Baskijski jezik

[mini|lijevo|250px|Područje [Baskija|Baskije i rasprostranjenost baskijskog jezika]]
**Baskijski jezik** (baskijski: *Euskara*) jest izolirani jezik, koji ne pripada nijednoj jezičkoj porodici. To je glavni razlog zašto se razlikuje od ostalih jezika u svijetu. Oblasti upotrebe su Baskija u regiji koja se prostire na najzapadnijim Pirenejima u susjednim dijelovima sjeverne Španije i jugozapadne Francuske. Standardizirana forma ovog jezika naziva se Batua, koja je donijeta na koncu 20. stoljeća. Osim standardne verzije, baskijski jezik čini i šest dijalekata. Precizne granice dijalekata ne poštuju političke granice.

Domaći govornici žive u susjednom području koje uključuje dijelove četiri španske provincije i tri "drevne provincije" u Francuskoj. Gipuzkoa, veći dio Biskaje, nekoliko općina u Álavi i sjeverno područje Navarre činili su jezgro preostalog područja baskijskog govornog područja prije nego što su 1980-ih uvedene mjere za jačanje baskijskog tečnog jezika. Nasuprot tome, veći dio Álave, najzapadnijeg dijela Biskaje, te centralne i južne Navare, pretežno su naseljeni izvornim govornicima španskog, bilo zato što je baskijski tokom stoljeća zamijenjen španskim (kao u većini Álave i centralne Navare) ili možda zato što se tamo nikada nije govorilo (kao u dijelovima Enkarterrija i jugoistočne Navare).

U frankističkoj Španiji na upotrebu baskijskog jezika uticala je represivna politika vlade. U Baskiji, "frankistička represija nije bila samo politička, već i jezička i kulturna." Frankov režim je potisnuo baskijski iz zvaničnog govora, obrazovanja i izdavaštva, čime je postalo nezakonito registrovanje novorođenih beba pod baskijskim imenima, i čak su zahtijevali da se uklone gravure nadgrobnih spomenika na baskijskom jeziku. U nekim provincijama javna upotreba baskijskog jezika bila je potisnuta, a ljudi su kažnjeni jer su ga govorili. Javna upotreba baskijskog jezika izazivala je nepovjerenje od strane pristalica režima, što se često smatralo znakom antifrankizma ili separatizma. Počevši od 1960-ih i kasnije, trend se preokrenuo te su obrazovanje i izdavaštvo na baskijskom počeli cvjetati. Kao dio ovog procesa, Euskaltzaindia je krajem 1960-ih razvila standardizirani oblik baskijskog jezika, nazvan Euskara Batua.

Osim standardizirane verzije, pet historijskih baskijskih dijalekata su biskajski, gipuskoanski i gornjonavarski u Španiji i navarsko-lapurdijski i suletinski u Francuskoj. Imena preuzimaju iz historijskih baskijskih provincija, ali granice dijalekata nisu u skladu s granicama provincija. Euskara Batua stvorena je kako bi se baskijski jezik mogao koristiti – i kako bi ga lahko razumjeli svi govornici baskijskog – u formalnim situacijama (obrazovanje, masovni mediji, književnost), a to je njegova glavna upotreba danas. I u Španiji i u Francuskoj upotreba baskijskog jezika za obrazovanje varira od regije do regije i od škole do škole.

Baskijski je jedini preživjeli izolirani jezik u Evropi. Trenutni uobičajeni naučni stav o porijeklu Baska i njihovog jezika jest da su se rani oblici baskijskog jezika razvili prije dolaska indoevropskih jezika na to područje, odnosno prije dolaska keltskih i romanskih jezika, od kojih potonji danas geografski okružuju baskijsko govorno područje. Tipološki, s aglutinativnom morfologijom i poretkom ergativ–apsolutiv, gramatika baskijskog jezika ostaje znatno drugačija od one standardnih prosječnih evropskih jezika. Ipak, baskijski je do 40 posto vokabulara posudio iz romanskih jezika, a za baskijsku abecedu koristi se latinica.

## Porijeklo imena jezika 
U baskijskom jeziku koristi se naziv *euskara* za ime jezika. 
U francuskom jeziku baskijski je uglavnom nazivan *basque*, a moderniji naziv je *euskara*. U španskom jeziku postoji više naziva za baskijski – *el vasco*, *la lengua vasca* ili *el euskera*. Oba termna – *vasco* i *basque* - vode porijeklo od iz latinskog izraza *vascones*, koji je izveden iz grčke riječi ουασκωνους (*ouaskōnous*).
Termin *vascuence* izveden je od latinskog *vasconĭce*, a koristio se u dokumentima nastalim u 14. vijeku.

## Službeni status 
Baskijski jezik je prvi službeni jezik u autonomnoj zajednici Baskiji i dijela oblasti Navarre. U Španiji je danas priznat kao manjinski jezik, ali kroz historiju, pogotovo u doba generala Franka, doživljavao je velike napade. U Francuskoj ni danas nije priznat.

## Historija 
## Dijalekti 
## Strane riječi 
## Osnovne fraze 
* Bai – Da
* Ez – Ne
* Kaixo! – Zdravo!
* Agur! / Aio! – Doviđenja!
* Ikusi arte! – Vidimo se!
* Eskerrik asko! – Hvala!
* Egun on – Dobro jutro, dobar dan
* Egun on, bai – Odzdrav na Egun on
* Arratsalde on – Dobro veče
* Gabon – Laku noć
* Mesedez – Molim
* Barkatu – Izvini te (ako želimo nešto pitati)
* Barkatu – Izvinjavam se
* Aizu! – Slušaj! (neformalna forma, sl. kao "čuj!" u razgovornom bosanskom jeziku)
* Kafe hutsa nahi nuke – Mogu dobiti kafu?
* Kafe ebakia nahi nuke – Mogu li dobiti *macchiato*?
* Kafesnea nahi nuke – Mogu li dobiti café latte?
* Garagardoa nahi nuke – Mogu li dobiti pivo?
* Komunak – Toalet
* Non dago komuna? – Gdje je toalet?
* Non dago tren-geltokia? – Gdje je željeznička stanica?
* Non dago autobus-geltokia? – Gdje je autobusna stanica?
* Ba al da hotelik hemen inguruan? – Da li je u blizini hotel?
* Zorionak – Sretan praznik!
* Zer moduz? – Kako si?

## Brojevi 
Baskijski brojni sistem sačinjen je na bazi broja 20, što nije često za evropske jezike. Takav brojni sistem ima, npr, čečenski jezik. Ovaj sistem djelomično koristi i francuski jezik (*quatre-vingt dix* = 4 puta 20 + 10 = 90). Na američkom kontinentu ovakav brojni sistem koristile su Maje.
* 1 – bat
* 2 – bi
* 3 – hiru
* 4 – lau
* 5 – bost
* 6 – sei
* 7 – zazpi
* 8 – zortzi
* 9 – bederatzi
* 10 – hamar
* 11 – hamaika
* 12 – hamabi
* 13 – hamahiru
* 14 – hamalau
* 15 – hamabost
* 16 – hamasei
* 17 – hamazazpi
* 18 – hemezortzi
* 19 – hemeretzi
* 20 – hogei
* 21 – hogeita bat
* 22 – hogeita bi
* 23 – hogeita hiru
* 30 – hogeita hamar (hogei-ta-hamar = 20 i 10 = 20 + 10)
* 31 – hogeita hamaika (hogei-ta-hamaika = 20 i 11 = 20 + 11)
* 40 – berrogei (ber-hogei = 2 puta 20 = 2 × 20)
* 50 – berrogeita hamar (ber-hogei-ta-hamar = 2 puta 20 i 10 = 2 × 20 + 10)
* 60 – hirurogei (hirur-hogei = 3 puta 20 = 3 × 20)
* 70 – hirurogeita hamar (hirur-hogei-ta-hamar = 3 puta 20 i 10 = 3 × 20 + 10)
* 80 – laurogei (laur-hogei = 4 puta 20 = 4 × 20)
* 90 – laurogeita hamar (laur-hogei-ta-hamar = 4 puta 20 i 10 = 4 × 20 + 10)
* 100 – ehun
* 200 – berrehun
* 300 – hirurehun
* 1000 – mila
* 2000 – bi mila
* 1 000 000 – milioi bat
* erdi - pola
* gutxiago - manje 
* gehiago – više

## Također pogledajte 
* Baski

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt Kraljevske akademije baskijskog jezika
* Pregled tehnoloških alata za baskijski jezik


Kategorija:Jezici u Španiji
Kategorija:Jezici u Francuskoj
Kategorija:Aglutinativni jezici