open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FLOPS

**FLOPS** je skraćenica od engleskog izraza **FL**oating point **O**perations **P**er **S**econd, što u prevodu na bosanski znači *broj operacija sa pokretnim zarezom u sekundi*. 

## Upotreba 
FLOPS se koristi kao jedinica mjere za računanje performansi računarskih sistema u operacijama sa pokretnim zarezom. Najčešće se koristi u sferama naučnih računanja koja imaju veliku upotrebu operacija sa realnim brojevima. 

U upotrebi su veće i manje jedinice:
* miliFLOPS (mFLOPS) = 0,001 FLOPS
* megaFLOPS (MFLOPS) = 1.000 FLOPS
* gigaFLOPS (GFLOPS) = 1.000.000 FLOPS

Prosječna brzina ljudi se mjeri u mFLOPS-ima, dok je obični kalkulator u prosjeku 10 FLOPS-a.

## Historija 
Historijski, prvo dokumentovano ozbiljno korištenje FLOPS-a kao metrike datira iz srednjih 60-tih prošlog vijeka. Koristio ga je AEC - Američka komisija za nuklearnu energiju prilikom kupovine računara CDC 6600. 

## Kritike 
Zajedno sa MIPS-om predstavlja jednu od najvarljivijih načina mjerenja performansi. Razmotrimo li ideju doćićemo do zaključka da nisu iste instrukcije za operacije sa pokretnim zarezom implementirane isto na svim mašinama. Jedna mašina može koristiti dvije FP operacije da izvrši djelomičan task, dok druga može koristiti samo jednu. Ako je task kompletiran za istu količinu vremena na obje mašine, tada će ona koja koristi dvije FP instrukcije imati veći GFLOPS rejting. 

Može se primijetiti da iza svakog rangiranja pomoću MIPS-a ili GFLOPS-a stoji sam proizvođač. Razlog za to je dvojak. Prvo, proizvođač je jedini koji će stvarno uložiti napor koji je potreban da izbroji mix instrukcija za program i uradi sve druge stvari koje je potrebno uraditi da se dodijeli MIPS ili FLOPS rejting. Drugo, proizvođači su jedini ljudi koji zarađuju samo od rangiranja. Najveći broj kupaca nema dovoljno informacija o proizvođačevoj arhitekturi da bi bio u stanju da odredi koje operacije sa pokretnim zarezom su dostupne na njegovoj arhitekturi, a koje su dostupne kod konkurencije. 

## Također pogledajte 
* MIPS

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://science.osti.gov/-/media/ascr/pdf/program-documents/archive/Fosc.pdf
* https://arstechnica.com/features/1999/04/benchmarking/

Kategorija:Računarska mjerenja
Paracelsus

mini|**Paracelsus**
**Paracelsus** (Einsiedeln, 11. novembar ili 17. decembar 1493 - Salzburg, 24. septembar 1541), švicarski liječnik, naučnik i mistički filozof. Pravo ime mu je bilo **Philippus Aureolus Theophrastus Bombast von Hohenheim**.

Bio je hirurg u Strasbourgu, putovao je cijelom Evropom, te kratko vrijeme bio profesor medicine u Baselu, gdje je javno spalio Avicenin *Canon medicinae*, tada najautoritativniji udžbenik za liječnike. Zbog kritičkog i oštrog polemičnog karaktera njegovih djela nazvan je Lutherom medicine. Pisao je na njemačkom jeziku. Za života je ostavio samo nekoliko spisa, među njima i hirurški traktat *Die grosse Wundartznei*. Za njegova života službena medicina i filozofija smatrale su da su mu teze neprihvatljive maštarije koje "krnje ugled liječničkog staleža". Negirajući dogme svoga vremena, piše vlastita opažanja (temeljena na "iskustvu prirode") o profesionalnim bolestima, kugi, sifilisu, etiologiji, neurozama i psihozama.

Njegove medicinske i filozofske tvrdnje pune su mističnih, panteističkih, alhemijskih, novoplatonističkih, kabalističkih i naivno proročanskih elemenata. U znanosti o "arehusu" (živoj sili koja pokreće svijet), o elementima koji tvore kozmos, o hemijskim procesima, o božanskom makrokozmosu, o promatranju organizma kao nevidljive cjeline, Paracelsusova medicina i filozofija, uz sva protuslovlja i apsurde, upućuje na novo pristupanje čovjeku i znanosti, koje je karakteristično za buntovne renesansne mislioce njegova doba.

## Reference 
Paracelsus
Paracelsus
Kategorija:Rođeni 1493.
Kategorija:Umrli 1541.
Kljunari i bodljikavi mravojedi

Fosilni ostaci ovog reda sisara koji polažu jaja- Monotremata, pronađeni su samo u Australiji, što znači da su nastali poslije odvajanja i udaljavanja kopna Australije i Južne Amerike, a množda je ono u vezi sa nezavisnom grupom (granom) koja se razvila u periodu trijasa – prije više od 200 miliona. godina, od izumrlih sisara sličnih gmizavcima – Synapsida. Jedini su sisari koji legu jaja. Ovoj grupi pripadaju:
# kljunari - Ornithorhynchidae
# bodljikavi ježevi - Tachyglossidae

## Kljunari 
Kljunar- Ornithorhynchus anatinus ima loptast kljun i plovne kožice na nogama. Jedini je predstavnik svoje porodice. Kožnim naborima zaštićene su mu oči i uši dok je pod vodom. Živi u slatkim vodama Australije i Tasmanije. Mladunci imaju mliječne zube, koje kasnije mijenjaju rožnate čvrste ploče. Na obali kopaju rupu koja vodi do travom obilježene jazbine. U njoj ženka polaže jaja i leži na njima 14 dana. Mladunci sišu mlijeko sa dlaka oko mliječnih šlijezda. Na zadnjim nogama mužjaci imaju rožnato pojačanje, koje je završetak otrovne žlijezde. Njena funkcija nije poznata.

## Bodljikavi mravojedi 
Bodljikavi mravojedi- Tachyglossidae obuhvataju dva reda

### Tachyglossus 
Čine ga dvije vrste. Žive u Australiji, Tasmaniji i Novoj Gvineji. Sličan je bodljikavom prasetu. Tijelo mu je prekriveno bodljama dužine do 6&nbsp;cm. Hrani se mravima i termitima pretražujući zemlju dugom i tankom njuškom. Nalazi ih njuhom, a skuplja jezikom koji je ljepljiv. U vrijeme parenja ženka posjeduje torbu, sličnu torbi torbara, u koju polaže jaja. Ona posjeduje mliječne žlijezde. Mladunče sisa i tako simuliše njihov rad. Tachyglossus setosus živi u Tasmaniji.
### Zloglassus 
Žive u Novoj Gvineji i čine ih tri vrste.

* Zloglassus brujini
* Zloglassus bubensis
* Zloglassus bartoni

Od Tachyglossusa se razlikuju dužom povijenijom njuškom, i srazmjerno dužim nogama. Prekriveni su krznom. Između dlaka mjestimično su smještene bodlje. Svi su dobro prilagođeni kopanju.

## Reference 
Kategorija:Sisari
Ibrahim

**Ibrahim** (arapski: إبراهيم) poslanik je u islamu. Drevni je rodočelnik islama, kao i judaizma. Također je predak posljednjeg božijeg poslanika Muhammeda, koji mu je potomak preko Ismaila. Kur'an i Ibrahima i Ismaila spominje kao Božije poslanike koji su zajedno ponovo izgradili Kabu u Mekki (koju je po tradiciji prvi sagradio Adem). Ibrahim je utemeljitelj hodočašća u Mekku, pozivajući čovječanstvo "drevnoj kući" (*al-baytul-atiq*)

Uz Nuha, Musaa, Isaa i Muhammeda Ibrahim je u islamu jedan od petorice najodabranijih poslanika (''Ulul-'azm''). On je otac Ismaila i Ishaka.

## Biografija 
Ibrahim je vjerovatno rođen početkom 2. milenija p. n. e. u Uru, u tadašnjoj Mezopotamiji. Otac mu je bio Azer i direktni je potomak Nuhovog sina Sema. Odrastao je u vrijeme kada su Mezopotamijom vladali Babilonci, koji su bili mnogobošci, tako da su većinu stanovništva činili mnogobošci. I Ibrahimov otac bio je idolopoklonik; o tome se u kur'anskoj suri "El-En'am" kaže:

## Kur'an o Ibrahimu 
Kur'an govori da Ibrahim nije bio ni kršćanin ni Jevrej nego potčinjeni *hanif* (pristalica iskonskog monoteizma) i da nije bio idolopoklonik. Prema ovom opisu, Ibrahim je bio primordijalni čovjek u univerzalnoj predanosti božanskoj stvarnosti.

Ibrahimova primordijalnost ruši idolatriju. Kur'an kaže:

Tradicionalni komentar kur'anskog govora o Ibrahimu jest da je Ibrahim prije praznika posvećenog idolima otišao u hram naroda i odsjekao udove i glave nekih idola, a mač kojim je to uradio ostavio je pored najvećeg od njih. Kada je uništenje otkriveno, Ibrahim je najvećeg od njih optužio za taj čin i rekao narodu: *"To je učinio ovaj najveći od njih, pitajte ih ako umiju govoriti."* Ali ljudi su ga bacili u vatru, iz koje je izašao nepovrijeđen zato što je Bog rekao: *"Vatro, budi hladna i spasonosna Ibrahimu."*

## Također pogledajte 
* Abraham
* Ishak
* Ismail
* Poslanici Islama

## Reference 
Kategorija:Vjerovjesnici i poslanici
Kategorija:Biblijski likovi u islamu
Kategorija:Najodabraniji poslanici
Centar za dramski odgoj Bosne i Hercegovine

**Centar za dramski odgoj Bosne i Hercegovine** (*CDOBiH*) osnovan je marta 1997. Član je Međunarodne asocijacije za dramu, teatar i odgoj IDEA (*International Drama and Education Association*). Od 1999. godine izdaje časopisa za dramu, teatar i odgoj TmačaArt.

Osnovni ciljevi i zadaci CDOBiH su razvoj dramskog odgojnog rada, govorne kulture i kulture javnog nastupanja te razvoj metodike dramskog odgoja. CDOBiH ujedno surađuje s prosvjetnim i dramsko-obrazovnim ustanovama, i pruža pomoć dramski nadarenim učenicima.

## Također pogledajte 
*TmačaArt
*Mostarski teatar mladih

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica
*http://www.labforculture.org; Centar za dramski odgoj (stranica na engleskom)
* http://www.mostarlife.com; Mostar: oduzeto sjedište i oprema Centru za dramski odgoj?
* http://shift.ba vizualni identitet centar-za-dramski-odgoj-bih

Kategorija:Kultura u Mostaru
Igrač koji je najviše napredovao (NBA)

**NBA Igrač koji je najviše napredovao** jest nagrada koju NBA liga dodjeljuje igraču koji je ostvario najveći napredak u odnosu na prethodnu sezonu ili sezone.

## Nagrađeni i njihovi klubovi 
* 1985/86: Alvin Robertson, San Antonio Spurs
* 1986/87: Dale Ellis, Seattle SuperSonics
* 1987/88: Kevin Duckworth, Portland Trail Blazers
* 1988/89: Kevin Johnson, Phoenix Suns
* 1989/90: Rony Seikaly, Miami Heat
* 1990/91: Scott Skiles, Orlando Magic
* 1991/92: Pervis Ellison, Washington Bullets
* 1992/93: Chris Jackson, Denver Nuggets
* 1993/94: Don MacLean, Washington Bullets
* 1994/95: Dana Barros, Philadelphia 76ers
* 1995/96: Gheorghe Mureşan, Washington Bullets
* 1996/97: Isaac Austin, Miami Heat
* 1997/98: Alan Henderson, Atlanta Hawks
* 1998/99: Darrell Armstrong, Orlando Magic
* 1999/2000: Jalen Rose, Indiana Pacers
* 2000/01: Tracy McGrady, Orlando Magic
* 2001/02: Jermaine O'Neal, Indiana Pacers
* 2002/03: Gilbert Arenas, Golden State Warriors
* 2003/04: Zach Randolph, Portland Trail Blazers
* 2004/05: Bobby Simmons, Los Angeles Clippers
* 2005/06: Boris Diaw, Phoenix Suns
* 2006/07: Monta Ellis, Golden State Warriors
* 2007/08: Hedo Türkoğlu, Orlando Magic
* 2008/09: Danny Granger, Indiana Pacers
* 2009/10: Aaron Brooks, Houston Rockets
* 2010/11: Kevin Love, Minnesota Timberwolves
* 2011/12: Ryan Anderson, Orlando Magic
* 2012/13: Paul George, Indiana Pacers
* 2013/14: Goran Dragić, Phoenix Suns
* 2014/15: Jimmy Butler, Chicago Bulls
* 2015/16: CJ McCollum, Portland Trail Blazers
* 2016/17: Giannis Antetokounmpo, Milwaukee Bucks
* 2017/18: Victor Oladipo, Indiana Pacers
* 2018/19: Pascal Siakam, Toronto Raptors
* 2019/20: Brandon Ingram, New Orleans Pelicans
* 2020/21: Julius Randle, New York Knicks
* 2021/22: Ja Morant, Memphis Grizzlies
* 2022/23: Lauri Markkanen, Utah Jazz
* 2023/24: Tyrese Maxey, Philadelphia 76ers
* 2024/25: Dyson Daniels, Atlanta Hawks

Kategorija:Nagrade u NBA
Pijanist

[mini|190px|[Franz Liszt oko 1869.]]

**Pijanist** je naziv za muzičara koji svira klavir. Mnogi kompozitori ozbiljne muzike, ali i popa, roka i džeza također su poznati kao vrsni pijanisti. Repertoar pijaniste može uključivati ​​muziku iz različitih stilova, kao što su tradicionalna klasična muzika, džez, bluz i popularna muzika, uključujući rokenrol. Većina pijanista može, u određenoj mjeri, lako svirati druge klavijaturne instrumente kao što su sintisajzer, čembalo i orgulje.

Prelazak iz baroknog muzičkog stila u klasični muzički stil 1750. bio je pogodan brojnim pijanistima da započnu s pokazivanjem svojih vještina na klaviru.

## Pijanisti u prošlosti i sadašnjosti 
Savremeni klasični pijanisti fokusiraju se na to da svoju karijeru posvete izvođenju, snimanju, podučavanju, istraživanju i stalnom dodavanju novih kompozicija svom repertoaru. Za razliku od svojih kolega iz 19. vijeka, oni se obično ne bave komponovanjem muzike. Dok se neki klasični pijanisti mogu specijalizirati za pratnju i kamernu muziku, manji broj se odlučuje za stalne solo karijere.

### Klasična muzika 
Mozzart bi se mogao smatrati prvim koncertnim pijanistom, jer je mnogo nastupao na klaviru. Po sviranju su bili poznati i kompozitori Beethoven i Clementi iz doba klasike, kao i iz doba romantike Liszt, Brahms, Chopin, Mendelssohn, Rachmaninoff i Schumann. U doba romantizma pojavili su se i pijanisti poznatiji po svojim nastupima nego po komponovanju, kao što su Clara Schumann i Hans von Bülow.

### Džez 
Džez pijanisti gotovo uvijek nastupaju sa drugim muzičarima. Njihovo sviranje je slobodnije od sviranja klasičnih pijanista i stvaraju atmosferu spontanosti u svojim nastupima. Oni uglavnom ne zapisuju svoje kompozicije; improvizacija je značajan dio njihovog rada. Poznati džez pijanisti su Bill Evans, Art Tatum, Duke Ellington, Thelonious Monk, Oscar Peterson, Bad Powell, McCoy Tyner, Chick Corea, Herbie Hancock i Brad Mehldau.

### Pop i rok 
Popularni pijanisti mogu raditi kao izvođači uživo (koncertni, pozorišni, itd.) ili sesijski muzičari. Aranžeri se najvjerovatnije osjećaju kao kod kuće uz sintisajzere i druge elektronske klavijature. Poznati popularni pijanisti uključuju Liberacea, koji je na vrhuncu svoje slave bio jedan od najplaćenijih zabavljača na svijetu, kao i Eltona Johna i Billyja Joela, tako prozvanog "Pijanista", drugi uključuju Richarda Claydermana, koji je poznat po njegove obrade popularnih pjesama i Victora Borgea, koji je nastupao kao komičar.

## Reference 
Kategorija:Muzička zanimanja
Kategorija:Pijanisti
Kategorija:Klavir
Gornji Milanovac

mini|desno|Pravoslavna crkva u Gornjem Milanovcu
**Gornji Milanovac** je grad i sjedište istoimene općine u centralnoj Srbiji. Prema popisu iz 2003. grad je imao oko 24.000. stanovnika. Do 1859. grad je nosio ime Despotovac, po rijeci koja protiče kroz grad. Gradu je po nalogu kneza Miloša Obrenovića promijenjeno ime u Gornji Milanovac.

## Geografija 
Gornji Milanovac se nalazi između planina Rudnik na sjeveru i Vujan na jugu. Gornji Milanovac zahvata kotlinu oko rijeke Despotovica, koja izvire ispod Rudnika i teče ka jugu. Grad je smješten duž zapadne strane evropskog puta E763, između Ljiga i Čačka. Klima je kontinentalna, ali vrlo hladna; grad po broju stepen-dana stoji odmah iza Sjenice.

## Historija 
Gornji Milanovac je osnovan 1853. i jedan je od najmlađih gradova Srbije. Za vrijeme kneza Aleksandra nazivao se Despotovac po rijeci Despotovici koja kroz njega protiče, da bi mu konačno ime Milanovac dao Knez Miloš Obrenović po svom polubratu, vojvodi Milanu Obrenoviću. Gornji Milanovac je jedini grad u Srbiji čiji su potpuni plan grada prije izgradnje projektirali bečki arhitekti. Crkva Sv. Trojice je građena uporedo sa gradom. Grad je sagrađen kao prijestolnica II srpskog ustanka (Takovo je udaljeno 10&nbsp;km od centra grada).

## Turizam 
Ovaj šumadijski kraj pun je historijskih mjesta: Takovski grm, Brdo mira, etno kuće na Rudniku i u Koštunićima, muzeji. Na brdu nasuprot grada, pored ibarske magistrale, nalazi se "Norveška kuća" (kuća jugoslovensko-norveškog prijateljstva). U selu Vraćevšnica se nalazi čuveni istoimeni manastir. Izletnička mjesta su Takovo, Savinac, Rudnik i Ždreban.

## Privreda 
U SFRJ je Gornji Milanovac bio jedan od najrazvijenijih industrijskih centara. U njemu su se nalazile poznate fabrike: PIK Takovo, Metalac, Konfekcija Rudnik, FAD, Metal Seko, Sigma, Zvezda - fabrika boja i lakova, Tipoplastika, Dečje Novine i dr. Doba vladavine Slobodana Miloševića i Socijalističke partije Srbije označili su kraj gornjomilanovačkog "privrednog čuda". Danas rastu nova, privatna preduzeća. Najpoznatija su Spektar (proizvodi ambalažu za kobasice i sl.), Papir Print (flekso štampa) i Foka (fabrika kesa).

## Obrazovanje 
Grad ima četiri osnovne škole, tri srednje škole (gimnazija, tehnička i ekonomska) i tri vrtića.

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* GM032 - Portal grada Gornji Milanovac

Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Moravičkom okrugu
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
*
Senta

mini|desno|Gradska kuća u Senti
**Senta** (mađ. Zenta) je grad i središte istoimene općine u Vojvodini, Srbija.

## Geografija 
U srednjem toku Tise kroz Republiku Srbiju, na samoj obali rijeke, leži jedan od najstarijih gradova u Vojvodini - Senta, središte općine s naseljenim mestima: Gornji Breg, Tornjoš , Kevi i Bogaraš. Prema popisu iz 2002. godine, Senta ima 20.363, dok Općina Senta 25.619 stanovnika.

## Historija 
Gradska kuća Senta je izrasla oko manastira. Prvi put se spominje 1216. godine i razvija zahvaljujući pogodnom geografskom položaju, na važnom prijelazu preko rijeke Tise. Od 14. vijeka posjed je budimskog nadbiskupa. 1506. godine postala je slobodni kraljevski grad. U ratu između Austrije i Turske, jedna od najvećih pobjeda Austrije bila je bitka kod Sente 11. septembar 1697. godine ("Kod Sente je spasen Beč"). Nakon što su se Srbi graničari iz Potisko-pomoriške granice 1742. godine većinom iselili u Rusiju u XVIII i XIX vijeku Sentu su naselili Mađari, Slovaci, Nijemci i Jevreji, a između dva svjetska rata i poslije 1945. godine Srbi, Crnogorci i drugi narodi. Senćansko pristanište, udaljeno 124 km od ušća Tise u Dunav, bilo je jedno od najvažnijih u prostoru dvorječja. Godine 1769. Senta je izgorjela u velikom požaru.

## Poznati Senćani 
*Stevan Sremac (1855-1906), pisac 
*Stevan Raičković, pjesnik 
*Matija Bećković, pjesnik 
*Jovan Đorđević (1826-1900), osnivač Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu i pisac himne Srbije „Bože pravde“ 
*Jovan Muškatirović (1743-1809), književnik i prosvetitelj 
*Stevan Branovački (1804-1880), predsjednik Matice srpske od 1867. do 1880.

## Kultura 
U Senti su Muzej, Arhiv, vaspitno-obrazovne organizacije i najstarija likovna kolonija u Vojvodini (1952).

## Privreda 
U 19. i 20. vijeku pored poljoprivrede u Senti su se razvijali trgovina, zanati i prehrambena industrija. Raskršće puteva, pogodne veze sa Suboticom, Novim Sadom i Zrenjaninom čine Sentu privlačnim mjestom u ovom dijelu Vojvodine. U razvoju privrede značajno mjesto ima agro-industrijski kombinat. Senta sa okolinom je najveći rasadnik ruža u Srbiji.

## Vanjski linkovi 
*Zvanična prezentacija grada
*Portal zajednice građana
* Senta, RTV - Zvanična veb stranica

Kategorija:Općine u Srbiji
*
Kategorija:Općine u Vojvodini
Kategorija:Općine u Sjevernobanatskom okrugu
Sesvete

280px|mini|Sesvete, rimokatolička crkva "Svi Sveti"
**Sesvete** su naseljeno mjesto u sastavu grada Zagreba, Republika Hrvatska i jedna od 17 zagrebačkih gradskih četvrti.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Sesvete.

## Gradska četvrt Sesvete
[280px|mini|položaj gradske četvrti Sesvete na karti [Grad Zagreb|grada Zagreba]]
Sesvete su jedna od 17 zagrebačkih gradskih četvrti. Četvrt se prostire na 165,238&nbsp;km2, a u njoj živi 70.800 stanovnika. Sesvete su omeđene Gornjom i Donjom Dubravom sa zapada, Peščenicom i Žitnjakom sa juga, Krapinsko-zagorskom županijom sa sjevera, te Zagrebačkom županijom sa istoka.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, gradska četvrt Sesvete je imala 70.800 stanovnika, od čega u samim Sesvetama 55.313.

**Napomena**: *U 1991. povećano pripajanjem naselja **Brestje**, **Gajišće**, **Jelkovec**, **Kobiljak Sesvetski**, **Kraljevec Sesvetski**, **Novaki Kraljevečki**, **Sela Sesvetska**, **Selnica Sesvetska** i **Sopnica Sesvetska**. Za ta bivša naselja sadrži podatke od 1857. do 1981.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Sesvete je imalo 35.337 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

### Popis 1910.
## Galerija 

File:Sesvete srediste 0510 1.jpg|centar
File:Sesvete, nádraží.jpg|ulični detalj
File:Sesvete, hlavní silnice směr Záhřeb II.jpg|ulica
File:Sesvete Muzej Prigorja.jpg|muzej Prigorja
File:SRC Sesvete 2011.jpg|sportsko-rekreativni centar, stadion NK "Croatia"

## Također pogledajte
* Zagreb

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
* www.sesvetedanas.com
* www.sesvete.hr

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Gradu Zagrebu
*
Prilep

**Prilep** je grad u južnom dijelu Sjeverne Makedonije

U sjeverozapadnom predgrađu današnjeg makedonskog grada Prilepa, u selu Varoš i na uzvišici Markove kule, stajao je nekada srednjovjekovni grad Prilep, u savremenim naučnim izvorima označen kao Velikoslavni grad. Privredno i kulturno grad opada u drugoj polovini 13. i početkom 14. vijeka.

Prilep je danas središte duhanske, metalne, elektronske, tekstilne i drvne industrije.

## Vanjski linkovi 
* Zvanična web stranica općine Prilep

Prilep
Kategorija:Prilep
Medvedgrad

mini|desno|300px|Pogled na Medvedgrad
**Medvedgrad** je stari grad (gradina, utvrđenje) sagrađen u 13. vijeku na jugozapadnom obronku planine Medvednice.

Na Medvedgradu se nalazi ranogotička kapelica svetih Filipa i Jakova i Oltar domovine, te spomenik palim Hrvatima u Domovinskom ratu. Sa Medvedgrada se pruža prekrasan pogled na Zagreb, uz pogled iz Sljemenske žičara to je najbolje mjesto za posmatranje Zagreba noću.

Najveći lik ugarskog humanizma, pjesnik i slavonski ban Janus Pannonius (Ivan Česmički) umro je na Medvedgradu 1472. godine.

## Vanjski linkovi 
* http://www.medievalwall.com/hrvatski/arhitektura/utvrda-medvedgrad/ 
* https://web.archive.org/web/20130818005658/http://zagreb.hrsume.hr/contents/razno/upoznajte/Medvedgrad/Medvedgrad.htm

Kategorija:Historija Zagreba
Kategorija:Dvorci u Hrvatskoj
Kategorija:Građevine i strukture u Hrvatskoj
Park prirode Velebit

mini|desno|300px|Pogled na južni dio Velebita
**Park prirode Velebit** je najznačajnije područje sa endemskom kopnenom florom i faunom u Hrvatskoj.

Neke od najpoznatijih endemskih i rijetkih vrsta parka, prepunog različith kraških fenomena, su Velebitska degenija (*Degenia velebitica*), Hrvatska gušarka (*Arabis croatica*), Hrvatsko zvonce (*Edraianthus graminofolius var. croaticus*), riba oštrulja (*Aulopyge hugeli*), dugonogi šišmiš (*Myotis capaccinii*) i vuk (*Canis lupus*).

Pored toga Velebit je poznat po pećinama izuzetne ljepote od kojih se izdvajaju Cerovačke pećine na južnom Velebitu i Lukina jama na sjevernom Velebitu.

Unutar parka prirode Velebit se nalaze ova zaštićena područja:

* uvala Zavratnica
* Velnačka glavica
* Hajdučki kukovi
* Rožanski kukovi
* Cerovačke pećine
* Posebni rezervat šumske vegetacije Štirovača
* Botanički rezervat Zavižan-Balinovac-Velika kosa

Za zaštitu je predložena geološka osobitost Paripov jarak.

## Vanjski linkovi 
* Park prirode Velebit - Službena stranica

## Reference 
Velebit
Veles

**Veles** (43.716 stanovnika (po popisu iz 2002)) je grad u središnjem dijelu Sjeverne Makedonije, koji se nalazi na obali rijeke Vardar.

## Historija 
Kroz historiju grad je često mijenjao ime: od *Vila Zora*, preko *Ćupurli* do današnjeg *Veles*. Ovo današnje ime grad je dobio u 7. vijeku sa doseljavanjem Slavena na Balkansko poluostrvo, od slavenske riječi *veles* koja znači "u šumi" (zbog gustih šuma koje su ga okruživale). U periodu 1945-1991 grad je nosio ime Titov Veles, po Josipu Brozu Titu. Atribut Titov je nestao nezavisnošću Republike Sjeverne Makedonije.

## Stanovništvo 
Po popisu iz 2002. godine grad Veles je imao 43.716 stanovnika i to:
* Makedonci 40.269 (92,18%)  
* Albanci  91  
* Turci  1694  
* Romi  799  
* Vlasi  340  
* Srbi  297  
* Bošnjaci  36  
* ostali  190

## Ostalo 
U Velesu su otvoreni: prva škola makedonskog jezika, prva gimnazija, prvo pozorište, prva knjižnica, prvi muzej i prva muzička škola u Republici Sjevernoj Makedoniji. Među sačuvanim srednjevjekovnim spomenicima, najpoznatiji je manastir Sv. Dimitrija (14. vijek), a od najvećeg arhitektonskog interesa je crkva Sv. Pantelejmona (19. vijek).

Najveća turistička atrakcija u bližoj okolini Velesa je antički grad Stobi. Osim toga, značajni su i lokaliteti Breza i Pešti, koji obiluju spiljama (sa arheološkim ostacima iz neolitika, ranokršćanske pećine).

U općini Veles nalazi se osam osnovnih i četiri srednje škole, sportsko igralište, sportska sala, bazen, pozorište, muzej, knjižnica, kinoa, deset crkava, manastiri i džamija.

## Gradovi pobratimi 
* 20p|Rumunija Slobozia, Rumunija

## Također pogledajte 
* Veles (mitologija)

Kategorija:Gradovi u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Veles
Svjetska organizacija protiv mučenja

**Svjetska organizacija protiv mučenja** () je međunarodna nevladina organizacija koja se bavi ljudskim pravima u svijetu. Sjedište organizacije je u gradu Ženeva, Švicarska.
OMCT ima sljedeće ciljeve, u okviru pravne zaštite:
* zaštita žrtava ili osoba pod prijetnjom;
* dobijanje repracija i kompenzacija za žrtve;
* pritisak na na vlade da prekinu nekažnjivost u pojedinim slučajevima; i
* postizanje promjena u legislaciji i državnoj praksi koja vodi do ozbiljnih kršenja ljudskih prava.
Svjetska organizacija protiv mučenja (Organisation Mondiale Contre la Torture; OMCT) je najveća svjetska koalicija nevladinih organizacija koje se bore protiv proizvoljnog pritvaranja, mučenja, pogubljenja po hitnom postupku i vansudskih pogubljenja, prisilnih nestanaka i drugih oblika nasilja. Sa više od 200 pridruženih organizacija u svojoj SOS-Mreži protiv mučenja, OMCT ima za cilj da prati, jača i štiti organizacije protiv mučenja, posebno u erozivnim okruženjima, i pruža sveobuhvatan sistem podrške i zaštite braniteljima ljudskih prava širom svijeta. Globalna mreža sastoji se od lokalnih, nacionalnih i regionalnih organizacija koje dijele cilj iskorjenjivanja mučenja i podsticanja poštovanja ljudskih prava za sve.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Nevladine organizacije
Mušan Topalović

**Mušan Topalović**, zvani **Caco**, rođen 1957, a ubijen 26. oktobra 1993, bio je komandant 10. brdske brigade Armije RBiH, krijumčar i kriminalac unutar opkoljenog Sarajeva.

## Aktivnosti i počinjeni zločini 
Cacina brigada bila je poznata po odvođenju građana Sarajeva na kopanje rovova, što je uključivalo i neke vladine službenike i armijske generale. Neki se nisu nikada vratili a navodni razlog se, između ostalog, navodi da su Cacini ljudi htjeli njihove stanove. Cacini ljudi su optuženi za ubijanje stotina lokalnih srpskih civila. Tijela su bačena u rascjep na planini Trebević, lokaciju poznatu kao Kazani.

## Smrt 
Vlast Republike Bosne i Hercegovine počela je sa strožijim obračunavanjem sa Sarajevskim kriminalnim grupama krajem 1993. Odbrana Sarajeva isprva zavisna o kriminalcima je postepeno nestala s profesionalizacijom Armije RBiH. Cacini brutalni zločini protiv civila i odbijanje da se potčini komandnom lancu Armije BiH predstavljala je problem i svojevrsnu sramotu za tadašnju vlast. Dana 26. oktobra 1993. započela je akcija "Trebević 2" koja je kao metu imala 9. motorizovanu (kojom je komandovao Ramiz Delalić) i 10. brdsku brigadu Armije RBiH.

Za vrijeme operacije, Cacina brigada ubila je devet policajaca i zarobila više civila. Cacini ljudi ubili su ukupno 17 ljudi. U pokušaju hapšenja Mušana Topalovića ubijeni su policajci: Admir Hebib (1969–93), Kemal Kojić (1960–93), Dragan Miljanović (1967–93), Slaven Markešić (1965–93), Srđan Bosiljčić (1963–93), Elvir Šovšić (1974–93), Hamid Humić (1959–93), Jasmin Čamdžija (1968–93), Izet Karšić (1959–93), uz osam civila koji su bili zarobljeni. Caco se kasnije predao nakon što mu je obećana sigurnost.

U oficijelnoj verziji vlade RBiH, Caco je ubijen dok je pokušao pobjeći. Nekoliko članova brigada je kasnije završilo na tajnom suđenju, i njih 14 je osuđeno za razne zločine. Otac jednog od policajaca Avdo Hebib, pomoćnik ministra policije RBiH, kritikovao je planiranje akcije "Trebević 2".

## Ukop 
Caco je prvobitno bio ukopan u grobu obilježenim kao N.N. blizu stadiona Koševo. Pod pritiskom različitih grupa, Vlada je 1996. obznanila lokaciju groba, i njegovi ostaci su ekshumirani. Dana 2. decembra 1996. izvršen je ukop kojem je prisustovalo oko 12.000 ljudi iz Sarajeva, većinom bivših članova Zelenih beretki i drugih paravojnih formacija. Ukop je javno sniman i prenošen, što je oštro osudio general Jovan Divjak, nazvavši ga kao "glorifikaciju gangstera".

## Reference 
## Izvori 
* 

## Također pogledajte 
* Ismet Bajramović
* Ramiz Delalić
*Jusuf Prazina

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20130522211745/http://bhdani.com/arhiva/177/t17716.htm

Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Umrli 1993.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački kriminalci
Kategorija:Oficiri Armije Republike Bosne i Hercegovine
Kanadski dolar

**Kanadski dolar** (kod valute **CAD**) je zvanična valuta države Kanade još od 1858. Obično se označava sa oznakom dolara - $, ili alternativno - C$ kako bi se razlikovao od ostalih valuta drugih zemalja pod nazivom dolar. Kanadski dolar je podijeljen u 100 centi.

## Terminologija 
Kanađani koji govore engleski jezik koriste termin "buck" za dolar (kao u Sjedinjenim Američkim Državama. Za kovanice dolara se koriste i izrazi "loonie" (za novčić od jednog dolara) i "toonie" (za novčić od dva dolara).

Na francuskom moneta se također naziva *le dollar*. U slengu francuski Kanađani koriste riječi "piastre" ili "piasse" za dolar uopšte, te "huard" (ekvivalentna riječ izrazu "loonie").

## Vanjski linkovi 
* Sajt o kanadskoj valuti
* Historija Kanadskog dolara
* Historija najranijih oblika valute u Kanadi
* Historijske i sadašnje novčanice Kanade   

Kategorija:Ekonomija Kanade
Kategorija:Valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1858.
Basel

**Basel** (; ) jest treći grad po broju stanovnika u Švicarskoj, a zajedno sa širim gradskim područjem je drugi po broju stanovnika u državi.

## Privreda 
Basel je centar hemijske i farmaceutske industrije. Velika preduzeća kao *Novartis* i *Hoffmann-LaRoche* imaju svoja sjedišta u Baselu. Pored toga Basel je glavni željeznički čvor sa jednim od najvećih teretnih železničkih kolodvora u Evropi. Sa svojom brodskom lukom (jedinom u Švicarskoj) Basel je putem rijeke Rajne povezan sa Sjevernim morem. Aerodrom Basel se nalazi na teritoriji Francuske i povezan je eksteritorijalnim putem. Kroz aerodrom prolazi francusko-švicarska carinska zona.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Gradovi u Švicarskoj
Žabalj

right|thumb|250px
mini|Katolička crkva u Žablju

**Žabalj** je gradsko naselje i sjedište istoimene općine u Autonomnoj Pokrajini Vojvodini, Srbija. Nalazi se u regionu poznatom kao Šajkaška (jugoistočni dio Bačke).

## Geografija 
Žabalj se nalazi u jugoistočnom dijelu Bačke blizu rijeke Tise.

Žabalj je također i sjedište općine, u kojoj se nalaze i sela:
* Gospođinci, 
* Đurđevo i 
* Čurug.

Žabalj je raskrsnica puteva: Novi Sad - Zrenjanin i Novi Sad (preko Bačkog Gradišta) - Senta.

Žabalj je veliko, uređeno mjesto, s karakteristikama gradskog naselja (od 1966. je i službeno gradsko naselje).

## Historija 
Podaci o naselju na području današnjeg Žablja datiraju iz prahistorije. Krajem 18. vijeka, poslije velike poplave (1784), dislocirano je prvobitno naselje kraj obale Tise na današnje mjesto (5&nbsp;km od Tise).

U narodnooslobodilačkom ratu Žabalj, Čurug, Đurđevo i Gospođinci doživljavaju tragičnu neprijateljsku odmazdu (1942.), kojoj predhodi formiranje i početak borbenog puta Šajkaškog partizanskog odreda.

## Kultura 
Mnogobrojna spomen-obilježja iz revolucionarne prošlosti su u selima ovog dijela Šajkaške, a na obali Tise je impozantan spomenik Šajkaškom partizanskom odredu, rad Jovana Soldatovića.

Pored građevina seoske arhitekture, u Čurugu je i jedina tipična panonska vjetrenjača na teritoriji Vojvodine, a u pravoslavnoj crkvi je poznati ikonostas - rad Đorđa Krstića. Kraj Žablja, na obali Tise, smještena je bogata Zavičajna muzejska zbirka.

## Privreda 
Žabalj je u razvijenom poljoprivrednom području. U Žablju su velika šećerana i manji privredni pogoni.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.nacionalnarevija.com/en/tekstovi/Br%2024/Poseta%20-%20Zabalj.html

* Zvanična stranica

Kategorija:Općine u Vojvodini
Kategorija:Općine u Srbiji
Kategorija:Općine u Južnobačkom okrugu
*
Tae Bo

mini|300px|Billy Banks sa svojim učenicima
**Tae bo** je aerobik vježba čiji je osnivač Billy Blanks, koji je ujedno trenirao taekwondo i doprinijeo uspjehu cardio-boxing programa koji je prvi takve vrste doživio komercijalni uspjeh. 

## Historija 
U tom sportu koriste se pokreti iz borbenih sportova i služi promociji fitnessa. Sama riječ je nastala iz početnih slogova dva sporta - **tae**kwando i **bo**ks. Blanks je poslije objasnio naziv tae bo (***T**otal **A**wareness **E**xcellence **B**ody **O**bedience*), te 1989. počinje kombinirati muziku sa elementima iz taekwando-a i boksa, da bi postigao intenzivniji trening.

Ubrzo su mnoge slavne ličnosti među kojima je i Paula Abdul angažirale Blanksa za ličnog trenera, pa se na tržište počela izbacivati masa video kaseta sa vježbama tako da je 1990. počela manija vježbanja. Mnogi sportski centri su nudili programe slične tae bo-u, koji su se temeljili na kickboxu, kao što je spomenuto u popularnoj pjesmi grupe Train "Drops of Jupiter". Iako je masovno ludilo za vježbanjem bilo kratkog vijeka, video kasete i DVD izdanja se i dalje dobro prodaju širom svijeta i nude kao sastavni dio programa u mnogim fitness centrima.

Tae bo uključuje udarce iz karatea, ali nije predviđeno za borbu ili samoodbranu. Nema obaranja, hrvanja ili borbe na tlu. Kreairan je da bi se poboljšalo zdravlje, potakla kondicija i izdržljivost putem pokreta. Tae bo također uključuje aerobne vježbe, povećava kapacitet srca i pluća, povećava gipkost, sagorjeva kalorije, smanjuje stres, te jača mišiće tijela uz koreografiju. Ove vježbe visokog intenziteta ulaze u kardio vaskularne vježbe, daju snagu, mišićnu izdržljivost i fleksibilnost.

Nedavno, Billy Blanks je ponudio liniju video snimaka poznatih kao "Believer's", gdje je za vježbe iskoristio elemente iz kršćanstva, poput sklopljenih ruku kao u molitvi.

Blanks je još uvijek aktivan u fitnessu. U 2004. i 2005. godini je predstavio još jedan uspješan program nazvan *Billy Blanks Boot Camp*. Tu pokazuje kombinaciju originalnih tae bo pokreta zajedno sa rigoroznim treningom koji je prošao posjećujući vojne trupe širom svijeta. *Boot camp Elite* je jako sličan pravom bootcampu uz dodatak bands tegova. Taj teret se dodaje na ruke i noge da bi trening učinio učinkovitijim i povećao izdržljivost.

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Billy Blanks
* Tae bo fans stranica 
* Billy Blanks' Tae bo certification boot camp

Kategorija:Vježbanje
Futurama

**Futurama** je američka animrana serija koju je emitovala američka televizija FOX. Nastavak je uspješnog rada i projekta Matta Groeinga. 2004. serija je ukinuta da bi se vratila 2008 i taj dio projekta realizirat će Comedy Central.

## Sinopis 
Nakon što je doslovno pobjegao od svoje prošlosti, Fry svojim novim prijateljima iz budućnosti pomaže da se otrgnu od učmalosti svojih uniformiranih života. Ti su prijatelji Leela, lijepa svemirka koja ima tešku ruku i Bender, nepopravljivo neurotični robot. Zajedničkim naporima pokušavaju pobijediti sistem u potrazi za srećom. Svakim se danom provedenim u budućnosti Fry sve više osjeća kao da je kod kuće. Futurama istražuje sve životne probleme, uključujući i neke s kojima se mi još ne moramo nositi. Primjerice, što učiniti kada mobitel ugrađen u vaš palac nazove pogrešan broj. Serija mnogo toga govori o životu danas, ali Futurama je najprije prikaz budućnosti u najluđem izdanju.

## Nagrade 
* 3 nagrade Emmya
* 3 nagrade Annie
* nagrada Environmental Media

## Zanimljivosti 
* Na pjesmi sa uvodne špice tekstovi pjesme su na nepoznatom jeziku, pisanom znakovima sličnim hijeroglifima. Matt Groening tvrdi da znakovi imaju značenje, a da je na vjernim gledateljima da ga otkriju. 
* Autorski tim Futurame stvorio je tri jezika i pisma za show. Prvi je izmišljen na samom početku serije, u prvoj sezoni, no kako su ga gledatelji dešifrirali, za drugu sezonu izmišljen je drugi jezik. Kada su i njega dešifrirali, stvoren je treći, najteži. 
* Profesor Farnsworth dobio je ime po izumitelju, Philo T. Farnsworthu, jednom od pionira televizije čiji su izumi prvi puta prikazani javnosti 1939. na Njujorškom svjetskom sajmu, kada je održana i izložba Futurama.
* Fryovo nikada izgovoreno ime je Phillip, u čast pokojnom Philu Hartmanu koji je trebao biti dio originalne postave i davati glas Zappu Branniganu.
* Neki od zvučnih efekata preuzeti su iz drugih naučnofantastičnih serija među kojima su ''The Jetsons' iz 1962. i *Zvjezdane staze* iz 1966.

Kategorija:Američke animirane TV-serije iz 1990-ih

Kategorija:Američke TV-serije sa početkom prikazivanja 1999.
Kategorija:Američke TV-serije sa početkom prikazivanja 2008.
Kategorija:Američke animirane TV-serije iz 2000-tih
Kategorija:Američke animirane TV-serije iz 2010-ih
Kategorija:Američke naučnofantastične serije iz 1990-ih
Kategorija:Američke naučnofantastične serije iz 2000-tih
Kategorija:Američke naučnofantastične serije iz 2010-ih
Kategorija:Američki sitkomi iz 1990-ih
Kategorija:Američki sitkomi iz 2000-tih
Kategorija:Američki sitkomi iz 2010-ih
Kategorija:Američke dramedijske serije iz 1990-ih
Kategorija:Američke dramedijske serije iz 2000-tih
Kategorija:Američke dramedijske serije iz 2010-ih
Pehčevo

mini|Pehčevo
**Pehčevo** je gradić i općina u jugoistočnom dijelu Sjeverne Makedonije.

Naselja u sastavu općine Pehčevo su: Umlena, Ciflik, Negrevo, Crnik, Robovo i Pančarevo.

Geografski položaj je na 41°&nbsp;45′&nbsp;34″ sjeverne geografske širine i 22°&nbsp;53′&nbsp;26″ istočne geografske dužine.

Kroz Pehčevo teče rijeka Pisa, koja dijeli grad na dva dijela.

Pehčevo se nalazi se u blizini bugarske granice i jedna je od najistočnijih općina Republike Sjeverne Makedonije.

Općina Pehčevo danas broji oko 5517 stanovnika, od kojih je 4737 Makedonaca, 357 Turaka, 390 Roma, 12 Srba i 21 ostalih.

Istočno od Pehčeva nalazi se brdo Bukovik, bogato raznim mineralima i rudama.

Blizu Pehčeva nalazi se poznati arheološki lokalitet svetog Petka.

Pehčevo je poznato po siru "Maleševsko sirenje".

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Gradovi u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Pehčevo
PopCap Games

**PopCap Games** jest *online* prodavač i kreator igara. Utemeljen je 2000. sa sjedištem u Seattleu. Osnovali su ga John Vechey, Brian Fiete i Jason Kapalka s još stotinu ljudi. PopCap igre na internetu mogu se naći u PC, Mac, Xbox, Xbox 360, JAVA, PDA i u ostalim  mini formatima, što je povećalo njihovu popularnost i poslovanje. Njihove igre uglavnom su *deluxe*, format koji su sami izmislili. Njihovu kompaniju proslavile su igre *Chuzzle*, mali čupavci u zanimljivoj mozgalici, *Zuma*, poznata žabica, na čiju je ideju napravljeno dvadesetak igara, *Bejeweled*, poznata igra s draguljima u mozgalici, i mnogo drugih raznih i zanimljivih igara.

## Spisak igara 
* *Alchemy*
* *AstroPop*
* *Atomica*
* *Bejeweled*
* *Bejeweled 2*
* *Big Money*
* ''Bonnie's Bookstore*
* *Bookworm*
* *Bookworm Adventures*
* *Bookworm Adventures Volume 2*
* *Chuzzle*
* *Feeding Frenzy*
* *Feeding Frenzy 2*
* *Dynomite*
* *Hammer Heads*
* *Heavy Weapon*
* *Iggle Pop*
* *Insaniquarium*
* *Mummy Maze*
* *NingPo Mahjong*
* *Noah's Ark*
* *Peggle Deluxe*
* *Peggle Nights*
* *Plants vs. Zombies*
* *Pixelus*
* *Pizza Frenzy*
* *Psychobabble*
* *Rocket Mania*
* *Seven Seas*
* *Talismania*
* *TipTop*
* *Typer Shark*
* *Word Harmony*
* *WordStalk*
* *Zuma''

Kategorija:Videoigre
Kategorija:Računarska preduzeća u SAD-u
Kategorija:Videoigre PopCapa
Monociti

mini|400x400piksel|Poređenje monoblasta, promonocita i monocita.
**Monociti** nastaju iz matičnih ćelija hematopoeze u koštanoj srži. Matična ćelija dijeli se i diferencira u monoblast, promonocit i monocit. Proces sazrijevanja i dioba u koštanoj srži traju 16 do 26 sati; monociti se, nakon izlaska iz koštane srži, u krvotoku zadržavaju oko 7 dana i prelaze u tkivo.

**Monociti** su vrsta leukocita ili bijelih krvnih zrnaca. Oni su najveća vrsta leukocita u krvi i mogu se diferencirati u makrofage i dendritične ćelije izvedene iz monocita. Kao dio urođenog imunološkog sistema kičmenjaka, monociti također utiču na adaptivne imunološke odgovore i vrše funkcije popravke tkiva. U ljudskoj krvi postoje najmanje tri podklase monocita na osnovu njihovih fenotipskih receptora.
mini|Umjetnički prikaz monocita
Monociti su ameboidnog izgleda i imaju negranuliranu citoplazmu. Stoga se klasificiraju kao agranulociti, iako povremeno mogu pokazivati neke azurofilne granule i/ili vakuole. Sa prečnikom od 15-22 μm, monociti su najveći tip ćelija u perifernoj krvi.  Monociti su mononuklearne ćelije, a elipsoidno jezgro je često režnjasto/uvučeno, što uzrokuje izgled zrna graha ili bubrega. Monociti čine 2% do 10% svih leukocita u ljudskom tijelu.

Monociti su izraziti fagociti. Fagocitiraju bakterije i krupnije čestice. Monociti sadrže velike količine lipaze, te su sposobni razgraditi bakterije koje imaju lipidnu ovojnicu (npr. tuberkuloze i lepre). Oni fagocitiraju svaku česticu koja ima svojstva antigena.

Monociti imaju značajnu ulogu u imunitetu, odgovorni su za prepoznavanje antigena, koji zatim vežu na svoju površinu i predočuju imunokomponentnim ćelijama. Monociti stimuliraju prije svega T-limfocite.

Makrofagi nastaju u tkivima iz monocita, a nalaze se posvuda u tijelu, posebno u jetri, slezeni, limfnim čvorovima, plućima, koštanoj srži, vezivnom tkivu i seroznim šupljinama. U manjoj mjeri mogu se umnožavati, osobito na mjestu upalne reakcije.

Danas je potpuno jasno da su monociti u krvi i makrofagi u tkivima ista vrsta ćelija, a ubrajaju se u mononuklearne fagocite.

## Također pogledajte 
* Limfociti
* Neutrofilni granulociti
* Bijele krvne ćelije

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Krv
Kategorija:Citologija
Kategorija:Ljudske ćelije
Kategorija:Imunološki sistem
Veles (mitologija)

mini|200p|Veles, Marek Hapon, 2014
mini|200p|Moderni simbol Velesa
**Veles** (Volos, Voloh) je slavenski bog stada, zemaljsko božanstvo vezano za vode i nizine.

Obožavanje Velesa najduže se zadržalo kod balkanskih i karpatskih Slavena. Češki autor Tradleček (XV vijek) spominje demona Velesa "vrag- Veles- zmaj". Perun i zmajoliki Veles su sukobljeni. Uzroci sukoba su Velesova krađa životinja, ljudi i žena gromovnika. Veles se skriva i pretvara u razne životinje i ljude. Perun prilikom tog dvoboja baca munje, razbija stijene. Rezultat te bitke su kiša i plodovi prirode. Uz kult Velesa vezane su maškare i vučari (oponašanje vukova). U folkloru slavenskih naroda zabilježen je običaj vezanja klasja u kojem glavnu ulogu ima žena koja veže klasje. Za tu ženu se u nekim krajevima govorilo da veže Velesovu bradu dok se u drugim krajevima govorilo da veže Perunovu bradu. U narodu je bilo rašireno vjerovanje da je tim činom žetva zaštićena od demona. Od tuda je i nastao izraz "puna šaka brade". Obožavanje Velesa najduže se održalo kod balkanskih i karpatskih Slavena. Nakon primanja kršćanstva, Veles je povezivan s kršćanskim svecima Vlahom i Blažom koji su zaštitnici stada i grla.

## Također pogledajte 
* Veles
* Velež (planina)
Giuseppe Mazzini

**Giuseppe Mazzini** (22. juni 1805 – 10. mart 1872) bio je italijanski političar, novinar, aktivista za ujedinjenje Italije i predvodnik italijanskog revolucionarnog pokreta. Njegovi napori su doveli do uspostavljanja nezavisne i ujedinjene Italije umjesto nekoliko manjih država kojima su dominirale strane sile. Kao italijanski nacionalista i zagovornik socijaldemokratskog republikanizma, Mazzini je uspio definirati moderni europski pokret za popularnu demokratiju u republikanskoj državi. Njegove misli su imale vrlo značajan utjecaj na italijanske i europske republikanske pokrete, ustav Italije, europeizam i mnoge kasnije političare poput Woodrowa Wilsona, Davida Lloyda Georgea, Mahatme Gandhi, Vinayaka Damodara Savarkara, Golde Meir, Davida Ben-Guriona, Kwame Nkrumaha, Jawaharlala Nehrua i Sun Yat-sena.

Kategorija:Biografije, Genua
Kategorija:Rođeni 1805.
Kategorija:Umrli 1872.
Vlad III Tepeš

mini|Vlad Tepeš. 
**Vlad Tepeš** (rumunski: *Vlad Ţepeş*; oko 1431. - 1476.) tzv. "Vlad Nabadač" rođen je u malom selu blizu Târgovista u Rumuniji.
Otac ga je kao dijete dao u ruke Turcima. Postao je taocem u sklopu političke nagodbe te je sklonost okrutnosti razvio upravo dok je promatrao osmanlijske metode mučenja.

Godine 1456. postaje vladarem Vlaške. Uistinu je riječ o jednom o najužasnijih evropskih tiranina. Procjenjuje se da je dao pobiti oko 20.000 stanovnika Vlaške i Transilvanije. "Dracula" znači "Draculov sin" - manje više zmajev sin. Vlad je prema legendi poginuo u zasjedi. Neki pričaju da su ga ubili njegovi vojnici, zamijenivši ga za turskog vojskovođu. Glavu su mu otkinuli i poslali turskom caru Mehmedu, koji je bio veliki Vladov neprijatelj. Prema legendi tijelo mu je osakaćeno i zakopano ispod oltara u crkvi u samostanu na ostrvu Snagov.

## Zanimljivosti 
Po Vladu Tepešu stvoren je lik najpoznatijeg vampira svih vremena, grofa Drakule.

Kategorija:Biografije, Rumunija
Kategorija:Historija Rumunije
Kategorija:Vladari
Kategorija:Rođeni 1431.
Kategorija:Umrli 1476.
Interpol

**Interpol** ili Međunarodna kriminalističko-policijska organizacija poznata i kao *ICPO* osnovana je 1923. u svrhu međunarodne kriminalističko-policijske saradnje. Riječ Interpol, prvobitno tek telegrafska adresa ove organizacije, službeno je postala dijelom njena imena 1956. godine.

Interpol je treća najveća međunarodna organizacija na svijetu nakon Ujedinjenih naroda i FIFE - trenutno u njenom radu učestvuje 186 država članica. Finansira se godišnjim prilozima država članica, od kojih godišnje prima oko 40 miliona € (manje nego EUROPOL, koji prima oko 60 miliona). Sjedište organizacije je u Lyonu, Francuska, a trenutno je predsjednik Interpola Jackie Selebi, načelnik južnoafričke policije. Trenutni sekretar, amerikanac Ronald K. Noble, prvi je neevropljanin na tom položaju.

Zbog politički neutralne uloge koju izvršava, Ustav Interpola ne dozvoljava sudjelovanje u unutardržavnim kriminalističkim akcijama, te razrješavanju političkih, vojnih, vjerskih ili rasnih zločina. Rad Interpola usredotočen je na javnu sigurnost, antiterorizam, suzbijanje organiziranog kriminala, krijumčarenja, trgovanja ljudima, pranja novca, dječije pornografije, finansijskog i high-tech zločina, te korupcije.

Od oktobra 2001. godine Interpol zapošljava 224 zaposlenika iz 54 države, od čega 112 policajaca i 112 civila. Istog mjeseca, Interpol je počeo tranziciju s rada *od 9 do 5* u organizaciju koja djeluje *24-7*, dakle non-stop, povećavajući tako djelotvornost. Godine 2005. Generalni sekretarijat Interpola zaposlio je 502 uposlenika iz 78 država. Žene čine 42 procenta zaposlenika. Interpolovu oficijelnu web stranicu posjeti oko 2.2 miliona ljudi mjesečno.

Godine 2005. više od 3.500 ljudi uhapšeno je ili locirano djelovanjem Interpola.

## Zemlje članice Interpola 
## Zemlje koje nisu članice 
* Kiribati
* Mikronezija
* Palau
* Samoa
* Sjeverna Koreja
* Solomonska Ostrva
* Tuvalu
* Vanuatu
* Vatikan

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica organizacije Interpol
*Neslužbena stranica s informacijama

Kategorija:Međunarodne organizacije
Moldavski lej

**Lej** (rumunski: *leu moldovenesk*) je zvanična valuta Moldavije. Jedan lej se dijeli na 100 bana. Moldavski lej je dobio ime po rumunskom leju. Uveden je 29. novembra 1993. Lej je zamijenio privremene kupone. Međunarodni kod za lej je MDL.

Papirne novčanice se izdaju u apoenima od 1, 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 i 1000 leja a kovanice u apoenima od 1, 5, 10, 25 i 50 bana.

Kao i u mnogim drugim zemljama Istočne Evrope jake strane valute se koriste uporedo sa zvaničnm valutama. Na prvom mjestu to je američki dolar a na drugom euro. Novac izdaje Narodna Banka Moldavije (rum. *Banca Națională a Moldovei*).

## Novčanice
U opticaju su dvije serije novčanica. Prva serija je izdavana samo u apoenima od 1, 5, i 1o leja. Lice je identično, s portretom Ștefan cel Mare (Stefan III Moldavski) moldavskog princa (1457.-1504.). Na naličje su prve dvije strofe ("Pe-un picior de plai, Pe-o gură de rai") miorite, jedne rumunske balade.

## Kovanice
## Inflacija
## Također pogledajte
*Privreda Moldavije
*Privreda SSSR-a

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Narodna banka Moldavije
*  MDL - Moldavski lej

Kategorija:Moldavija
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1993.