Most (mozak)

**Most** (lat. *pons* = most) ili **moždani most** – poznat i kao **Varolijev most** – je dio moždanog stabla, ljudi i drugih dvonožaca, koji se nalazi između srednjeg mozga (gore) i produžene moždine (ispod) i ispred malog mozga.

Embriološki gledano, to je dio primarnog (trećeg) mjehura zadnjeg mozga, zajedno s malim mozgom, koji se nalazi odmah iznad mosta, od kojeg je odvojen šupljinom četvrte komore.

## Anatomija 
Struktura mosta ima loptast oblik, a nalazi se iznad bulbusa, odvojen sadržaja mosta i ispod srednjeg mozga, od kojih je odijeljene ponto-mezencefalnim dijelom. U poprečnom profilu je konveksan, a blago konveksan u uzdužnom. Težina mu varira, prema količini malog mozga, a prosjeku iznosi 18 g, uz visinu od oko 27&nbsp;mm i širinu oko 38&nbsp;mm. Njegovo ime dolazi od činjenice da  nastavlja niz *moždanog stabla*, pokrivenog masivnim poprečnim ventralnim nervnim vlaknima iz malog mozga, prelazeći graničnu liniju poput mosta.

Gornji sloj se nalazi odmah ispod "turskog sedla" (*sella turcica*) sfenoidne kosti, a most se nalazi između dva petrozna (kamenasta) uzvišenja. Prednja trbušna strana na površini ima vertikalnio ulegnuće pod nazivom *osnovni (bazni) žlijeb* u kojem obično počiva istoimena arterija; na stranama žlijeba, postoje dva jastučića, piramidnih rogova, koji potiču iz kore i koji kasnije vode do mosta. Bokovi grane mosta sa drškom malog mozga u sredini, imaju velike snopove mijelinskih vlakana povezanih s bijelom masom u malom mozgu. Iz ugla veze mali mozak-most izlazi glosofarnksni nerv, vestibulokohlearni i lični (‘’facialis’’), a iz srednjeg dijela mosta izlazi trigeminusi i nerv abducens. Poleđina površine mosta je u vezi sa malim mozgom.

Pons sadrži jezgra koja su relej signala iz prednjeg mozga u mali mozak, zajedno sa jedrima koje su prvenstveno odgovortna za spavanje, disanje, gutanje, kontrolu mjehura, sluha, ravnoteže, okusa, pokreta očiju, te za izražavanje i osjetljivost lica i držanja.

U okviru mosta je pneumotaksni centar koji se sastoji od subparabranhijskog i srednjeg parabranhijskog jezgra. Ovaj centar uređuje promjenu udisanja i izdisanja.

Pons je umiješan u paraliza sna, a također igra ulogu u stvaranju snova.

## Struktura 
Pons može biti široko podijeljen u dva dijela: osnovni dio mosta, koji se nalazi ventralno, a tegmentum mosta se nalazi dorzalno.

## Razvoj
Tokom embrionskog razvoja, telencepalon se razvija iz rombencefalona i nastaju do dvije strukture:most i mali mozak. Alarna ploča proizvodi senzorne neuroblaste, što će dovesti do folmiranja usamljemljenog jezgra i njegovih specijalnih uzlaznih utrobnih stubova. Kohleino i vestibulsko jezgro, koja čine druga specijalna aferentna vlakna  vestibulokohlearniog nerva, kičmena i glavna jezgra trigeminusa, koja čine generalni somatska aferentni stubac (GSA) u trigeminusu, a jezgro mosta prenosi impulse do malog mozga.

Bazna ploča neuroblasta dolazi do abducensnog jezgra, koje čini opća somatska eferentna vlakna (GSE); facijalis i motorno jezgrotrigeminusa, čine specijalni utrobni eferentni stubac ( i gornje pljuvačno jezgro, čine opća silazna vlakna facijalisa.

## Jezgra 
U moždanom mostu se nalaze brojna lobanjska nervna jezgra:
* srednji most: glavni ili ponsno senzorno jezgro nerva trigeminus (V)
*sedinji pons: motorno jezgro trigeminusa (V)
*donji pons: jezgro abducensa (VI)
* donji pons: jezgro facijalisa (VII)
* donji pons: vestibulokohlearnio jezgro (vestibulskoo jezgro i kohlearno jezgro) (VIII)

## Funkcija 
Funkcije ova četiri glavena nerava (V-VIII) uključuju senzorne uloge u sluhu, ravnoteži, i okusu, te u osjetilima lica, kao što su dodir i bol, kao i motorne uloge u pokretanju oka, izrazima lica, žvakanju, gutanju i lučenje pljuvačke i suza.

## Klinički značaj
Centrana mijelinoza mosta je demijelinacijska bolest koja je izazvana teškoćama u ravnoteži čula, kretanj, dodira, gutanja i govora. U kliničkom podešavanju često je povezana sa transplantom ili brzom korekcijom krvnog natrija. Ako se na vrijeme ne dijagnosticira, može dovesti i do smrti (sindrom zaključavanja).

## Evolucija 
Tokom evolucije, pons se prvi puta razvio kao izdanak moždinske mrežaste formacije. Postoji već kod zmijuljica, a tvrdi se da je morao evoluirati kao regija koja se razlikuje od produžene moždine do trenutka kada subezviličnjače (*Agnatha*), prije oko 505 miliona godina.

## Dodatne slike

Datoteka:Pons.gif|Položaj i topografija moždanog mosta
Datoteka:Gray701.png|Osovinski presjek mosta na gornjem dijelu
Datoteka:Gray719.png|Zadnji i srednji mozak – bočni izgled zadnjeg dijela
Datoteka:Gray720.png|Leđno-trbušni presjek mozga
Datoteka:Brain stem sagittal section.svg|Jezgra mozga i moždanog stabla
Datoteka:Slide2cuc.JPG|Duboka disekcija donjeg dijela kore velikog mozga

## Reference
## Vanjski linkovi
* Diagram at UCC

Kategorija:Moždano stablo