Martin Nedić

**Fra Martin Nedić** (Tolisa, 1. aprila 1810. – 26. maja 1895), bio je bosanski franjevac, hrvatski književnik i pjesnik.

## Biografija 
Fra Martin Nedić (rođ. Ivan) rodio se u Tolisi kod Orašja 1810. godine. Osnovno obrazovanje je stekao kod fra Bone Benića mlađeg, tadašnjeg toliškog kapelana, a gimnaziju u Kraljevoj Sutjesci. Poslije toga je završio filozofsko-teološki studij u Subotici, Szolnoku, Egeru i Vácu (Madžarska). Za svećenika je imenovan 1833. godine. Od 1836. do 1839. godine bio je kapelan fra Marijanu Šunjiću u Orašju  kod Travnika. Kod njega je učio sva tri orijentalna jezika; arapski, perzijski i turski. Nakon toga bio je nastavnik srednje samostanske škole u Kraljevoj Sutjesci, a potom, 1848. godine, župnik na Ulicama kod Brčkog. Godine 1851. postao je definitor Franjevačke provincije Bosne Srebrene i bio premješten u Kraljevu Sutjesku. Tri godine iza toga postao je provincijal bosanskih franjevaca. Od 1856. do 1861. godine je obavljao dužnost župnika i nastavnika u Sutjesci, a onda je bio župnik u rodnoj Tolisi. Kasnije prelazi u Đakovo, gdje je do 1883. godine bio upravitelj dobara Franjevačke provincije Bosne Srebrene. Sudjelovao je u gradnji crkve i samostana u Tolisi. Prilikom gradnje crkve u Kraljevoj Sutjesci, pronašao je grob bosanskog kralja Stjepana Tomaša. Umro je 1895. godine u Tolisi.

Bavio se politikom, književnošću, historijom, pisao je pjesme, historiografska djela, prevodio je sa turskog jezika, razmjenjivao pisma sa istaknutim osobama kulturnog i javnog života Bosne i Hercegovine i Hrvatske. U raznim hrvatskim novinskim listovima je objavljivao izvještaje o političkim, društvenim, vjerskim i privrednim prilikama u Bosni i Hercegovini.

Putujući po Bosni prikupio je izvornu građu za prvo bosansko arheološko djelo “*Bosanske starine*”, koje je izašlo 1857. godine. Za njegove zasluge odlikovao ga je osmanski sultan Abdulaziz redom zlatne medžidije i velikim redom Osmanlije na zlatnom lancu.

Uz redovničko ime fra Martin je koristio pseudonime: “Slavoljub Otadžbinović”, “Žalovan Bošnjak”, “Bošnjak”, "Bošnjačanin", "Žalovan", "Žalovan od Bosne", "Ilir iz Bosne", "Milovan Dobranović", "Žalovan od Posavlja", "Stari Ilir iz Bosne", i drugi.

Godine 1940. fra Rastislav Drljić je na Univerzitetu u Beogradu obranio doktorsku disertaciju pod naslovom *Prvi ilir Bosne - fra Martin Nedić (1810 - 1895)*, a 2010. godine Mato Nedić je objavio romansiranu biografiju fra Martina Nedića, pod naslovom *Pater Martinus*. Od 2010. godine izdavačka kuća *Terra Tolis* iz Tolise dodjeljuje Književnu nagradu *fra Martin Nedić*. Jedna srednja škola u Orašju je dobila ime po fra Martinu Nediću.

## Djela 
* Razgovor koga vile ilirkinje imadoše u pramalitje (epska pjesma, 1835),
* Pokret godine 1848. i 1849. (s Marijanom Šunjićem (1851),
* Pjesma…Franji Josipu I (1852),
* Regula et testamentum S.P. S. Francisci (1854),
* Shematismus almae misionariae provinciae Bosnae Argentinae (1855),
* Starine bosanske (u: I. Kuljević Sakcinski: Arhiv za jugoslavensku povijestnicu, knjiga IV (1857),
* Kitica od devet u raznih zgodah ubranih cvjetova (1875),
* Ratovanje slovinskoga naroda proti Turcima godine 1875. – 1877. (1881),
* Pjesma o ulazu cesarove vojske u Bosnu (1881),
* Život fra Marijana Šunjića (1883),
* Stanje redodržave Bosne Srebrene (1884),
* Poraz baša a zavedenje nizama u Bosni (ep, 1844),
* Razgovor vilah ilirkinjah u pramalitje godine 1841 (djelo objavio u kalendaru Napretka Nikola Žic 1934),
* Glas redodržave Bosne Srebrene (ep),
* Pjesmotvorni spisi,
* Zapamćenja (rukopisi).

## Literatura 
* 

## Reference 
Kategorija:Biografije, Orašje
Kategorija:Rođeni 1810.
Kategorija:Franjevci (svećenici)
Kategorija:Umrli 1895.
Kategorija:Provincijali Bosne Srebrene
Kategorija:Bosanskohercegovački pjesnici
Kategorija:Hrvatski pjesnici