Kališki statut

**Generalna povelja jevrejskih sloboda**, poznatija kao **Kališki statut** i **Kališke privilegije,** jest povelja koju je izdao velikopoljski vojvoda Boleslaus Pobožni 8. septembra 1264. u gradu Kališu.

Statut je Jevrejima dodijelio nezapamćena zakonska prava u Evropi, uključujući isključivu nadležnost nad jevrejskim pitanjima u jevrejskim sudovima, a uspostavio je i zasebni sud za druga krivična pitanja, koja uključuju kršćane i Jevreje. Statut su ratificirali sljedeći poljski kraljevi: Kazimir III 1334, Kazimir IV 1453. i Žigmund I 1539.

## Statut 
Slijedi prijevod 36 klauzula Kališkog statuta:
# Kada postoji slučaj protiv Jevreja, kršćanin ne može svjedočiti protiv njega sam nego zajedno s drugim Jevrejem.
# Kada kršćanin tuži Jevreja zbog založnog prava, a Jevrej tvrdi da nije uzeo nijedno, tada će Jevrej biti pušten zakletvom.
# Kada kršćanin bude tvrdio da je za zalog dobio manje novca nego što Židov sada traži, Židov će se zakleti u svoj dokaz.
# Kada Jevrej, bez svjedoka, tvrdi da je kršćanin posudio zalog, kršćanin će se odreći.
# Osim crkvenih stvari i krvi umrljane krvlju, Židovi smiju sakupljati sve.
# A ako je zalog ukraden, Židov će se zakleti da nije znao za krađu, a kršćanin mu duguje kapital za zajam s kamatama.
# Kada zaloga kršćanina vatrom ili krađom Jevreja umre, Jevrej će se zakletvom osloboditi upornog kršćanina.
# Jevreji su u svojim sporovima (tj. Među sobom) isključeni iz općinskih sudova; ostati pod nadzorom kralja ili vojvode.
# Za ozljedu Jevreja poštena kazna i troškovi liječenja.
# Za ubojstvo Jevreja, poštena kazna i oduzimanje imovine.
# Jevrej je uobičajena kazna za udaranje u Poljskoj.
# Jevreji ne plaćaju veće carine od građana.
# Ne prenose mrtve.
# Kršćanin koji uništi groblje, uz uobičajenu kaznu, gubi i svoju imovinu.
# Bacač kamena u jevrejskoj školi dat će vojvodi dva kilograma papra.
# Kada Jevrej podlegne kazni svog suca, što je? poziva, platit će mu pola kilograma papra. ( Wandel - monetarno vino.)
# Kada se Jevrej jednom ili dva puta predstavi svom sudiji, on se neće pojaviti, platit će uobičajenu kaznu, a ako se ne pojavi treći put, platit će relativno veću kaznu.
# Jevrej plaća uobičajenu kaznu jer se ozlijedio.
# Zakletva od deset zapovijedi ne bi se trebala označavati na Jevreju, već u vrijednosti koja premašuje procjenu od 50 kilograma srebra, a u manjim stvarima ispred škole zakleće se.
# Ako nije bilo dokaza o tome ko je ubio Židova, pružit ćemo Židovima pravnu zaštitu protiv osumnjičenih.
# Za silovanje počinjeno nad Jevrejem, kršćanin će biti kažnjen u skladu sa svjetskim zakonima.
# Jevrejski sudija neće iznijeti nijedan slučaj pred sud, osim ako na njega to ne natjera žalba stranke.
# Kada kršćanin uzme zalog dat Jevreju i ne plati kamatu u roku od mjesec dana, procenat kamate se povećava.
# Niko ne smije boraviti kod Jevreja.
# Jevreji ne smiju posuđivati ​​novac za nepokretnu robu.
# Razmotrit će se odricanje od židovskog djeteta kao krađe.
# Zalog postaje njegovo vlasništvo kada godina i dan ostanu kod Jevreja.
# Na svoje blagdane Jevreji možda neće biti primorani da se založe.
# Kazne će se izvršiti zbog njihovih nasilnih zauzimanja.
# Jevreje se ne smije optuživati ​​za upotrebu kršćanske krvi.
# Treba suditi za prekršaje Jevreja u njihovim školama.
# U kojoj kovanici je Jevrejin pozajmio, on može tražiti otplatu duga s dospjelim kamatama.
# Jevreji mogu sakupljati konje samo danju.
# Mincarz ne smije zaplijeniti Jevreje pod izgovorom da krivotvore novac.
# U slučaju noćnog silovanja, susjedima Jevrejima krivci bi trebali pomoći pod kaznom od 30 čvrstih tijela.
# Jevrejima je dozvoljeno da kupuju svu robu, da dodiruju hljeb i drugu hranu.

## Optužbe za krivotvorenje 
Neki poljski istraživači, poput Romualda Hubea, analizirajući izvorne dokumente i tvrdeći da se ne mogu naći i original i njegove ovjerene kopije te da je tekst krivotvorenje iz 15. stoljeća rađeno u političke svrhe.

## Izdanje iz 20. stoljeća 
Dvadesetih godina 20. stoljeća poljsko-jevrejski umjetnik i aktivist Artur Szyk (1894–1951) oslikao je Statut u ciklusu od 45 minijaturnih slika akvarela i gvaša. Osim izvorne latinice, Artur je tekst Statuta preveo na poljski, hebrejski, jidiš, italijanski, njemački, engleski i Španski jezik. Godine 1929. minijature Arturova Statuta bile su izložene u cijeloj Poljskoj, naime u Lodzu, Varšavi, Krakovu i Kaliszu. Uz podršku poljske vlade, odabrani statuti minijatura izloženi su u Ženevi 1931, još jednom u Poljskoj u okviru turneje kroz 14 gradova 1932, u Londonu 1933, Torontu 1940. i New Yorku 1941, a zatim, bez vladinog pokroviteljstva, ponovo u New Yorku 1944, 1952. i 1974–1975. Godine 1932. Kališki statut objavio je *Éditions de la Table Rode de Paris* kao kolekcionarsko luksuzno ograničeno izdanje od 500 primjeraka. Arturove originalne minijature sada su u fundusu Jevrejskog muzeja u New Yorku.
Datoteka:Arthur Szyk (1894-1951). Statute of Kalisz, Jewish Craftsmen and Tradesmen (1927), Paris.jpg|Artur Szyk (1894–1951). Kališki statut, za jevrejske zanatlije i obrtnike (1927), Pariz
Datoteka:Arthur Szyk (1894-1951). Statute of Kalisz, frontispiece (Casimir the Great) (1927), Paris.jpg|Artur Szyk (1894–1951). Kališki statut, prednja strana (Kazimir Veliki) (1927), Pariz
Datoteka:Arthur Szyk (1894-1951). Statute of Kalisz, English page (1927), Paris.jpg|Artur Szyk (1894–1951). Statut Kalisza, stranica na engleskom (1927), Pariz

## Također pogledajte 
* Historija Jevreja
* Varšavska konfederacija
* Vjerska tolerancija
* Ljudska prava u Poljskoj

## Literatura 
* Iwo Cyprian Pogonowski, *Jevreji u Poljskoj.* *Dokumentarna historija*, Hippocrene Books, Inc., 1998,.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [statut](http://wwwg.uni-klu.ac.at/eeo/Kalisz_Statut Kališki) 

Kategorija:1264.
Kategorija:13. vijek u Poljskoj
Kategorija:Historija Jevreja
Kategorija:Historija Poljske