Sinan-begova džamija

**Sinan-begova džamija** (Sinan-bega Boljanića), nalazi se u Čajniču, Bosna i Hercegovina. Izgrađena je 1570, a srušena je tokom rata u Bosni i Hercegovini. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Džamija smještena je u samom centru naselja Čajniče, u neposrednoj blizini Bogorodičine crkve.

## Historija 
Sinan-beg rođen je u naselju Boljanići, kao jedno od šestero djece Bajram-age. Bio je oženjen Šemsa-kadunom, sestrom Mehmed-paše Sokolovića.

Sinan-beg (kasnije Sinan-paša) Boljanić bio je sandžak-beg Bosanskog i Hercegovačkog  sandžaka, ali i najveći dobrotvor Čajniča. Podigao je džamiju oko koje se kasnije formirala mahala prozvana po njemu, mekteb, tekiju sa musafirhanom, karavan-saraj, 22 dućana, dvije radionice za štavljenje kože i dva mlina na Janji u Čajniču. Podigao je mekteb u naselju Njegošević, mostove na Janji u naselju Međurječje u nahiji Pribud u kadiluku Čajniče, mesdžid u kasabi Sopotu u Nevesinjskom kadiluku, mekteb, hamam i karavan-saraj u kasabi Cernik u kadiluku Velika u sandžaku Začasna i karavan-saraj i most u Priboju na Limu.
 
Umro je 1582. i ukopan je u turbetu kraj svoje džamije u Čajniču. Džamija je sagrađena 1570. godine. U potpunosti je srušena 1992. godine. Obnova po izgledu iz 1570. godine, počela je 2016. kada je postavljen kamen temeljac. Na mjestu gdje je srušena pronađen je dio kamenih blokova, koji su u džamiju ugrađeni davne 1570. godine. Kamen koji nedostaje stigao je iz Bileće.

## Opis 
Prema konceptu prostorne organizacije džamija Sinan-bega Boljanića u Čajniču pripada jednoprostornim, potkupolnim džamijama sa otvorenim sofama natkrivenim sa tri male kupole ispred kojih je vanjski trijem sa kamenom munarom. Objekat džamije predstavlja masivnu kubusnu građevinu. Dimenzije stranica objekta, mjerene izvana, iznose oko 13,55 m. Visina objekta do tjemena kupole iznosi 17,20 m, a munare, zajedno sa alemom, oko 40,0 m.

Odlikuje se sa dva elementa arhitektonskog rješenja karakterističnog za ovaj dio Balkana. Jedan element je osmougaoni tambur glavne kupole ojačan na uglovima pilastrima. Drugi je karakteristično istaknuta srednja kupolica trijema sa povišenim postoljem, zajedno sa dekorativnim kupolicama-tornjićima nad uglovima osnovnog kubusa. Ove karakteristike, zajedno sa starim motivima klesane dekoracije, upućuju na reprezentativna rješenja istanbulske arhitekture Sinanovog doba.

## Također pogledajte 
* Dan džamija u Bosni i Hercegovini

## Literatura 
* Andrej Andrejević, Islamska monumantalna umetnost XVI veka u Jugoslaviji – kupolne džamije, izdanje Filozofski fakultet u Beogradu, Institut za istoriju i umetnost, Srpska Akademija nauka i umetnosti, Balkanološki institut, Beograd, 1984.
* Evlija Čelebi, Putopis, Izdavačko preduzeće Sarajevo Publishing, Sarajevo, 1996.
* Mehmed Mujezinović, "Kulturno naslijeđe", Sarajevo –Publishing, 3. izdanje, str. 61 – 65, 1998. -Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga 3
* Hivzija Hasandedić, El-Kalem, Sarajevo, 1990. – MUSLIMANSKA BAŠTINA U ISTOČNOJ HERCEGOVINI

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini
* Zvanična stranica komisije nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Kategorija:Džamije u Čajniču
Kategorija:Nacionalni spomenici u Čajniču