-trkačicu i biatlonku Anete Brice.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Biografije, Severomorsk
Kategorija:Latvijski biatlonci
Kategorija:Latvijski skijaši-trkači
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Latvijski olimpijci u biatlonu
Tatiana Kutlíková

**Tatiana Kutlíková**, rođena 27. septembra 1972. u Ružomberoku, Čehoslovačka (danas Slovačka), je nekadašnja slovačka biatlonka i nordijska skijašica-trkačica.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Brice je nastupila na dvijema olimpijskim igarama: ZOI 1998 i ZOI 2002. Najbolji joj je rezultat bilo 64-o mjesto u utrci na 7,5 km na igrama u Salt Lake Cityju 2002. godine, kada je sa pet promašaja i zaostatkom od 04:36.9&nbsp;min bila sporija od pobjednice Njemice Kati Wilhelm. U štafetnim takmičenjima na ZOI 1998 u štafeti, kada je sa Martinom Jašicovom, Annom Murínovom i Soňom Mihokovom osvojila četvrto mjesto.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetska prvenstva 
#### Skijaško trčanje 
#### Biatlon 
Nastupila je na tri Svjetska prvenstva od SP 1998. do SP 2001. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo joj je 50-o mjesto na SP 1999. u norveškom Holmenkollenu u utrci na 15 km, kada je sa sedam promašaja i zaostatkom od 9:11.6&nbsp;min bila sporija od pobjednice Olene Zubrilove, koja je završila utrku bez promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji plasman bilo joj je 11-o mjesto na SP 2001. na
slovenskoj Pokljuki u štafetnoj utrci sa Martinom Jašicovom, Annom Murínovom i Soňom Mihokovom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Tatiane Kutlíkove u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1997/98.
Na prvom nastupu na slovenskoj Pokljuki 3. marta 1998. osvojila je 59-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa deset promašaja i zaostatkom od 12:27.8&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Magdalenu Forsberg. Najbolji rezultat bilo joj je 23-to mjesto u utrci potjere na 10&nbsp;km u njemačkom Ruhpoldingu 20. januara 2002. s jednim promašajem i zaostatkom od 2:47.7&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Liv Grete Poirée. U štafetnim utrkama bilo joj je najbolje, treće mjesto 25. januara 2002. u sezoni 2001/02 u italijanskom Antholzu, zajedno sa Martinom Jašicovom, Annom Murínovom i Soňom Mihokovom.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1972.
Kategorija:Biografije, Ružomberok
Kategorija:Slovački biatlonci
Kategorija:Slovački skijaši-trkači
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Slovački olimpijci u biatlonu
Celsko jezero

**Celsko jezero** (; ) malo je slatkovodno jezero u austrijskim Alpama. Dobilo je ime po gradu Zell am See. Dugo je četiri, a široko 1,5 km. Njegova maksimalna dubina iznosi 73 m, a smješteno je na nadmorskoj visini 750 m.

Ljeti se napaja brojnim malim planinskim potocima, ali samo jedan potok iz njega teče u Salzach. Zimi se potpuno zaledi i koristi se za zimske sportove, a ljeti se koristi za razonodu (čamci na motore s unutrašnjim sagorijevanjem nisu dozvoljeni, osim trajekata koji prelaze širinu jezera od Zella do Thumersbacha, pa se umjesto njih mogu iznajmiti čamci na električni pogon). Voda je vrlo bistra i pogodna za plivanje ili ronjenje, ali može biti i hladna.

Južni kraj jezera, u blizini Schüttdorfa, plići je i uglavnom ispunjen vodenim korovom, što ga čini nepogodnim za vožnju čamcem ili plivanje.

"Alpsko jezero" može se vidjeti s obližnjih skijaških staza.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Der Zeller See*

Kategorija:Jezera u Austriji
Eridan

Rijeka **Eridan** () jest rijeka u sjevernoj Evropi koja se spominje u grčkoj mitologiji i historiografiji.

## Mitski tok 
Hesiod, u *Teogoniji* ga naziva "Eridan s dubokim vrtlozima" u svojoj listi rijeka, potomak je titanide Tetide i njenog brata-muža Okeana. Zvali su ga kraljem rijeka.

Herodot sumnja da je riječ Eridan u suštini grčkog karaktera, a posebno ju je iskovao neki nepoznati pjesnik, i izražava svoje neverovanje u čitav koncept - koji su mu preneli drugi, a ne sami očevidci - takve rijeke koja se uljeva u sjeverno more, oko Evrope, gde se pretpostavljalo da su mitska ostrva Amber i Limena; ipak podržava vjeru u obilje prirodnih dobara na krajevima svijeta, koja se mogu naći na sjeveru Evrope, kao i u Indiji (istok: velike životinje, zlato, pamuk) i Arabiji (jug: tamjan, smirna, itd. ). Eridan je kasnije povezan s rijekom Po, jer se nalazio blizu kraja Ćilibarskog puta.

Prema Apoloniju sa Rodosa  i Ovidiju, ćilibar je nastao iz suza Helijada, umotanih u topole kao Drijade, prolivene kada je njihov brat, Faeton, umro i pao sa neba, pogođen Zeusovim gromom, i pao u Eridan, gde "močvara do današnjeg dana izdiše tešku paru koja se diže iz njegove tinjajuće rane; nijedna ptica ne može da ispruži svoja krhka krila da preleti tu vodu, ali usred leta pada mrtva u plamenu"; "uz zelene obale rijeke Eridan", Kiknos ga je oplakivao - rekao je Ovidije - i bio pretvoren u labuda. Tamo na krajnjem zapadu, Heraklo je zamolio riječne nimfe Eridana da mu pomognu da locira vrt Hesperida. Strabon je bez obzira na stvaranje mitova prokomentarisao:

[...] moraju se ostaviti po strani mnoga od mitskih ili lažnih izvještaja, poput onih o Faetonu i Helijadama pretvorenim u crne topole u blizini Eridana (rijeke koja ne postoji nigdje na zemlji, iako se kaže da je blizu Po), i ostrva Amber koja leže pored Poa, i biserki na njima, jer ništa od njih ne postoji na ovom području.

Vergilije ga je predstavio kao jednu od rijeka Hada u svojoj Eneidi.

## Reference 
Kategorija:Rijeke u podzemlju
GSDMA

**Gasdermin A** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **GSDMA** sa hromosoma 17.
 
## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je  445 aminokiselina, a molekulska težina   49.365 Da.
 

1020304050
MTMFENVTRALARQLNPRGDLTPLDSLIDFKRFHPFCLVLRKRKSTLFWG
ARYVRTDYTLLDVLEPGSSPSDPTDTGNFGFKNMLDTRVEGDVDVPKTVK
VKGTAGLSQNSTLEVQTLSVAPKALETVQERKLAADHPFLKEMQDQGENL
YVVMEVVETVQEVTLERAGKAEACFSLPFFAPLGLQGSINHKEAVTIPKG
CVLAFRVRQLMVKGKDEWDIPHICNDNMQTFPPGEKSGEEKVILIQASDV
GDVHEGFRTLKEEVQRETQQVEKLSRVGQSSLLSSLSKLLGKKKELQDLE
LALEGALDKGHEVTLEALPKDVLLSKEAVGAILYFVGALTELSEAQQKLL
VKSMEKKILPVQLKLVESTMEQNFLLDKEGVFPLQPELLSSLGDEELTLT
EALVGLSGLEVQRSGPQYMWDPDTLPRLCALYAGLSLLQQLTKAS

 
## Reference 
## Dopunska literatura 
*

Kategorija:Geni na hromosomu 17
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
DFNA5

**Gasdermin C** jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **GSDMC** sa hromosoma 8.
 
## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je  508 aminokiselina, a molekulska težina   57.692 Da.
 

1020304050
MPSMLERISKNLVKEIGSKDLTPVKYLLSATKLRQFVILRKKKDSRSSFW
EQSDYVPVEFSLNDILEPSSSVLETVVTGPFHFSDIMIQKHKADMGVNVG
IEVSVSGEASVDHGCSLEFQIVTIPSPNLEDFQKRKLLDPEPSFLKECRR
RGDNLYVVTEAVELINNTVLYDSSSVNILGKIALWITYGKGQGQGESLRV
KKKALTLQKGMVMAYKRKQLVIKEKAILISDDDEQRTFQDEYEISEMVGY
CAARSEGLLPSFHTISPTLFNASSNDMKLKPELFLTQQFLSGHLPKYEQV
HILPVGRIEEPFWQNFKHLQEEVFQKIKTLAQLSKDVQDVMFYSILAMLR
DRGALQDLMNMLELDSSGHLDGPGGAILKKLQQDSNHAWFNPKDPILYLL
EAIMVLSDFQHDLLACSMEKRILLQQQELVRSILEPNFRYPWSIPFTLKP
ELLAPLQSEGLAITYGLLEECGLRMELDNPRSTWDVEAKMPLSALYGTLS
LLQQLAEA

 
## Reference 
## Dopunska literatura 
*
 

Kategorija:Geni na hromosomu 8
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
Nacionalni park Dzūkija

**Nacionalni park Dzūkija** je nacionalni park u Dzukiji, Litvanija, osnovan je 1991. godine kako bi se očuvale borove šume, pejzaž i sela u regionu. Područje obuhvata 584,53 kvadratnih kilometara na obalama rijeke Nemunas.

Ovaj nacionalni park je najveće zaštićeno područje u Litvaniji. Pripada i Asocijaciji baltičkih nacionalnih parkova i Federaciji evropskih nacionalnih parkova.

## Karakteristike 
Park ima kontinentalnu klimu, za razliku od ostalih dijelova zemlje. Njegovi najizrazitiji pejzaži su kopneni masivi dina koji se nalaze u naseljima Marcinkonysu, Lynežerisu, Grybaulii i Šunpisu.
lijevo|280px|thumb|Nemunas blizu Merkinė

## Naselja 
Administrativni centar parka je Marcinkonys, a drugi važan grad je Merkinė. U okviru parka nalazi se etnografsko selo Zervynos.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nacionalni park Dzukija
* BirdLife IBA Factsheet 
* Nacionalni park Dzukija na Litauen Netz
* Smještaj u Nacionalnom parku Dzukija

Kategorija:Nacionalni parkovi u Litvaniji
Drijade

**Drijade** (grčki: Δρυάδες) su nimfe drveta ili duhovi drveta u grčkoj mitologiji. Drys (δρῦς) na grčkom znači "hrast". Drijade su se prvobitno smatrale nimfama hrastovih stabala, ali je termin evoluirao prema nimfama drveća općenito, ili hibridima čovjeka i drveta u fantaziji. Često je njihova životna snaga bila povezana sa drvetom na kojem su boravili i obično su se nalazili u svetim šumarcima bogova. Smatralo se da su veoma stidljiva stvorenja osim oko boginje Artemide, za koju se znalo da je prijateljica većini nimfa.

## Vrste 
### Dafne 
To su bile nimfe sa stabala lovora, dobile ime po jednoj od nejada koju su mučili neželjeni seksualni napadi sve dok nije zavapila Geji za pomoć. Majka Zemlja se sažalila na nju i pretvorila Dafnu u stablo lovora.

### Epimelijade 
Malijade, Melijade ili Epimelijade bile su nimfe jabuka i drugih voćaka i zaštitnice ovaca. Grčka riječ melas, od koje potiče njihovo ime, znači i jabuka i ovca. Hesperide, čuvarice zlatnih jabuka, smatrane su ovom vrstom drijada.

### Hamadrijade 
Drijade su, kao i sve nimfe, bile natprirodno dugovječne i vezane za svoje domove, ali neke su bile korak dalje od većine nimfa. To su bili Hamadrijade koje su bile sastavni dio njihovog drveća, tako da ako bi drvo umrlo, umrlo bi i hamadrijada povezana s njim. Iz ovih razloga, Drijade i grčki bogovi kažnjavali su svakog smrtnika koji bi povrijedio drveće, a da prethodno nije odobrovoljio drveće-nimfe.

### Melije 
Drijade jasenovog drveta zvale su se Melije.
* U zapadnim klasicima kao što je Miltonov "Izgubljeni raj", Drijade se spominju kao način da se prenesu gracioznost i elegancija.
* Keats se u svojoj "Odi slavuju" obraća slavuju kao "lakokrila drijada drveća".
* U poeziji Donalda Davidsona ilustruju teme tradicije i važnosti prošlosti za sadašnjost.
* Pjesnikinja Sylvia Plath ih koristi da simbolizira prirodu u svojoj poeziji u "O teškoćama dočaravanja Drijade" i "O mnoštvu Drijada".
* Priča "Draga Drijada" (1924) Olivera Onionsa prikazuje Drijadu koja je uticala na nekoliko romantičnih parova kroz historiju.
* Fantatični romani Thomasa Burnetta Swanna često sadrže drijade, zajedno s drugim mitološkim stvorenjima, obično ugroženim pojavom "naprednijih" civilizacija. Swannova priča "Drijada-drvo" smještena je u savremenu Floridu i prikazuje reakciju žene na saznanje da se u vrtu njenog novog muža nalazi drvo koje posjeduje ljubomorna drijada. Priča je adaptirana kao kratki film 2017. godine.
* Jezero Drijad na Antarktiku je nazvano po nimfama.

## Reference 

Kategorija:Drijade
Alseide

**Alseide** su bile nimfe dolina i šumaraka u grčkoj mitologiji, (grčki: Ἀλσηΐδες). Od klasičnih pisaca, prvi i možda jedini pjesnik koji spominje Alseide je Homer. Umjesto Alseida koristio je Alsea. Homerove tri upotrebe Alsea su:

"Nimfe koje žive u ljupkim šumarcima (ἄλσεα- alsea), izvorima rijeka (πηγαὶ ποταμῶν - pegai potamon) i travnatim livadama (πίσεα ποιήεντα - pisea poiea)."

"One nimfe dolaze iz izvora (krênai), dolaze iz šumaraka (alsea), dolaze iz svetih rijeka (ποταμοί - potamoi) koje teku prema moru."

„Nimfe [planine Ida] koje proganjaju prijatne šume (alsea), ili one koje naseljavaju ovu divnu planinu (ὄρος - oros), izvore rijeka (pegai potamon) i travnate medovine (pisea).“

## Reference 
## Dodatna literatura 
* Homer, *Ilijada* sa prevodom na engleski od A.T. Murray, Ph.D. u dva toma. Cambridge, MA., Harvard University Press; London, William Heinemann, Ltd. 1924. . Online verzija na web stranici Perseus Digital Library.
* Homer, *Opera* u pet tomova. Oxford, Oxford University Press. 1920. . Grčki tekst dostupan na Perseus Digital Library.
* Homer, *Odiseja* sa engleskim prevodom od A.T. Murray, PH.D. u dva toma. Cambridge, MA., Harvard University Press; London, William Heinemann, Ltd. 1919. . http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.01.0134Online verzija na web stranici Perseus Digital Library. Grčki tekst dostupan na istoj stranici.
* *Homerove himne*  sa prevodom na engleski od Hugh G. Evelyn-White. Homeric Hymns. Cambridge, MA.,Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1914. Online verzija na web stranici Perseus Digital Library. Greek text available from the same website.

Kategorija:Grčka mitologija
Aulonijade

**Aulonijade** (grčki: Αὐλωνιάς od klasičnog grčkog αὐλών „dolina, gudura“) su bile nimfe koje su se nalazile na planinskim pašnjacima i dolinama, često u društvu Pana, boga prirode.

U grčkoj mitologiji, Euridika, zbog koje je Orfej otputovao u mračni Had, bila je Aulonijada, u dolini tesalijske rijeke Pinej, gdje je dočekala svoju smrt, posredno od ruke Aristeja, sina boga Apolona i nimfe Kirene. Aristejeva želja je bila da siluje Euridiku, koju su gađenje ili strah natjerali da pobjegne od njega ne gledajući kuda ide. Zgazila je na otrovnu zmiju od čijeg je ujeda umrla.

## Reference
Nacionalni park Trakai

**Nacionalni park Trakai** je nacionalni park u Litvaniji. Napravljen je 1992. da obuhvati historijski grad Trakai, nalazi se nekih 25 kilometara zapadno od Vilniusa. Park ima II kategoriju u klasifikaciji IUCN. Ovo je jedini historijski nacionalni park u Evropi.

## Priroda 
Paralelni lanci brda i grebena koji formiraju glečer izmjenjuju se s uskim i dubokim ili širokim i ravnim grebenima nalik na jezero. U parku se nalaze 32 jezera. Jezera Galvė, Skaistis , Totoriškių, Luka povezuju se sa kanalima i čine jedinstven sistem. Najveće jezero je Galvė koje ima 21 ostrvo (najpoznatije je ostrvo Castle), a najčistije je jezero Akmena.

Zanimljive su i močvare Plomėnų i Varnikai, također u nacionalnom parku ima i šuma Kudrionys, gdje mnoge vrste sisara i ptica nalaze utočište. Močvara Plomėnų ima veliku koloniju ptica močvarica i mnoge vrste zaštićenih biljaka, a jezero Plomėnų je dom velikih kolonija crnoglavih galebova. Priroda rezervata Varnikai može se istražiti na pješačkoj stazi.

Park je poznat po brojnim znamenitostima i atraktivnom okruženju. Na sjevernoj obali jezera Galvė nalazi se brdo, s kojeg se pruža prekrasan pogled.

## Galerija 

Front facade of the Trakai Island Castle, 2009.jpg|Dvorac na ostrvu Trakai
Trakai old castle.jpg|Stari dvorac poluostrva Trakai
Trakai Tyszkiewicz palace.jpg|Užutrakis vila, pogled sa jezera
Užutrakio dvaras 27.JPG|Užutrakis vila dvorište
Trakai Kenesa.JPG|Karaim kenesa
Trakai oro svente.jpg|Let balona iznad nacionalnog parka

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Tourism.lt 

Kategorija:Nacionalni parkovi u Litvaniji
Tartu

**Tartu** je drugi po veličini grad u Estoniji nakon Talina. Tartu ima 97.435 stanovnika (popis 2023). posebno zato što je dom najstarijeg i najpoznatijeg univerziteta u zemlji (osnovan 1632.). U Tartuu se nalazi i Vrhovni sud Estonije, Ministarstvo obrazovanja i istraživanja, Estonski nacionalni muzej i najstarije pozorište na estonskom jeziku Vanemuine. U ovom gradu je rodno mjesto muzičkog festivala Laulupidu.

Tartu će biti Evropski glavni grad kulture 2024.
## Etmologija 
Otkako je Estonija postala nezavisna država 1918., *Tarto* je bilo jedino ime u službenoj upotrebi, ali tokom historije ovog grada bilo je i raznih naziva za njega u drugim jezicima. Većina njih u konačnici potječe od najranijeg potvrđenog oblika, estonskog *Tarbatu*. Na njemačkom, švedskom i poljskom jeziku grad je bio ponekad nazivan *Dorpat* to je trajalo do kraja 20. vijeka, varijanta *Tarbatu*. Na ruskom jeziku grad je bio poznat kao *Юрьев* (Jur'jev, po Juriju, krsno ime velikog kneza Jaroslava I Mudrog) i kao *Derpt* (Derpt, iz njemačke varijante Dorpata). Na latvijskom jeziku nazivan je varijantom *Tērbata*, a govornici finskog koriste toponim *Tartto*. Tartu leži na rijeci Emajõgi čije ime ema jõgi u prevodu na moderni estonski znači "majka rijeka".

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Grad Tartu
* Vebsajt za turizam
* Univerzitet Tartu
* Vrijeme u Tartu

Kategorija:Tartu
Kategorija:Gradovi u Estoniji
Hamadrijade

**Hamadrijade** (starogrčki: αμαδρυάδα) je grčko mitološko biće koje živi na drveću. To je posebna vrsta drijade koja je, pak, posebna vrsta nimfe.

## Mitologija 
Hamadrijade se rađaju vezane za određeno drvo. Neki smatraju da je Hamadrijada samo drvo, pri čemu je normalna drijada jednostavno unutrašnji entitet ili duh drveta. Ako bi drvo umrlo, umrla bi i Hamadrijada povezana s njim. Iz tog razloga, i Drijade i bogovi bi kažnjavali smrtnike koji naude drveću.

Osam Hamadrijada su kćeri Oksila i Hamadrije:

* Karija (orah ili lješnjak)
* Balanos (Hrast)
* Kranija (Dren)
* Moreja (Dud)
* Egira (Crna topola)
* Pteleja (Brijest)
* Ampelos (Vinova loza)
* Sika (Smokva)

Druge Hamarijade:

* Altineja
* Hrisopelija
* Feba
* Biblida
* Driopa
* Helijade
* Hesperide

## Naučna imena 
Majka, Hamadrija, ovjekovječena je u tri naučna imena, od kojih su dva još uvijek važeća: generičko ime leptira krekera, specifično ime najsjevernijeg majmuna u Maloj Aziji, hamadryas pavijan i originalno (ali više ne vrijedi ) naziv roda kraljevske kobre (izvorno Hamadryas hannah, sada Ophiophagus hannah). Leptir kreker je više arborealni od većine leptira, jer se obično kamuflira na drveću. Hrani se sokom, truhlim voćem i balegom. Hamadrias pavijan je jedan od najmanje arborealnih majmuna, ali je bio najčešći majmun u helenskim zemljama. Kraljevska kobra se ponekad smatra arborealnom ili polu-arborealnom, a naziva se i zajedničkim imenom "hamadryad", posebno u starijoj literaturi.

## Reference 

Kategorija:Drijade
Łódź

**Łódź**, koji se takođe bez dijakritičkih znakova može nazvati kao **Lodz**, jest grad u centralnoj Poljskoj i bivši industrijski centar. Glavni je grad Lodskog vojvodstva i nalazi se otprilike 120&nbsp;km jugozapadno od Varšave.  Na popisu od 2022. Łódź ima 670.642 stanovnika

Industrijski razvoj i demografski nalet učinili su Łódź jednim od najvećih gradova u Poljskoj. Pod njemačkom okupacijom tokom Drugog svjetskog rata Łódź je nakratko preimenovan u Litzmannstadt po Karlu Litzmannu. Stanovništvo grada bilo je progonjeno, a njegova jevrejska manjina bila je prisiljena u ograđenu zonu poznatu kao Lodzski geto, odakle su poslani u njemačke koncentracione logore i logore istrebljenja. Grad je postao privremeno sjedište Poljske 1945.

Łódź je doživio nagli demografski i ekonomski pad nakon 1989. Grad je tek 2010-ih počeo dobijati nazad svoje stare boje, u to vrijeme je obnovljen veći dio centra. Poznat je međunarodno po svojoj filmskoj školi, kolijevci za najpoznatije poljske glumce i režisere.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Zvanična stranica javnog prijevoza
* Gradska mapa od Łódźa
* Historijske slike od Łódźa
* Ekonomska zona Łódź 
* Łódź-Lublinek Airport 
* 
*  —English language newspaper
* The Łódź Ghetto 


Kategorija:Gradovi u Poljskoj
Najbolje pjesme

***Najbolje pjesme*** deveti je kompilacijski album sarajevske pop, rok grupe Crvena jabuka. Objavila ga je zagrebačka izdavačka Croatia Records u saradnji s RTL Televizijom u CD izdanju 2011. godine. Sadrži sedamnaest pjesama, koje predstavljaju pregled nekih od značajnijih radova počevši od bržih rok i pop pjesama pa sve do laganih balada snimljenih tokom do tada njihove dvadesetpetogodišnje muzičke karijere. Ujedno, ove pjesme su redovni dio koncertnog repertoara Crvene jabuke. Kompilacijski album *"Najbolje pjesme"* objavljen je godinu nakon njihovog prethodnog kompilacijskog albuma *Najljepše ljubavne pjesme*.

## Spisak pjesama 
# Jazz ba   4:19
# Bježi kišo s prozora  3:16
# Dirlija  3:58
# Zovu nas ulice  3:46
# Vraćam se tebi, seko  4:40
# Ti znaš  5:06
# Ima nešto od srca do srca 3:50
# Tamo gdje ljubav počinje  5:38
# To mi radi  4:00
# Tuga, ti i ja  5:43
# Nekako s' proljeća  4:48
# Moje najmilije  4:00
# Vjetar  3:53
# Niko nije lud da spava  4:21
# Da nije ljubavi  3:37
# Ne govori više  3:37
# Bacila je sve niz rijeku  4:14 

## Reference 
Kategorija:Albumi Crvene jabuke
Kategorija:Albumi iz 2011.
Kategorija:Albumi u izdanju Croatia Recordsa
Tramvajska stanica

**Tramvajska stanica** je mjesto za zaustavljanje tramvaja ili vozila lake gradska željeznice, kako bi putnici mogli ulaziti ili izlaziti iz njega. Općenito, tramvajske stanice imaju mnoge karakteristike autobusnih stanica, ali budući da tramvaji voze na šinama, često uključuju željezničke platforme, posebno ako su osigurani niskopodni ulazi, zbog boljeg pristupa. Međutim, tramvaji se prilikom vožnje takođe mogu koristiti i sa stanicama sličnim autobusnim, te sa pločnicima na sredini ulice kao platformama za ukrcavanje i iskrcavanje putnika.
[mini|Tramvajska stanica u [Sarajevo|Sarajevu.]]

## Vanjski linkovi 
* Tramvajske stanice u Beču

Kategorija:Tramvajski saobraćaj
Dafne

**Dafne** (starogrčki: Δάφνη) u grčkoj mitologiji su nimfe, podgrupa najada koje su povezane sa stabalom lovora.

Kao i druge Drijade, oni su duhovi drveća i većinu vremena provode spavajući iza kore. Izlaze da plešu samo kada je obala čista i nema nikoga u blizini. Ime su dobili po *Dafni* ('Laurel'), jednoj od najada na koju se Majka Zemlja sažalila i pretvorila je u lovorovo drvo.

## Mitologija 
Lovorov list je u grčkoj tradiciji imao poseban položaj jer je predstavljao Apolonovu ljubav prema Dafni, kćerki riječnog boga Ladona koja je odbijala romantične pokušaje svih potencijalnih ljubavnika uključujući i Apolona. Opterećena neželjenim seksualnim napadima Apolona, zamolila je Geju za pomoć. Geja ju je pretvorila u lovor kako bi je spasila od Apolona.

## Reference 
Kategorija:Grčka mitologija
Kategorija:Drijade
Plejade

**Plejade** (starogrčki: Πλειάδες), bile su sedam sestara-nimfi, pratilje Artemide, boginje lova. Zajedno sa svojih sedam sestara, Hijadama, zvali su ih i Atlantide, Dodonide ili Nizijade, dojilje i učiteljice malog Dionisa. Smatralo se da su Plejade prevedene na noćno nebo kao skup zvijezda i da su povezane s kišom.

## Porodica 
Roditelji Plejada bili su Titan Atlas i Okeanida Plejonerođeni na planini Kilini. U nekim izvještajima, njihova majka se zvala Etra, još jedna okeanida. Osim gore navedenih sestara, Hijada, braća Plejada su bili su Hijas i nimfa Kalipso koja s spominje u priči o Odiseju. Ponekad su bile u srodstvu kao polusestre Hesperidama, nimfama jutarnje zvijezde.

## Imena 
Nekoliko najistaknutijih muških olimpijskih bogova (uključujući Zeusa, Posejdona i Aresa) bili su u vezi sa sedam nebeskih sestara. Ove veze rezultirale su rođenjem djece.

* Maja, najstarija od sedam Plejada, bila je Hermesova majka (sa Zeusom).
* Elektra, majka Dardana i Jasiona by Zeus. (sa Zeusom).
* Tajgeta, majka Lakedaemona (sa Zeusom).
* Alkiona, majka Hirijeva, Hiperenora i Etuze; Hipereta i Antasa; i Epopeja i Nikteja, Euripila i Eufema (sa Posejdonom).
* Steropa, majka kralja Enomaja iz Elide (sa Aresom).
* Mereopa, najmlađa od Plejada. U drugim mitskim kontekstima, udala se za Sizifa i postavši smrtna, nestala. Meropa je Sizifu rodila nekoliko sinova uključujući Glauka.

## Reference 
Kategorija:Grčka mitologija
*
Original album collection

***Original album collection*** deseti je kompilacijski album sarajevske pop, rok grupe Crvena jabuka. Objavila ga je zagrebačka izdavačka kuća Croatia Records u peterostrukom CD izdanju 2013. godine. Sadrži pedeset i osam pjesama, koje predstavljaju reizdanje njihovih prvih pet studijskih albuma objavljenih između 1986 - 1991. Na albumu se nalaze neki od značajnijih radova počevši od bržih rok i pop pjesama pa sve do laganih balada, koje su redovni dio koncertnog repertoara Crvene jabuke. Kompilacijski album *"Original album collection"* objavljen je iste godine kad i studijski album ''Nek' bude ljubav''.

## Spisak pjesama 
CD-1
**Crvena jabuka** (Jugoton, 1986.)
# Bježi kišo s prozora  3:16
# Mojca, Mojca  4:09
# Kad je noć hladna i zvjezdana (Emira)  3:27
# On je poput djeteta (100 na jednoga)  3:44
# Učiniću sve da te zadovoljim  4:17
# Sa tvojih usana  3:43
# Nek' te on ljubi (kad ne mogu ja)  3:13
# Dirlija  3:58
# Bivše djevojčice, bivši dječaci  3:20
# Neka se sanja  4:14
CD-2
**Za sve ove godine** (Jugoton, 1987.)
# Otrov  3:21
# Tugo nesrećo  3:14
# Za sve ove godine  3:46
# Dođi kod mene  2:39
# Nema više vremena  2:57
# Umrijeću noćas od ljepote  3:19
# Ako, ako  3:33
# Uzmi me (kad hoćeš ti)  3:36
# Hajde, hajde, de opusti se  3:22
# Jedina  3:36
# Da je samo malo sreće  3:40
# Osim tebe (ljubavi)  1:57
CD-3
**Sanjati** (Jugoton, 1988.)
# Zovu nas ulice  3:45
# Ne daj na sebe  2:57
# Ti znaš  4:58
# Oči su se navikle na mrak  3:13
# Twist and Shout (sviđa mi se ova stvar)  2:40
# Ljeta koja dolaze  3:43
# Ima nešto od srca do srca  3:50
# Malo ćemo da se kupamo  3:34
# Zvona zvone  4:10
# Vozovi prolaze  3:42
# Na dlanu mi piše  3:01
# Sanjati  2:47
CD-4
**Tamo gdje ljubav počinje** (Jugoton, 1989.)
# To mi radi  3:59
# Tuga, ti i ja  5:42
# Nek' vrijeme mijenja se  4:34
# Volio bih da si tu  3:34
# Šetajući daljinama  3:53
# Čarolija (kad prestane)  3:40
# Riznice sjećanja  4:16
# Ostani  3:20
# Na oluje navikli smo  5:37
# Ne dam da ovaj osjećaj ode  3:02
# Ples nevjernih godina  4:43
# Tamo gdje ljubav počinje  5:38
CD-5
**Nekako s proljeća** (Jugoton, 1991.)
# Jedina moja  4:00
# Da nije ljubavi  3:37
# Nekako s proljeća  4:46
# Pusti neka gori  2:47
# 6:00  3:44
# 100 pijanih noći  4:05
# Da znaš da me boliš  2:50
# Crvena jabuka  4:05
# Hajde, dođi mi  3:19
# Srce si mi slomila  4:52  
# Samo da me ne iznevjeriš ti  3:54
# Nemoj da sudiš preoštro o meni  3:33

## Reference 
Kategorija:Albumi Crvene jabuke
Kategorija:Albumi iz 2013.
Kategorija:Albumi u izdanju Croatia Recordsa
NOD1

**Nukleotidnovezujući protein 1 sa domenom oligomerizacije** (**NOD1**) jest protein koji je kod ljudi kodiran genom **NOD1** sa p kraka hromosoma 7. Prepoznaje bakterijske molekule i stimulira imunsku reakciju.
 
## Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je  953  aminokiseline, a molekulska težina   107.691 Da.
 

1020304050
MEEQGHSEMEIIPSESHPHIQLLKSNRELLVTHIRNTQCLVDNLLKNDYF
SAEDAEIVCACPTQPDKVRKILDLVQSKGEEVSEFFLYLLQQLADAYVDL
RPWLLEIGFSPSLLTQSKVVVNTDPVSRYTQQLRHHLGRDSKFVLCYAQK
EELLLEEIYMDTIMELVGFSNESLGSLNSLACLLDHTTGILNEQGETIFI
LGDAGVGKSMLLQRLQSLWATGRLDAGVKFFFHFRCRMFSCFKESDRLCL
QDLLFKHYCYPERDPEEVFAFLLRFPHVALFTFDGLDELHSDLDLSRVPD
SSCPWEPAHPLVLLANLLSGKLLKGASKLLTARTGIEVPRQFLRKKVLLR
GFSPSHLRAYARRMFPERALQDRLLSQLEANPNLCSLCSVPLFCWIIFRC
FQHFRAAFEGSPQLPDCTMTLTDVFLLVTEVHLNRMQPSSLVQRNTRSPV
ETLHAGRDTLCSLGQVAHRGMEKSLFVFTQEEVQASGLQERDMQLGFLRA
LPELGPGGDQQSYEFFHLTLQAFFTAFFLVLDDRVGTQELLRFFQEWMPP
AGAATTSCYPPFLPFQCLQGSGPAREDLFKNKDHFQFTNLFLCGLLSKAK
QKLLRHLVPAAALRRKRKALWAHLFSSLRGYLKSLPRVQVESFNQVQAMP
TFIWMLRCIYETQSQKVGQLAARGICANYLKLTYCNACSADCSALSFVLH
HFPKRLALDLDNNNLNDYGVRELQPCFSRLTVLRLSVNQITDGGVKVLSE
ELTKYKIVTYLGLYNNQITDVGARYVTKILDECKGLTHLKLGKNKITSEG
GKYLALAVKNSKSISEVGMWGNQVGDEGAKAFAEALRNHPSLTTLSLASN
GISTEGGKSLARALQQNTSLEILWLTQNELNDEVAESLAEMLKVNQTLKH
LWLIQNQITAKGTAQLADALQSNTGITEICLNGNLIKPEEAKVYEDEKRI
ICF

 
## Funkcija
NOD1 protein sadrži domen regrutacije kaspaze (CARD). NOD1 je član porodice proteina nodolikih receptota i blizak je srodnik NOD2. NOD1 je unutarćrlijski receptor prepoznavanja uzoraka, koji je po strukturi sličan otpornim proteinima biljaka, i posreduje urođeni i stečeni imunitet, prepoznavanjem molekula koji sadrže dio D-glutamil-mezo-diaminopimelne kiseline (iE-DAP), uključujući bakterijski peptidoglikan. Nod1 stupa u interakciju sa RIPK2 preko Card domen|CARD-a]] obiju molekula (Pogledajte strukturu NOD1 CARD na desnom panelu). Stimulacija NOD1 molekulama koji sadrže iE-DAP rezultira aktivacijom faktora transkripcije NF-κB.
 
## Reference 
## Dopunska literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

 
## Vanjski linkovi
* 
* 
 

Kategorija:LRR proteini
Kategorija:Nodoliki receptori
Kategorija:Geni na hromosomu 7
Kategorija:Ljudski proteini
Kategorija:Proteomika
Helona (nimfa)

**Helona** (starogrčki: Χελώνη što znači kornjača) u grčkoj mitologiji je bila oreada planine Kelidora („bogata kornjačama“) u Arkadiji.

## Mitologija 
### Po Serviju 
Kada je božanski glasnik Hermes pozvao sve bogove, ljude i životinje da prisustvuju vjenčanju Zeusa i Here, nimfa Helona je ostala sama kod kuće, kako bi pokazala da se ne obazire na svečanost. Ali Hermes je tada sišao sa Olimpa, bacio Heloninu kuću, koja je stajala na obali rijeke, zajedno s njom, u vodu i pretvorio je u lijenju kornjaču, koja je od sada morala da nosi svoju kuću na leđima.

"Za svoje vjenčanje sa Junonom (Herom), Jupiter (Zeus) je naredio Merkuru (Hermesu) da pozove sve bogove, ljude i životinje na vjenčanje. Došli su svi koje je Merkur (Hermes) pozvao, osim Helone koji se nije udostojila. Kada je Merkur primjetio njeno odsustvo, vratio se na zemlju, bacio u rijeku kuću Helone koja je stajala iznad rijeke i pretvorio Helonu u životinju koja će nositi njeno ime. Heloni je rekao je testudo (kornjača) na latinskom."

### Po Ezopu 
Ezopova basna govori kako je kralj bogova pozvao sve životinje na svoje vjenčanje, ali kornjača nikada nije stigla. Kada su je pitali zašto, njen izgovor je bio da više voli svoj dom, pa ju je Zeus natjerao da svoju kuću nosi zauvijek.

"Zeus je pozvao sve životinje na svoje venčanje. Samo kornjača je bila odsutna, a Zeus nije znao zašto, pa je pitao kornjaču (Helonu) zbog čega nije došla na gozbu. Kornjača je rekla: 'Neka bude tako skroman, nema mjesta poput kuće.' Zeus se naljutio na kornjaču i naredio joj da nosi svoju kuću sa sobom gdje god pođe."

### Po Pauzaniju 
"Uz planinu Kilene nalazi se druga planina, Helidora, gdje je Hermes rekao da je pronašao kornjaču, uzeo oklop od zvijeri i napravio od nje harfu."

## Reference 
Kategorija:Grčka mitologija
Kategorija:Oreade
Kilena (nimfa)

**Kilena** (starogrčki: Κυλλήνη) je u grčkoj mitologiji bila Oreada ili Najada i personifikacija planine Kilini u Arkadiji, regiji Grčke u kojoj je rođen i odrastao bog putnika i pastira Hermes. Za Kilene se kaže da je bila Hermesova dojilja dok je odrastao.

## Porodica 
Premadjelu Pseudo-Apolodor, Kilena i Pelazg su imali sina po imenu Likaon, kralja Arkadije. Inače, majka potonjeg bila je ili Okeanida Meliboja ili Dejanira, kćerka drugog Likaona. Prema drugima, ona je umjesto toga bila Likaonova žena,

## Mitologija 
U Homerovoj himni 4 Hermesu, Hermes je ostao u pećini sa svojom majkom Majom, ali u Sofoklovoj izgubljenoj satirskoj drami *Ichneutae* („tragači“) Kilene je bila ta koja je njegovala malog boga. Titularni satiri, koji traže Apolonu nestalu stoku (koju je Hermes ukrao) po naređenju boga, suočavaju se sa Kilenom koja daje i objašnjava ljubavnu vezu Zeusa i Maje, kako je prevario svoju ženu kraljicu Heru i kako brzo beba raste, što plaši čak i nju. Dok zvuk lire odjekuje, satiri se čude zvuku, a Kilena im objašnjava konstrukciju instrumenta, ostavljajući ih zbunjenim i nepovjerljivim. Kilena, kada opisuje liru koju je izmislio Hermes, nudi duhovitu zagonetku, govoreći da je Zeusov sin dao novi glas mrtvom tijelu, prije nego što je otkrila da govori o mrtvoj kornjači. Satiri zatim optužuju Hermesa da je ukrao Apolonu svetu stoku; Kilena odgovara da je nezamislivo optužiti samog Zeusovog sina za tako sitni zločin, te brani Hermesa ističući da nema sklonosti k krađi ni sa očinske ni sa majčinske strane Hermesove porodice. papirus na kojem je sačuvana dio predstave je slomljen u trenutku kada Apolon stiže i nije jasno šta se dalje događa.

## Reference 
Kategorija:Grčka mitologija
Kategorija:Oreade
Leoganške planine

mini|Pasauska planinarska kuća i Birnhorn u kasnu jesen
mini|desno|Melkerloch viđen sa Hochgruba
mini|upright|desno|Pogled iz Pasauske planinarske kuće na Fahnenköpfl
**Leoganške planine** ( – "Leoganške stjenovite planine") prostiru se u Austriji, u pokrajinama Salzburg (veći dio) i Tirol. Dio su Sjevernih Krečnjačkih Alpa, koje su, opet, dio, Istočnih Alpa. Smještene su između Loferske doline, Saalfeldena i Leoganga i, zajedno s Loferskim planinama na sjeverozapadu, tvore dva planinska masiva koja su odvojena prijevojem *Römersattel* (*Rimsko sedlo* – 1202 m), ali koje alpska kategorizacija Istočnih Alpa definira kao jednu podgrupu. Leoganške planine duboko usječenim dolinama odvojene su od Kicbilskih Alpa na jugu i Stjenovitog mora na istoku. Za njih su tipični visoki platoi sa strmim padinama i oštro valoviti visoki cirkovi.

Kao tipične kraške planine, obiluju špiljama. Najpoznatija od njih je Lamprechtsofen, duga 60&nbsp;km, smještena neposredno uz saveznu cestu između Lofera i Saalfeldena. Istaknuta formacija stijena jest *Melkerloch* na jugoistočnoj strani Birnhorna, najvišeg vrha ovog lanca (2634 m). Centar za vojnu obuku Hochfilzen, koji koristi Vojska Austrije, smješten je zapadno od Leoganških planina.

## Susjedna gorja 
Leoganške planine graniče sa sljedećim grupama planina:
* Loferskim planinama na sjeverozapadu;
* Berhtezgadenskim Alpama na istoku;
* Zalcburškim škriljevačkim Alpama na jugoistoku;
* Kicbilskim Alpama na jugu;
* Carskim planinama na zapadu.

## Vrhovi 
* Birnhorn (2634 m)
* Kuchelhorn (2500 m)
* Passauerkopf (2465 m)
* Grießener Hochbrett (2467 m)
* Signalkopf (2462 m)
* Großes Rothorn (2442 m)
* Dürrkarhorn (2280 m)
* Hochzint (2243 m)
* Mitterhorn (2206 m)
* Fahnenköpfl (2142 m)
* Brandhorn (2099 m)

## Turizam 
### Planinarske kuće alpinističkih društava 
U ovim planinama postoje samo dvije planinarske kuće. Pripadaju Njemačkom alpinističkom savezu (DAV), ali njima upravljaju lokalni Austrijanci. DAV upravlja sistemom Recripical Rights tako da se može uživati u popustima za članove Austrijskog alpskog kluba OEVA, koji su primjenjivi.
* Gostionica kod Lamprechtsofena: na 664 m; otvorena samo danju ljeti i zimi; šest kreveta na sprat; pored savezne ceste od Lofera do Saalfeldena;
* Pasauska planinarska kuća: na 2033 m; otvorena od sredine juna do kraja septembra; 45 kreveta na sprat; zimski smještaj sa šest ležajeva; odredišta u dolini: Leogang; vrijeme hoda: 3–4 sata.

### Ostale planinarske kuće 
* Lettlkaser: na 1441 m; otvorena ljeti; nema smještaja zimi, nema mjesta za spavanje; odredišta u dolini: Pernerwinkel-Gerstboden (2 h hoda), Wiesersberg-Gerstboden (2,5 h hoda), Leogang (2 h hoda), Mitterbrand (1,5 h hoda).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Leoganške planine na *tirol.tl*   

Kategorija:Sjeverne Krečnjačke Alpe
Kategorija:Planinski lanci u Alpama
Kategorija:Planinski lanci u pokrajini Salzburg
Kategorija:Planinski lanci u pokrajini Tirol