open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Odnosi Evropska unija–Moldavija

[mini|Mapa [Moldavija|Moldavije i Evropske unije]]
Godine 1998. na snagu je stupio sporazum o stabilnosti i pridruživanju Moldavije s Evropskom unijom. EU podržava izgradnju tržišne privrede u Moldaviji kao i funkcionirajuće demokratije. Od 30. novembra 2005. postoji EUBAM za Moldaviju i Ukrajinu, misija Evropske unije za pograničnu pomoć na ukrajinsko-moldavijskoj granici za kontrolu prekograničnog krijumčarenja (naročito oružja, ljudi i droga) iz i u Pridnjestrovlje. Dana 7. maja 2009. Moldavija zajedno sa još pet država ZND pristupila je Istočnom partnerstvu sa EU. U januaru 2010. u Chișinău u okvirima politike EU sa susjedima započeli su pregovori za pridruživanje Moldavije. Iako je dugoročni cilj države punopravno članstvo u Uniji, prema riječima ministra vanjskih poslova Iuria Leancăa, ipak prvi cilj bi trebao biti formiranje zone slobodne trgovine, zajedničko rješavanje ekonomskih problema i prije svega ukidanje viza moldavskim građanima za ulazak na teritoriju EU.
[mini|Proeuropska manifestacija u [Chișinău, 6. aprilu 2014.]]
Dana 5. decembra 2011. Evropska komisija je najavila sklapanje sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini sa Moldavijom. Konkretni razgovori i pregovori bili bi dio planiranog sporazuma o pridruživanju ove zemlje. Prema mišljenjima u EU, zone slobodne trgovine bi trebale služiti dugoročnoj političkoj stabilizaciji države. Trenutno je između EU i Moldavije na snazi povlašteni pristup evropskom tržištu, a EU je glavni trgovački partner zemlje. Dana 27. juna 2014. u Bruxellesu je sklopljen Sporazum o privrednom i političkom pridruživanju Moldavije sa EU. Taj sporazum je potvrđen i ratificiran moldavskom parlamentu 2. jula iste godine. Prema izvještaju ruske novinske agencije *RIA Novosti*: "Pristalice evropskih integracija su proslavile ovaj događaj ispred parlamenta, dok su protivnici približavanju EU uhapšeni i kažnjeni"

## Javno mišljenje 
Anketa je u junu 2018. godine otkrili da 46% stanovništva misli da Moldavija ući u EU u odnosu na 36% koji se izjašnjavaju za ulazak u euroazijsku ekonomsku uniju.

## Reference
Rosulja

se smanjuje.]]

**Rosulja** ili **izmaglica** je padavina koji se sastoji od brojnih, vrlo malih kapljica vode, prečnika manjih od 0,5 milimetara, koje padaju vrlo sporo iz niskog oblaka stratusa (na visini od 200 do 500 metara), najčešće kroz maglu, i dopiru do tla. Može ih nositi lagani povjetarac. Količina padavina koja se stvori na tlu je mala (manja od 1 milimetara ili litar na sat po kvadratnom metru, a ako je veća, to je kiša). Vidljivost se smanjuje kada padne rosulja.Rosulju obično proizvode niski stratiformni i stratokumulusni oblaci. Zbog male veličine kapi kiše, u mnogim okolnostima kiša u velikoj mjeri ispari prije nego što stigne do površine, pa je promatrači na tlu mogu ne primijetiti. METAR kod za kišnu rosulju je DZ, a za ledenu rosulju je FZDZ.

## Uticaj 
Dok većina rosulje ima samo mali neposredni uticaj na ljude, ledena rosulja može dovesti do opasnih uslova. Ledena rosulja nastaje kada pothlađene kapi kiše slete na površinu čija je temperatura ispod nule. Ove kapi se odmah smrzavaju pri udaru, što dovodi do nakupljanja leda (ponekad se naziva i poledica) na površini puteva.

## Pojava 
, Engleska.]]

Rosulja je najčešći oblik padavina na velikim površinama svjetskih okeana, posebno u hladnijim regijama suptropa. Ovim regijama dominiraju plitki morski stratokumulusi i pasati kumulusni oblaci, koji postoje u potpunosti unutar morskog graničnog sloja. Uprkos niskim stopama površinske akumulacije, postalo je očigledno da kiša ima veliki uticaj na strukturu, pokrivenost i radijaciona svojstva oblaka u ovim regionima.

To je motivisalo naučnike da dizajniraju sofisticiranije i osjetljivije instrumente kao što su visokofrekventni radari koji mogu otkriti kišu. Ove studije su pokazale da je količina kiše snažno povezana s morfologijom oblaka i ima tendenciju da bude povezana s uzlaznim strujama unutar morskog graničnog sloja. Povećane količine kišice obično se nalaze u morskim oblacima koji se formiraju u čistim zračnim masama koje imaju nisku koncentraciju kapljica oblaka. Ova međupovezanost između oblaka i kiše može se istražiti pomoću numeričkog modeliranja visoke rezolucije kao što je simulacija velikih vrtloga.

## Reference 
Kategorija:Padavine
Kategorija:Kiša
Botanička ekspedicija

**Botanička ekspedicija** je kraći ili duži, kontinuiran ili sa prekidima,  naučni izlet ili putovanje osmišljeno da istraži flora  i/ili vegetacija određene regije. Ekspedicija bi mogla biti posebno osmišljena za istraživanje određenih elemenata i biljnih zajednica ili istražuje   historija prirode određene regije. Nekada je, u klasičnim ekspedicijama, prirodnjak ili botaničar bio je zadužen za crtanje i opisivanje flore, prikupljanje uzoraka nepoznatih biljaka u botaničkoj literaturi i identificiranje potencijalno ekonomski važnih biljaka. 

U botaničkim ekspedicijama koje finansiraju vlade, obavezno učestvuje najmanje jedan istraživač za prikupljanje materijala  na terenu, ali su ih opisivali i imenovali vladini naučnici koji su sponzorirni u botaničkim vrtovima i univerzitetima. Naprimjer, mnoge vrste sakupljene u ekspediciji koju su predvodili Lewis i Clark, opisao je i imenovao Frederick Traugott Pursh.

## Također pogledajte
*Botanika
*Biljka

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija: Istraživanje
Kategorija: Priroda
Kategorija: Botanika
Marsovski dan

mini|Na Marsu, vrijeme 1 koje slijedi vrijeme 2 jest dužina sideralnog dana. Vrijeme 1 koje slijedi vrijeme 3 jest dužina solarnog dana ili **sola**.
**Sol** (posuđena od latinske riječi za Sunce) jest Marsov solarni dan, tj. **dan na Marsu**. Sol je prividni interval između dva uzastopna povratka Sunca do istog meridijana (Sunčevog vremena) kao što ga vidi posmatrač na Marsu. Jedna je od nekoliko jedinica za mjerenje vremena na Marsu. Prvobitno je usvojen 1976. za vrijeme misija Viking Landera i mjerilo vremena koje je uglavnom koristila NASA kad je, naprimjer, zakazivala upotrebu rovera za Mars.

## Dužina 
Prosječno trajanje dnevnog i noćnog ciklusa na Marsu – tj. Marsovski dan – iznosi 24 sata, 39 minuta i 35.244 sekunde. ekvivalentno 1,02749125 zemaljskih dana.

## Reference 
Kategorija:Dani
Kategorija:Jedinice za vrijeme
Kategorija:Mars
Proxima Centauri b

desno|mini|300x300piksel|Umjetnički prikaz Proksime b.

desno|mini|300x300piksel|Umjetnički prikaz Proksime b.

**Proksima Centaura b** ili **Proxima Centauri b** (ponekad jednostavnije **Proxima b** ) je vansolarna planeta koja ima putanju oko crvenog patuljka Proksima Centaura, najbliže zvijezde našem Suncu. Udaljena je oko 4,2 svjetlosne godine (1,3 parsek) od Zemlje u sazviježđu Kentaur. To je najbliža poznata vansolarna planeta, ali je mala mogućnost da je naseljena sa živim svijetom.

## Reference 
Kategorija:Vansolarne planete
Kategorija:Kentaur (sazviježđe)
Habitus (biologija)

[right|250px|thumb|Ovaj [kultivar japanskog javora ima  kupolasti habitus.]]
**Habitus**  ili **habit**, u nekim aplikacijama u biologiji je pojam se različito odnosi na aspekte ponašanja ili strukture, kako slijedi:
* U zoologiji (posebno u etologiji) "habit" obično se odnosi na aspekte manje ili više predvidljivog "ponašanja", instinktivnog  ili na neki drugi način podstaknutog, iako takođe ima širu primjenu. „Habitus“ se odnosi na karakteristični oblik ili morfologiju vrste.
* U botanici je "habitus" karakteristični oblik u kojem raste određena vrsta biljke, kao životni oblik.

## Ponašanje 
Habitus biljaka i životinja često se mijenjaju kao odgovor na promjene u njihovom biofizičkom okruženju. Naprimjer: ako neka  drastično promijeni stanište ili se promijeni  lokalna klima, onda se uobičajeno ponašanje može promijeniti. Takve promjene obično mogu biti usmjerene ka adaptivnm ponašanju ili prilagođavanju (adaptaciji) na novonastale okolnosti.

## Struktura
U  botanici, habitus  je opći izgled, oblik rasta ili arhitektura. Na primjer:
* Mnoge vrste javora imaju grmoliki habitus i mogu stvarati grmove ili živice umjesto stabala.
* Neke alpske biljke su izabrane za uzgoj zbog patuljastog "habitusa".
Biljke mogu biti drvenaste ili zeljaste. Glavne vrste drvenastih biljaka su drveče, grmlje  i lijane. Penjačke biljke (vinova loza) mogu biti drvenaste (lijane) ili zeljaste (loze). 
* Prema kategoriji habitusa, biljke se također mogu svrstati kao polugrmovi  (patuljasti grm, grm), jastučaste i sukulnte (sočne).
Postoji i izvjesno preklapanje između klasifikacija biljaka prema habitusu i njihovog životnog oblika.

Ostali pojmovi u biologiji odnose se na različite habituse  naksona; na primjer:
* Gljive su opisane prema *obrascima rasta*: kalupaste, kvasaste, gljivaste i dimorfne gljive.
* Struktura lišaja je opisana putem njihovog *oblika rasta*: foliozni, krustozni, frutikozni ili želatinozni.
* Struktura Bryophyta je opisana kao foliozna ili talozna.
* Struktura određene vrste alge naziva se njenom *vrstom* ili *nivoom organizacije*.
* Bakterije su opisane prema * morfologiji * ili * obliku *.
Kako su razlike između pojmova – načina ponašanja i morfoloških oblika - značajne u zoologiji, pojam "habitus" (iz kojeg potječe riječ "habit") koristi se za opis oblika, kao različit pojam od ponašanja (*habit*). Naziv "habitus" pojavljuje se i u botaničkim tekstovima, ali tamo se upotrebljava gotovo naizmjenično s "habitom", jer ponašanje biljaka uglavnom ne odgovara pojmu habita u zoološkom smislu.
 
## Također pogledajte
* Habitat 
* Migracije
* Ponašanje

## Reference
## Vanjski linkovi
* The Columbia Encyclopedia, Sixth Edition. 2001-05
* Biology-Online.org

Kategorija:Hortikultura
Kategorija:Ponašanje
Kategorija:Morfologija biljaka
Džibutski franak

**Džibutski franak** (; ; oznaka: **Fdj**; kôd: **DJF**) jest valuta koja se koristi u Džibutiju. Dijeli se na 100 centimesa.

## Historija 
Nedugo nakon osnivanja Francuskog Somalilanda od 1884. godine francuski franak zajedno s indijskom rupijom i Talirom Marije Terezije predstavlja platežno sredstvo ovog francuskog protektorata. Omjer ovih valuta je bio u odnosu 2 franka = 1 rupija i 4,2 franka = 1 Talir Marije Terezije.

Od 1908. franci koji su se upotrebljavali u Džibutiju bili su zakonski fiksni u vrijednosti francuskog franka. Od 1910. godine banke Indokine izdavale su novčanice za tadašnju koloniju. Papirni novac i kovanice Privredne komore izdavali su se u periodu između 1919. i 1922. godine.

1948. godine iskovane su prve kovanice specijalno za upotrebu u Džibutiju pod nazivom "Côte Française des Somalis". 1949. godine nastao je nezavisni džibutski franak pri čemu je lokalna valuta bila konvertibilno vezana za američki dolar po stopi od 214,392 franaka za 1 američki dolar. To je bila vrijednost koju je francuski franak imao prema Sporazumu iz Bretton Woodsa od prije nekoliko mjeseci. Kao posljedica vezivanja džibutskog franka uz američni dolar na ekonomiju Džibutija nisu utjecale daljnje devalvacije francuskog franka.

1952. godine, Državna blagajna preuzela je štampanje papirnog novca. Promjena imena Francuskog Somalilanda 1967. u Francusku teritoriju Afara i Issasa odrazila se i na teritoriju na kojoj se se koristile novčanice i kovanice.

1971. i 1973. franak je revaloriziran u odnosu na američki dolar, najprije na kurs od 197,466 franaka prema 1 dolaru, a zatim na 177,721 franaka prema 1 dolaru kurs koji se od tada održavao. Daljnja promjena dizajna kovanica i novčanica uslijedila je nakon nezavisnosti Džibutija 1977. godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Banke

Kategorija:Džibuti
Kategorija:Ekonomija Džibutija
Kategorija:Afričke valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1948.
Kategorija:Fiksni devizni kurs
Odnosi Moldavija–NATO

mini|310x310piksel|
mini|184x184piksel|
Službeni odnosi između Moldavije i NATO-a su započeli u 1992 kada se Moldavija pridružila Vijeću euroatlantskog partnerstva. Međutim, Moldavija je u ustavu neutralna država,tako da ne postoje planovi za Moldaviju da se pridruži organizaciji.

## Historija 
Godine 1992, Moldavija se pridružila Vijeću euroatlantskog partnerstva,.Moldavija se pridružila Partnerstvu za mir 16.marta 1994. Partnerstvo za mir je potpisao Mircea Snegur i Manfred Wörner. Vladimir Voronjin posjetio sjedište NATO-a u Bruxellesu 23. juna 2003. godine, 7. juna 2005, 22. juna 2006. godine, 18. juna 2007. godine i 5. decembra 2007. Na summitu u Istanbulu 2004. godine, NATO je prihvatio rusku vojnu prisutnost u Moldaviji i Gruziji. Američki ministar obrane Donald Rumsfeld zaustavio se, na putu za Istanbul, u Moldaviju, gdje je pozvao na povlačenje ruskih snaga iz zemlje.Dana 23. septembra 2004. godine, glavni tajnik NATO-a Jaap de Hoop Scheffer, otputovao u Kišinjev gdje se susreo s predsjednikom Moldavije Vladimirom Voroninom, s ministrom vanjskih poslova Moldavije Andrei Stratanom i ministrom obrane Victorom Gaiciucom. Individualni partnerski plan NATO-a i Moldavije 19. maja 2006. godine uz potporu Odjela za diplomaciju NATO-a. Dana 3. aprila 2008 na samitu u Bukureštu, NATO je najavio svoju podršku teritorijalnom integritetu, nezavisnosti i suverenosti Moldavije.Voronjin je sudjelovao na radnom ručku šefova država i vlada zemalja euroatlantskog partnerstva u Bukureštu. Dana 18. novembra 2008. godine, Parlamentarna skupština NATO-a usvojila je Rezoluciju 371 o budućnosti odnosa NATO-a i Rusije,  između ostalog, „poziva Vladu i Parlament Rusije da poštuje svoje obveze koje su preuzete na sastanku u Istanbulu OESS-u 1999 i da povuče svoju ilegalnu vojnu prisutnost na području Moldavije u bliskoj budućnosti. Bivša komunistička vlast, koja je izgubio većinu u parlamentu na izborima 2009. godine, želia je vidjeti Moldaviju u savezu sa Rusijom U aprilu 2009. Moldavija je objavila da neće sudjelovati u vojnim vježbama  NATO-a.

## Javno mišljenje 
Anketa je u junu 2018. godine otkrila da će 22% Moldavaca glasati za ulazak u NATO, a 43% se protivi

## Galerija 

Datoteka:Cid-nato office.jpg
Datoteka:Masa rotunda dl simmons ii.jpg
Datoteka:Hpim1363.jpg
Datoteka:Hpim1306.jpg
Datoteka:Stamp of Moldova 302.gif

## Reference 
Kategorija:Moldavija
Kategorija:NATO
Perigon

[mini| Otvoreni cvijet [ljiljan|vatrenog ljiljana (* Lilium bulbiferum *) sa šest listova perigona u dva kruga.]]
[thumb|250px|*[Lilium bosniacum* također ima periant u dva kruga i veoma istaknute prašnike]]
[mini|*Magnolia denudata*: Otvoreni cvijet magnolije sa relativno jednoliko oblikovanim i obojenim, isječenim [laticama]]
**Perigon** ili **tepalum** su termini koji u cvjetnica označavaju listovi perianta, ako nemaju diferenciranu čašicu i krunicu (vjenčič). Ova forma, koja se sastoji od šest od identično oblikovanih i istobojnih cvjetova perianta naziva se **perigon** ili jednostavni **periant**.

## Građa i funkcija
Listovi perigona ispunjavaju obje funkcije cvijetne strukture, zaštitu u fazi pupoljka i privlačnost za oprašivače.

Perigon može biti jednokružni, jednostavan (haplo- ili monohlamidijski) i (homohlamidijski), može biti sličan kelchu (profiloidni, sepaloidni), kao u rodovims *Juncus*, *Fagus * ili *Rumex*, ili su svi čašični i krunični (petaloidni, koroloidni) kao u tulipana
Tepali su dostupni u jedan, dva ili više svitaka ili su uvrnuti.

U homohlamidijskim, dva (dihlamidna) ili višekružna, višestruka perigona (pseudoperigon), listovi u unutrašnjem i vanjskom krugu mogu se razlikovati i po veličini i obliku (heterotepalni), poput podmorske pahulje ili porodice orhideja. Perigon dvokružnog formata posebno je čest u monokotiledona.
 
U takozvanom heterotepalnom perigonu su latice različito oblikovane. Često ta razlika ide toliko daleko da se vanjski krug već naziva krunom, poput mnogih *Commelinaceae* ili *Bromeliaceae*.
 
Pojedinačni tepali mogu biti vrlo veliki i upadljivo obojeni, krunski, poput latica&nbsp;kod tulipana ili *Anemone nemorosa*, mogu, ali ne moraju, biti kupolasti, anteriorno, nalik na brakteje (hipsofil, profil, sepaloid) npr. 
Kada su tepali u potpunosti ili djelomično spojeni, nazivaju se "sintepalni", a ako su slobodni, tada su "horipetalni* ili *apotepalni"..

## Historija 
Termin perigonijum uveo je Jakob Friedrich Ehrhart u značenju perianta (čašica i krunicaa). Heinrich Friedrich Link upotrijebio je perigon za uniformni cvjetni omotač, 1798. Od tada je u upotrebi u tom smislu. Izraz *tepalum* uveo je Augustin Pyramus de Candolle 1827., analogno već uobičajenim izrazima petalum i sepalum. To je umjetna riječ i formirana kao anagram iz petaluma.

## Također pogledajte 
* Cvijet

## Reference
## Dopunska literatura 
* Joachim W. Kadereit, Christian Körner, Benedikt Kost, Uwe Sonnewald: *Strasburger – Lehrbuch der Pflanzenwissenschaften.* Springer Spektrum, 37. vollständig überarbeitete & aktualisierte Auflage, Berlin & Heidelberg 2014.  (Print);  (eBook)
* Focko Weberling: *Morphology of Flowers and Inflorescences.* Cambridge Univ. Press, 1992, .

## Reference 
Kategorija:Cvijeće
Kategorija:Biološka terminologija
Svemirske agencije javnog sektora

Vladine svemirske agencije, koje su osnovale vlade zemalja i regionalnih agencija (grupacija zemalja), osnovane su kao sredstvo za zagovaranje bavljenja aktivnostima vezanim za svemirski prostor, iskorištavanje svemirskih sistema i/ili istraživanje svemira.

Ciljevi uključuju nacionalni prestiž, iskorištavanje informacija daljinskog istraživanja, komunikacije, obrazovanje i ekonomski razvoj. Ove agencije su obično civilne prirode (za razliku od vojnih) i služe za unaprjeđenje koristi od iskorištavanja i/ili istraživanja svemira. One obuhvataju spektar od starih organizacija s malim budžetima do zrelih nacionalnih ili regionalnih preduzeća kao što su Nacionalna uprava za aeronautiku i svemir (NASA) Sjedinjenih Američkih Država, Evropska svemirska agencija (ESA) koja koordinira za više od 20 zemalja članica, Japanska agencija za istraživanje svemira (JAXA), Državna korporacija za svemirske aktivnosti Roscosmos (Roscosmos) Rusije, Indijska organizacija za istraživanje svemira (ISRO) i Kineska nacionalna svemirska uprava (CNSA).

U 2018. godini postoje 72 različite vladine svemirske agencije; 14 njih ima mogućnost lansiranja. Šest vladinih svemirskih agencija - Kineska nacionalna svemirska uprava (CNSA), Evropska svemirska agencija (ESA), Indijska svemirska istraživačka organizacija (ISRO), Japanska agencija za vazduhoplovstvo i istraživanje (JAXA), Nacionalna uprava za vazduhoplovstvo i svemir (NASA), i Ruska Federalna svemirska agencija (RFSA ili Roscosmos) - imaju pune mogućnosti lansiranja; one uključuju mogućnost lansiranja i oporavka više satelita, razmještanja kriogenih raketnih motora i rukovanje svemirskim sondama.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Blog o svemirskom pravu
* Svemirske agencije širom svijeta prema UN HDI
* Mapa svijeta koja prikazuje lokaciju svih ovih svemirskih agencija 
* Svemirske agencije širom svijeta prema UNOOSA
* Spisak svemirskih agencija u Africi
* https://docs.un.org/en/A/66/20 United Nations Report of the Committee on the Peaceful Uses of Outer Space Fifty-fourth session (1-10 June 2011)
* https://www.researchgate.net/publication/393187786_Space_Activities_for_Sustainability_and_the_Role_of_the_National_Space_Agencies
* https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0265964624000158

Kategorija:Svemirske agencije
Kategorija:Svemirski letovi
Međunarodna svemirska stanica

**Međunarodna svemirska stanica** (**International Space Station,** **ISS**) je svemirska stanica (naseljivi umjetni satelit ) u niskoj Zemljinoj orbiti. Program ISS je zajednički projekt pet svemirskih agencija: NASA (Sjedinjene Države), Roscosmos (Rusija), JAXA (Japan), ESA (Evropa) i CSA (Kanada). Vlasništvo i upotreba svemirske stanice utvrđuju se međuvladinim ugovorima i sporazumima.

Program ISS razvio se iz prijedloga svemirske stanice Freedom osmišljenog od strane SAD-a 1984. godine  i sovjetsko-ruskog prijedloga Mir-2. Ranije su u orbiti kružile sovjetske ili ruske stanice Salyut, Almaz i Mir te američki Skylab. ISS je najveći umjetni objekt u svemiru i najveći satelit u niskoj Zemljinoj orbiti, vidljiv golim okom sa Zemljine površine .

ISS služi kao laboratorija za istraživanje mikrogravitacije i svemirskog okruženja u kojoj članovi posade provode eksperimente u oblastima biologije, ljudske biologije, fizike, astronomije, meteorologije i drugim poljima . Stanica je pogodna za ispitivanje sistema i opreme svemirskih letjelica potrebnih za misije na Mjesec i Mars. ISS održava orbitu s prosječnom nadmorskom visinom od    putem reboost manevara koristeći motore *Zvezda* modula ili svemirskog broda koji posjećuje ISS. ISS napravi jednu orbitu oko Zemlje za otprilike 92 minuta i završi s prosječno15.5 dnevnih orbita. 
desno|mini| *Leonardo* je stalni višenamjenski modul

## Reference 
Kategorija:Međunarodna svemirska stanica
Anteridij

[right|thumb|240px|[Mikrografija of antheridium anatomy in *Porella*, a leafy liverwort]]
**Antheridija** ili **anteridij** je haploidna struktura ili organ koji proizvodi i sadrži muške gamete (zvane *anterozoidi* ili sperma). Struktura koja sadrži jednu ili više antheridija zove se **andreciij**. 
Termin "andrecij" upotrebljava se također kao skupna oznaka prašnike cvjetnica.
Antheridije se formiraju u gametofitnoj fazi skrivenosjemenjača, kao što su Bryophyta i  paprati. Mnoge alge i neke gljive, naprimjer askomicete i vodene plijesni, također imaju anteridije tokom reprodukcijske faze. Kod gimnospermi i angiospermi (cvjetnica), gametofiti reducirani su na polenova zrna i većina ih imaju reducirane i anteridij na jednu generativnu ćeliju u polenovom zrnu. Tokom oprašivanja, generativna cećelija se dijeli, pa nastaju ćelije sperme.

Ženski pandan antheridiji u kriptogamima je arhegonija, a u cvjetnicama to je ginecij. Antheridija se obično sastoji od sterilnih ćelija i spermatogenih tkiva. Sterilne ćelije mogu formirati središnju potpornu strukturu ili okružiti spermatogeno tkivo kao zaštitnu košulju. Spermatogene ćelije stvaraju spermatide putem mitotike diobe ćelija. U nekim Bryophyta, anteridija nastaje na strukturi zvanoj  ***anteridiofora***, koja nalikuje stabljici sa anteridijom na vrhu.

## Galerija

Datoteka:Chara contraria oogon.jpeg|Oogonija (veća) i anteridija (sa crvenim centrom) alge *Chara*, na stabljici biljke
Datoteka:Hypnum cupressiforme perichaetialblaetter.jpeg|Uvećana razvijajuća anteridija kod *Hypnum cupressiforme*
Datoteka:Antheridia polytrichum.jpg|"Cvjetovi mahovine": svaki izdanak ima klaster anteridija, tj. andrecij
Datoteka:Marchantia polymorpha male.jpg|Sperma jetrenjače *Marchantia polymorpha* proizvodi se na gornjoj površini anteridiofora.

## Također pogledajte
* Paprati
* Mikrosporangija

## Reference
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Razmnožavanje
Aleuron

) sadrži neke pigmente u sloju aleurona.]]
**Aleuron** ili **aleuronsko zrno**  (grč.  ἄλευρον – *aleuron* = brašno) – u botanici – je skup proteinskih  granula u sjemenkama i gomoljima raznih biljaka,  koji se uglavnom  nalazi na periferiji endosperma . Kada dođe do klijanja, rezervni proteini iz  tih zrna aktiviraju se hidrolizom za opskrbu klijanca  energijom, dušičnim spojevima i potrebnim mineralima za početni rast ponikle biljke.  

Dakle, pojam opisuje i jedan od dva glavna tipa ćelija  endosperma, tj. **aleuronski sloj**. Sloj aleurona je najudaljeniji sloj endosperma, a slijedi ga unutrašnji škrobni endosperm. Zato se taj sloj ćelija ponekad naziva i periferni endosperm. Nalazi se  između perikarpa  i hijalinskog sloja endosperma. Za razliku od ćelija škrobnog endosperma, aleuronske ćelije u zrelosti ostaju žive. Ploidija aleurona je 3n (triploid) kao rezultat dvostruke oplodnje.
 
To je rezervna supstanca, albuminoidne prirode, koju sjemenski zametak koristi tokom klijanja, jer je veoma bogato zastupljena u mnogim sjemenkama koje se koriste za ljudsku ishranu.

## Aleuronski proteini
Aleuronski proteini mogu imati dvija različita morfološka obilježja, tj mogu biti homogeni i heterogeni. Homogeni aleuron sastoji se od sličnih bjelančevinskih tijela (npr. kod * Phaseolus vulgaris *) dok se heterogeni aleuron sastoji od granula različitih oblika i vrsta proteina prekrivenih membranom (npr. kod * Ricinus communis*).

## Aleuronsko tkivo
Sloj aleurona okružuje endospermsko tkivo sjemenki trava, a morfološki i biohemijski je njegov sastavni dio. Skrobne ćelije endosperma su velike i nepravilnog oblika, a sadrže škrobna zrna, dok su aleuronske ćelije kuboidnog oblika i sadrže aleuronska zrnca. U većini kultiviranih žitarica (vrste pšenice, raž, zob, riža i kukuruz) aleuron je jednoslojan, dok ječam ima sloj višećelijskog aleurona. Thick primary cell walls enclose and protect the aleurone cells. 

Sloj aleurona važan je, kako za sjeme u razvoju, tako i za zrelu biljku. Tkivo aleurona prikuplja velike količine ulja i lipida koji su korisni tokom razvoja sjemena. To je mjesto skladištenja minerala, a kod nekih vrsta, funkcionira u dormanciji sjemena. Aleuron može također učestvovati pri stvaranju nekoliko zaštitnih proteina, među kojima je i PR-4. Ujedno služi kao dijetetski najkorisniji dio u mnogim mekinjama. Osim toga, aleuronsko tkivo sadrži mnogo vakuola za skladištenje proteina poznatih kao proteinska tijela. U žitaricama sa škrobnim endospermom, aleuron sadrži oko 30% karnelskih proteina. U raznobojnom kukuruzu, u sloju aleurona antocijaninski pigmenti daju zrncima tamnu, plavkasto-crnu boju.

## Također pogledajte
*Pšenica
*Kukuruz
*Žitarica

## Reference
## Vanjski linkovi
*http://www.public.iastate.edu/~becraft/Endosperm.htm  *http://www.public.iastate.edu/~becraft/Endosperm.htm</ref

Kategorija:Botanika
Kategorija:Biljni proteini
Fitomelanin

[thumb|300px|Morfoanatomija plodova *[Bidens gardneri* (AB) i *Bidens pilosa* (CD). Zvezdice označavaju bijeli sloj fitomelanina]]
**Fitomelanin** – u botanici – je tvrdi, otporni, smeđi do crni sloj koji se nalazi u perikarpu cispelnih biljaka koje pripadaju podtribusima *Eupatorieae* i *Heliantheae*  iz porodice *Asteraceae*.

To je organska, acelularna masa, koja se formira nakon oplodnje i taloženjem osebujne tvari u šizogenom prostoru između područja hipodermie i sloja vlakana u zidu plodova u razvoju. Ova supstanca ima izuzetnu otpornost na koncentrirane kiseline i alkale, nerastvorljiva je u vodi i organskim rastvaračima. Također je vrlo otporna na bakterijsko razlaganje kao i na napade insekata. Hemijska priroda fitomelanina još nije jasna. Naizmenično je opisan kao karbonatni, smolast i amorfni.  Neki noviji radovi ukazuju na to da je polivinilni alkohol, umjesto poliacetilen, kao što se ranije pretpostavljalo. Iako se naziv fitomelanin koristi i za označavanje crnog eksudata prisutnog u sjemenkama nekih biljaka izvan porodice *Asteraceae* (naprimjer, mnogi članovi reda *Asparagales*), njegova priroda i sličnost s fitomelaninskim slojem asteracea nisu jasni. 

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija: Asteraceae
Kategorija: Asparagales
Čvor (botanika)

[thumb| Lisni čvor na [zeljasta gbiljka|zeljastoj biljci *Lilium michiganense*]]
[thumb|Lisni čvor na drvenastom stablu, *[Brabejum stellatifolium*]]
**Koljence** ili **čvor** ili  **verticil** – u   botanici – je aranžman  sepala, petala, listova, stipula ili  grana  koje se šire iz jedninstvene tačke i okružuju  ili se omotavaju oko stabljike. Koljence se sastoji od najmanje tri elementa; par nasuprotnih listova se ne naziva čvorom.
Morfologija većine cvjetova angiospermi temelji se na četiri stuba.
# Čašica: čvor u podnožju prašnika;
# Krunica: čvor latica je iznad čašice;
# Andrecij: čvor prašnika; svaki sadrži nit i polenovu kesicu.
# Ginecij čvor ženskih dijelova cvijeta: tučak – stigma, stil i jajnik.

Za cvijet kojem nedostaje bilo koji od ovih cvjetnih struktura kaže se da je "nepotpun" ili "nesavršen". Svi cvjetovi nisu tako sastavljeni, jer pomenuti dijelovi mogu biti i spiralno raspoređeni, kao u porodici Magnoliaceae.

Listove koji rastu u čvorovima prilično je neuobičajena pojava, osim kod biljnih vrsta s vrlo kratkim internodijima. Međutim, pojavljuju se i kod nekih stablašica poput *Brabejum stellatifolium* i drugih *Proteaceae*, kao i kod nekih vrsta roda *Banksia*. U primjerima kao što su ilustrirani, prepune internodija izmjenjuju se s dugim međuprostorima između čvorova.

## Također pogledajte
* Cvijet
*List
*Stabljika

## Reference
Kategorija:Morfologija biljaka
Badnjak

mini|240x240piksel|Slika "Badnjak" švedskog slikara Carla Larssona
**Badnjak**, **Badnji dan** ili **Badnja večer** naziv je dana prije Božića u kršćanskom kalendaru.

Ovo je dan prije Božića, dan kada se slavi rođenje Isusa Krista. "Badnjak" je također ime za drvo koje se pali na ognjištu za Badnjak. Na Badnjak se uređuje kuća za Božić te se kiti jelka. Tradicionalno se na Badnjak posti iako Katolička crkva post ne smatra obaveznim.

Prema gregorijanskom kalendaru Badnjak je 24. decembra te ga toga dana slave u katoličanstvu i protestantizmu. Po julijanskom kalendaru Badnjak je 6. januara.

Na sam Badnjak ukućani su rano ustajali, a žene su napravile božićni objed, pospremile dom i pripremale nemrsnu hranu za večeru, budući da se na Badnjak posti. Uglavnom se jela riba, često bakalar, pekao hljeb koji bi bio na stolu sve do blagdana Sveta tri kralja, a njegova je veličina simbolizirala obilje naredne godine. Muškarci su pak hranili stoku koja je također trebala biti spokojna zbog božićnih svetkovina, a također su pripremali drva za ogrjev i nabavljali hranu koju bi domaćice potom pripravljale. Nakon večere odlazilo bi se na ponoćku, na kojoj bi se dočekao Božić. Badnjak je neradni dan u Bosni i Hercegovini.

## Običaj 
Badnjak ili Badnji dan bogat je božićnim običajima i folklornim sadržajima. Narodni običaji u vezi Badnjaka dosta su stari i do danas se dosta običaja izgubilo ili zaboravilo. U različitim krajevima, običaji se razlikuju u nekim elementima, a u mnogim krajevima dosta se običaja izgubilo te su danas prilagođeni životu u gradu. Ipak, i pored tolike raznovrsnosti i razlika, ipak postoji i dosta zajedničkih običaja koji su vrlo slični, kao i sjećanje na neke običaje koji se više ne rade ali postoji sjećanje da se u nekom selu nekada i to radilo prije nego što se to napustilo. Na Badnjak postoje brojni običaji, kojima je svrha želja za blagostanjem, dobrim urodom, napretkom i dobrim zdravljem.

## Reference 
Kategorija:Praznici u decembru
Odnosi NATO–Ukrajina

mini|367x367piksel|
Odnosi između Ukrajine i Sjevernoatlantskog saveza (NATO) je započeo u 1994. Ukrajina je dobila Akcionii plan za članstvo u NATO (MAP) u 2008. Planovi za članstvo u NATO-u su krenuli nakon predsjedničkih izbora 2010. godine u kojoj je Viktor Janukovič, koji je radije držao Ukrajinu nesvrstanom, bio je izabran za predsjednika. Usred nemira, Janukovič je pobjegao iz Ukrajine u februaru 2014.Vlada koja je došla na vlast u početku je rekla da s obzirom na nesvrstani status zemlje,imaju planove da se pridruže NATO-u. Međutim, nakon ruske vojne invazije u Ukrajini i parlamentarnim izborima u oktobru 2014., novoj vladi je ulazak u NATO prioritet. Rusija nije želila da Ukrajina započne MAP sa NATO-om,međutim, sljedeće godine, glasnogovornik NATO-a, rekao je da je, unatoč ruskom protivljenju širenje NATO-a Saveza,vrata ostaju otvorena i za one koji su zadovoljili kriterije , Prema anketama provedenim između 2005. i 2013. godine, ukrajinska javnost podršci članstvu u NATO-u i dalje je nizak. Međutim, budući da je Rusija pruzela Krim, javna podrška ukrajinskog članstva u NATO-u je uvelike porasla. Od juna 2014. godine, ankete su pokazale da oko 50% ispitanika podržava podržava ukrajinski ulazak u NATO. Neki 69% Ukrajinaca želi da se pridruži NATO-u, navodi se u junu 2017.

Na samitu u Briselu u junu 2021. čelnici NATO-a ponovili su odluku donesenu na samitu u Bukureštu 2008. godine da će Ukrajina postati članom Alijanse sa Akcionim planom za članstvo (MAP) kao sastavnim dijelom procesa i pravom Ukrajine da sama određuje svoju budućnost i spoljna politika, naravno bez uplitanja spolja. Generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg također je naglasio da Rusija neće moći staviti veto na pristupanje Ukrajine NATO-u, jer se nećemo vratiti u eru interesnih sfera, kada velike države odluče šta manje moraju učiniti.

## Javno mišljenje 
|-
|April 2014
|**36%**
|

|-
|Maj 2014
|**37%**
|

|-
|Maj 2014
|

|**40%**
|-
|Jun 2014
|

|**40%**
|-
|Jun 2014
|

|**36%**
|-
|Jul 2014
|

|**34%**
|-
|Octobar 2014
|

|**34%**
|-
|Novembar 2014
|

|**25%**
|-
|Mart 2015
|

|**33.4%**
|-
|Jun 2015
|

|**32%**
|-
|Jul 2015
|

|**28.5%**
|-
|Decembar 2015
|

|11%
|-
|Januar 2016
|

|31%
|-
|Mart 2016
|

|30%
|-
|Jun 2016
|

|32%
|-
|Septembar 2016
|

|31%
|-
|Decembar 2016
|

|23%
|-
|Jun 2019
|

|29%
|}

## Rusko protivljenje 
Rusija snažno protivi  širenje NATO-a. Dana 12. februara 2008. godine (tada) Ruski predsjednik Vladimir Putin izjavio je Rusija može ciljati svoje rakete na Ukrajinu ako će Ukrajina ući u NATO i prihvati raspoređivanje američkog proturaketnog štita.Bivši ukrajinski predsjednik Viktor Juščenko izjavio je više puta da njegova zemlja neće dopustiti strane vojne baze na svom teritoriju;Od decembra 2009. godine NATO ne planira rasporediti vojne baze u Ukrajini. Vladimir Putin navodno je izjavio na samitu NATO-Rusija, da ako Ukrajina se priključi NATO-u,Rusija bi mogla pripojiti ukrajinski istok i Krim

## Reference 
Kategorija:Vanjski odnosi Ukrajine
Kategorija:NATO
Rivalstvo Borg – McEnroe

Teniseri Björn Borg i John McEnroe susreli su se 14 puta na zvaničnim turnirima, a 22 puta ukupno. To rivalstvo karakterizirali su njihovi suprotni temperamenti i stilovi. Borg je bio poznat po hladnom i neemotivnom ponašanju na terenu, dok je McEnroe postao slavan po ispadima na terenu. Njihovo rivalstvo trajalo je od 1978. do 1981, a svaki je ostvario po sedam pobjeda. Zbog njihovih suprotnih osobnosti, rivalstvo je često opisivano kao "Vatra i led".

McEnroe je 1980. izborio svoje prvo finale na Wimbledonu, u kojem ga je čekao Borg, koji je lovio rekord Open Ere – petu uzastopnu titulu na Wimbledonu. Na početku finala publika je izviždala McEnroea dok je ulazio na Centralni teren, što je bila reakcija na njegove žestoke rasprave sa sudijama u polufinalnom meču protiv Jimmyja Connorsa. U *tie-breaku* četvrtog seta koji je trajao 20 minuta McEnroe je spasio pet meč-lopti (sedam ukupno u tom setu) i na kraju dobio s 18–16. Međutim, nije mogao oduzeti servis Borgu u petom setu i Šveđanin je pobijedio s 8–6. Taj meč mnogi smatraju jednim od najboljih u historiji. McEnroe je porazio Borga u finalu US Opena iste godine u pet setova.

Sljedeće godine na Wimbledonu se dogodila repriza finala. Ovog puta bolji je bio Amerikanac, koji je okončao Borgov niz od 41 uzastopne pobjede u All England Clubu. Na US Openu iste godine McEnroe je opet pobijedio, i to u četiri seta, a Borg je otišao s terena i stadiona prije nego što su počele ceremonija dodjele pehara i konferencija za novinare. Šveđanin se nedugo nakon toga povukao iz tenisa, nikad ne osvojivši US Open iako je četiri puta igrao u finalu. Posljednji meč odigrali su 1983. u Tokiju na Suntory Cupu (pozivnom turniru), a Borg je bio bolji (6–4, 2–6, 6–2).

U martu 2006, kad je aukcijska kuća Bonhams iz Londona objavila da će 21. juna te godine staviti na aukciju Borgove vimbldonske trofeje i dva reketa kojima je došao do njih, McEnroe je nazvao iz New Yorka i rekao Borgu: "Šta ima? Jesi li poludio?" Razgovor s McEnroeom i molbe Connorsa i Andrea Agassija na kraju su uvjerili Borga da otkupi trofeje od Bonhamsa (iznos nije otkriven).

## Međusobni omjer 
### Zvanični mečevi 
Borg–McEnroe: 14 (7–7)

## Analiza rivalstva 
* Svi mečevi: 7–7
* Sva finala: **McEnroe** 5–4
* Tvrda podloga: **McEnroe** 3–1
* Tepih: **Borg** 5–3
* Trava: 1–1
* Grand Slam mečevi: **McEnroe** 3–1
* Grand Slam finala: **McEnroe** 3–1
* Mečevi na Mastersu: **Borg** 2–0
* Finala Mastersa: *Nema*
* Mečevi u Davis Cupu: *Nema*
* Mečevi na WCT Finalsu: **McEnroe** 1–0
* Pozivni mečevi: 4–4

## Ostali mečevi 
### Pozivni 
Borg – McEnroe (4–4)

### Egzibicije 
Borg – McEnroe (2–1)

## Također pogledajte 
* *Borg/McEnroe* – film

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Međusobni omjer Borg – McEnroe na *ATPTour.com* (arhivirano)
Odnosi NATO–Rusija

NATO-ruski odnosi, odnosi između vojnog saveza NATO-a i Ruske Federacije su osnovana 1991. godine. 1994. godine Rusija pridružila programu Partnerstvo za mir, a od tog vremena, NATO i Rusija potpisali su nekoliko važnih sporazuma o suradnji. Prema riječima Vladimira Putina, on je predložio ideju Rusiji ulazak u NATO.Vijeće Rusija-NATO je osnovan 2002 za upravljanje sigurnosnim pitanjima i zajedničke projekte. Suradnja između Rusije i NATO-a sada se razvija u nekoliko glavnih sektora, uključujući: borba protiv terorizma, vojnoj suradnji, suradnji u Afganistanu i borbi protiv lokalne proizvodnja lijekova, industrijsku suradnju, a oružje je nešireno.Dana 1. aprila 2014., NATO je jednoglasno odlučio obustaviti suradnju s Ruskom Federacijom.Dana 18. februara 2017. godine, u Ministarstvu vanjskih poslova Sergej Lavrov rekao je da podupire nastavak vojne suradnje s NATO saveza.

## Odnosi Rusije i NATO-a po godinama (2017-2019) 
### 2017 
U julu 2017. godine,vijeće NATO-a i Rusije sastalo se u Bruxellesu.Krajem augusta 2017. godine, NATO je izjavio da NATO-ove četiri multinacionalne borbene grupe u Estoniji, Latviji, Litvaniji i Poljskoj bili u punom pogonu, što je potez koji je proveden na temelju odluke donesene na samitu u Varšavi 2016.

### 2018 
U februaru 2018., glavni tajnik NATO-a Jens Stoltenberg izjavio: „Mi ne vidimo nikakvu prijetnju [iz Rusije] protiv bilo kojeg NATO saveznika i zbog toga. Stoltenberg je pozdravio samit 2018 Rusija-SAD između Vladimira Putina i Donalda Trumpa u Helsinkiju, Finska. On je kazao kako NATO ne pokušava izolirati Rusiju.

### 2019 
U aprilu 2019., glavni tajnik NATO-Stoltenbergov upozorio zajedničku sjednicu američkog Kongresa na prijetnje koju predstavljaju Rusiji

## Galerija 

Datoteka:Russia-NATO permanent mission logo.png
Datoteka:SD meets with NATO Secretary General 170321-D-SV709-051 (33190154960).jpg
Datoteka:Vladimir Putin 4 April 2008-6.jpg
Datoteka:Vladimir Putin 28 May 2002-13.jpg

## Reference 
Kategorija:Politika Rusije
Kategorija:NATO
Vâlcea (okrug)

**Vâlcea** () je jedan od 41 okruga Rumunije. Nalazi se u unutar historijskih regija Oltenije i Muntenije a dio je i šire regije Vlaške.
Prostire se na površini od 5.765&nbsp;km2 i prosječne je veličine. Prema podacima od 31. 10. 2011. godine u njemu je živjelo 355.320 stanovnika. Sa prosječnom gustinom od 62 stanovnika po km2 rjeđe je naseljen u odnosu na nacionalni prosjek.

Glavni i najveći grad je Râmnicu Vâlcea.

## Geografija 
Sjevernim dijelom Okruga prostiru se južni obronci Južnih Karpata, istokom planinski masiv Făgăraș s vrhovima višim od 2200 m dok se na zapadu okruga nalazi planinski masiv Lotru s visinama preko 2000 m. Najveća rijeka koja protiče Okrugom je rijeka Olt čija dolina formira najpristupačniji prolaz između Transilvanije i Muntenije. Duž doline rijeke Olt nalaze se manje grupe planina, od kojih su najupečatljivija planine Cozia. Glavne pritoke rijeke Olt su rijeke Lotru na sjeveru i Olteț na jugu.

Prema jugu nadmorska visina okruga se smanjuje, od podkarpatskih brda do široke ravnice na zapadnoj strani Vlaške nizije.

Graniči sa sljedećim okruzima: Argeș na istoku, Gorj i Hunedoara na zapadu, Sibiu i Alba na sjeveru i Dolj i Olt na jugu.

## Demografija 
Prema popisu stanovništva Rumunije zaključno sa 31. 10. 2011. u Okrugu je živjelo 355.320 stanovnika što je prosječna gustina od 62 stanovnika po km2.

Etnički sastav stanovništva bio je sljedeći:
* Rumuni - preko 98%
* Romi i ostali

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica okruga

Vâlcea
Kategorija:Vâlcea (okrug)
Njemačka kuhinja

mini|Schwarzwald torta
**Njemačka kuhinja** varira zavisno od regije do regije, te često postoje sličnosti između kuhinja nekih njemačkih regija sa regijama susjednih država (npr postoje neke kulinarske sličnosti između kuhinje Južne Bavarske, Švabije sa kuhinjama Švicarske i Austrije). Internacionalno poznata jela kao što su pizza, suši, kineska, grčka, indijska kuhinja, doner kebab, također su popularna i lako dostupna u Njemačkoj, zahvaljujući različitim etničkim zajednicama.

Kruh predstavlja značajan dio njemačke kuhinje, njemački pekari proizvode oko 600 vrsta kruha i oko 1.200 različitih vrsta kolača i peciva. Njemački sirevi predstavljaju trećinu sireva proizvedenih u Evropi. U 2012. godini oko 99% proizvedenog mesa u Njemačkoj činila je svinjetina, piletina i govedina. Nijemci proizvode svoje poznate kobasice u 1.200 različitih vrsta uključujući Bratwurst, Weißwurst i Currywurst. Tokom 2012. godine, od ukupne prodaje hrane, 3,9% je bilo organske hrane.

Iako vino postaje sve više popularno u mnogim dijelovima Njemačke, naročito u njemačkim vinskim regijama, ipak nacionalno alkoholno piće je pivo. Njemačka potrošnja piva po osobi je iznosila 110 litara u 2013, i dalje je među najvišima u svijetu.

## Galerija 

Datoteka:Buffet Germany.jpg|Njemačke kobasice, meso i mliječni proizvodi.
Datoteka:Cookies - Till Westermayer.jpg|Božićni keksi
Datoteka:Weizenbier-ukko.jpg|Njemačko pivo
Datoteka:Gummi Bears in Action 53.JPG|Gumeni bonboni
Datoteka:Jagermeister bottle.jpg|Jeger
Datoteka:Dinkelbrezelchen.jpg|Njemački pereci
Datoteka:Ritter Sport - english.png|Čokolade

## Reference
Mediji u Njemačkoj

[mini|Sjedište [Deutsche Welle-a u Bonnu.]]
Među najveće medijske kompanije iz Njemačke koje djeluju na međunarodnom tržištu su Bertelsmann, Axel Springer SE i ProSiebenSat.1 Media. Također značajnu ulogu ima Deutsche Presse-Agentur. Njemačko televizijsko tržište je najveće u Evropi sa oko 38 miliona domaćinstava sa TV prijemnikom. Oko 90% njemačkih kućanstava ima kablovsku ili satelitsku televiziju, sa raznim javnim i privatnim RTV kanalima. U Njemačkoj postoji više od 500 javnih i privatnih radio stanica, uključujući i Deutsche Welle koja svoj program emitira na više stranih jezika. Njemačka nacionalna radio mreža je Deutschlandradio, dok ARD stanice pokrivaju lokalne servise.

Mnoge od najprodavanijih novina i časopisa u Evropi su upravo one iz Njemačke, listovi (i internet portali) sa najvećim tiražom u Njemačkoj su Bild, Die Zeit, Süddeutsche Zeitung, Frankfurter Allgemeine Zeitung i Die Welt, dok su najveći njemački magazini Der Spiegel, Stern i Focus.

Njemačko tržište video igara je jedno od najvećih u svijetu. Gamescom u Kölnu je jedan od vodećih svjetskih sajmova video igara. Popularne serije video igara iz Njemačke su Turrican, Anno, The Settlers, Gotika, SpellForce: The Order of Dawn, FIFA Manager, Far Cry i Crysis. Relevantni izdavači i programeri igara su Ubisoft Blue Byte, Crytek, Deep Silver, Kalypso Media, Piranha Bytes i Yager Development.

## Reference
Greks (biologija)

**Greks**,  također zvani  i **pseudoplazmodij** ili  **golać**  započinje kao gomila jednoćelijskih ameba grupe Acrasiomycota ili Dictyosteliida; *grex* je latinska riječ za  *jato*. 

Ćelije se okupljaju zajedno, tvoreći masu koja se ponaša kao organizirana, puževska jedinica. Prije nego što se stimuliraju za okupljanje , formiraju greks, amebe  jednostavno lutaju kao neovisne ćelije koje se hrane  bakterijama  i drugim pogodnim prehrambenim izvorima. Oni nastavljaju  takav način života sve dok su uvjeti povoljni. Kad su amebe pod stresom, obično zbog nedostatka hrane, formiraju greks.
mini|250x250piksel|Životni ciklus Dictyosteliuma
U zavisnosti od vrste i okolnosti, detalji o obliku greksa i načinu na koji se može oblikovati će varirati, ali obično stresne amebe prvo proizvode [feromon]]e koji potiču jato da se okupi u okomiti stub. Kad  okupljenih  ćelija postane previsok i uzak  da bi ostao uspravan, prevrće se i postaje gola  masa : greks. Greks je pokretan; u obliku pužev,  može kliziti po vlažnoj površini. Jednom kada se dovoljno odmakao da dovrši razvoj, ćelije ameba diferenciraju prema svojim položajima u greksu; neke postaju spore i pokrovne ljuske „rasplodnog tijela“ blizu vrha, a druge formiraju strukture poput stabljike. Ćelije koje tvore strukture, poput stabljike i ljuske, isušuju se i odumiru; samo spore u plodonosnom tijelu prežive da se razmnožavaju. Kada su okolnosti povoljne  i plodno tijelo je zrelo, ljuska mu se raspada i oslobađa spore. One se tada mogu prenositi medijima poput vjetra ili vode. Tada mogu prevaliti udaljenosti daleko veće od bilo kojeg oblika  koji bi mogli postići u svom ameboidnom obliku, a preko regija u kojima amebe uopće ne bi mogle preživjeti, poput suhih površina.

## Također pogledajte 
*Ameba
*Razmnožavanje

## Reference
Kategorija:Razmnožavanje
Seinfeld

***Seinfeld*** je američka humoristička televizijska sitkom serija čiji su autori Larry David i Jerry Seinfeld, a prikazivana je na NBC-ju od 1989. do 1998. U glavnoj je ulozi sam Seinfeld kao fiktivna verzija sebe, a serija se većinom fokusira na njegov lični život i grupu njegovih prijatelja i poznanika, uključujući najboljeg prijatelja Georgea Costanzu (Jason Alexander), prijateljicu i bivšu djevojku Elaine Benes (Julia Louis-Dreyfus) i prvog susjeda Cosma Kramera (Michael Richards). Radnja se uglavnom odvija u stambenoj zgradi u Upper West Sideu na Manhattanu u New Yorku. Često je opisuju kao "seriju o ničemu", s obzirom na to da se mnoge epizode bave detaljima svakodnevnog života.

*Seinfeld* su producirali West-Shapiro Productions i Castle Rock Entertainment. Scenarij su većinom pisali David i Seinfeld s timom scenarista u kojem su bili Larry Charles, Peter Mehlman, Gregg Kavet, Carol Leifer, David Mandel, Jeff Schaffer, Steve Koren, Jennifer Crittenden, Tom Gammill, Max Pross, Dan O'Keefe, Charlie Rubin, Marjorie Gross, Alec Berg, Elaine Pope i Spike Feresten. Omiljena među kritičarima, serija je bila vodeća po gledanosti u SAD-u u šestoj i devetoj sezoni, završivši među dvije najgledanije (s NBC-jevom *Hitnom službom*) svake godine od 1994. do 1998.

*Seinfeld* se smatra jednim od najvećih i najutjecajnijih sitkoma svih vremena. Rangiran je među najbolje televizijske serije u historiji u publikacijama kao što su *Entertainment Weekly*, *Rolling Stone* i *TV Guide*. Među najpoznatije epizode spadaju "The Chinese Restaurant", "The Parking Garage" i "The Contest". Godine 2013. Ceh scenarista Amerike u glasanju je rangirao *Seinfeld* na drugo mjesto u izboru za najbolje napisanu seriju svih vremena  (odmah iza *Porodice Soprano*). Televizija E! imenovala je seriju "razlogom br. 1 zašto su '90-e bile zakon", a citati iz brojnih epizoda postali su poštapalice u popularnoj kulturi.

## Likovi 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* 
* *Seinfeld* na *Rotten Tomatoes*u
* *Seinfeld*  na *TV.com*
* *Seinfeld* Emmys
* Seinfeld Minute Podcast

Kategorija:Američke humorističke serije iz 1980-ih
Kategorija:Serije mreže NBC
Kategorija:Kultura u New Yorku
Kategorija:Američke TV-serije sa početkom prikazivanja 1989.
Kategorija:Američki sitkomi iz 1980-ih
Kategorija:Američki sitkomi iz 1990-ih
Kategorija:Američke TV-serije iz 1980-ih
Kategorija:Američke TV-serije iz 1990-ih
Kategorija:TV-emisije na engleskom jeziku
Kategorija:Seinfield
Kategorija:Dobitnici Emmyja
Kategorija:Dobitnici Zlatnog globusa
Kategorija:Američke humorističke serije iz 1990-ih
Polenova cijev

[thumb|right|Polenove cijevi izrastaju iz polenovog zrnan (kao što se vidi pod  [mikroskopom)]]
**Polenova cijev** je cijev kroz koju sperma iz polena dospijeva u jajnu ćeliju, a oplođena biljka tvori sjemena.

Kod  većine sjemenjača djeluje kao prolazni put. Prenosi  ćelije sperme  iz polenovog zrna, od žiga tučka (u cvjetnica) do ovula u podnožju tučka. Kao i paprati, druge bazne  kopnene biljke i mnoge alge, neke gimnosperme imaju flagelatne spermatozoide, koji  plivaju kroz vodenastu tekućinu da oplode jajne ćelije.
thumb|400px|center|Dijagram glavnih sdijelova zrelog cvijeta

U angiospermi polenova cijev klija zrna i raste cijelom dužinom kroz žig, vrat, jajnik i ovulu da bi stigla do jaja. U kukuruzu  ta pojedinačna ćelija može narasti duže od 12 inča da pređe dužinu vrata. Spermiji sami po sebi nisu pokretni i nose se u cijevi. Kad vrh cijevi dođe do jajeta, rasprsne se i oslobađa dva spermatozoida što dovodi do "dvostruke oplodnje". Jedna spermalna ćelija spaja se s a jajnom ćelijom kako bi se stvorio embrion nove biljke, dok se druga  ujedinjuje sa centralnom ćelijom (polarnim jedrima), da bi se stvorio endosperm sjemena. Endosperm je bogat skrobom, proteinima  i uljima  i glavni je izvor ljudske hrane (npr. [pšenica], ječam, raž, zob, kukuruz)

## Također pogledajte
*Polen
*Tučak
*Cvijet
*Spolno razmnožavanje

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Botanika
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Razmnožavanje
Kategorija:Fiziologija biljaka