open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Budućnost Zemlje

[alt=A dark gray and red sphere representing the Earth lies against a black background to the right of an orange circular object representing the Sun|mini|274x274piksel| Pretpostavljena ilustracija spaljene [Zemlja (planeta)|Zemlje nakon što je Sunce ušlo u fazu crvenog diva, oko 5-7 milijardi godina od sada]]
Biološka i geološka budućnost **Zemlje** može se ekstrapolirati na osnovu procijenjenih efekata nekoliko dugoročnih uticaja. To uključuje hemiju na Zemljinoj površini, brzinu hlađenja unutrašnjosti planete, gravitacijske interakcije sa drugim objektima u Sunčevom sistemu i stalno pojačanje sunčeve svjetlosti. Nesiguran faktor je sveobuhvatni utjecaj tehnologije koju su uveli ljudi, kao što je klimatski inženjering, koji bi mogao uzrokovati značajne promjene na Zemlji. Na primjer, trenutno izumiranje u holocenu  uzrokovano je tehnologijom, a efekti mogu trajati i do pet miliona godina. Zauzvrat, tehnologija može dovesti do izumiranja čovječanstva, ostavljajući planetu da se postupno vraća na sporiji evolucijski tempo koji je rezultat isključivo dugotrajnih prirodnih procesa.

Tokom vremenskih intervala od stotina miliona godina, nasumični nebeski događaji predstavljaju globalni rizik za biosferu, što može rezultirati masovnim izumiranjem. To uključuje udare kometa ili asteroida i mogućnost supernove blizu Zemlje — masivne zvjezdane eksplozije u radijusu od 100 svjetlosnih godina od Sunca. Drugi geološki događaji velikih razmjera su predvidljiviji. Milankovićeva teorija predviđa da će planeta nastaviti da prolazi kroz glacijalne periode barem dok se kvartarna glacijacija ne završi. Ovi periodi su uzrokovani varijacijama ekscentriciteta, aksijalnog nagiba i precesije Zemljine orbite.  Kao dio tekućeg ciklusa superkontinenata, tektonika ploča će vjerovatno rezultirati superkontinentom za 250-350 miliona godina. Negdje u sljedećih 1,5–4,5 milijardi godina, Zemljin aksijalni nagib može početi da prolazi kroz haotične varijacije, sa promjenama u aksijalnom nagibu do 90°.

Svjetlost Sunca će se stalno povećavati, uzrokujući porast sunčevog zračenja koje stiže do Zemlje i rezultirati većom stopom trošenja silikatnih minerala . To će uticati na ciklus karbonat-silikat, što će uzrokovati smanjenje nivoa ugljičnog dioksida u atmosferi. Za otprilike 600 miliona godina od sada, nivo ugljičnog dioksida će pasti ispod nivoa potrebnog za održavanje fotosinteze fiksacije C3 ugljika koju koristi drveće. Neke biljke koriste metodu fiksacije C 4 ugljika kako bi opstale pri koncentracijama ugljičnog dioksida čak deset dijelova na milijun. Međutim, dugoročni trend je da biljni život potpuno izumre. Izumiranje biljaka će biti propast gotovo svih životinjskih vrsta jer su biljke osnova većeg dijela životinjskog lanca ishrane na Zemlji. 
[desno|mini| [Barringer meteoritski krater|Meteoritski krater Barringer u Flagstaffu, Arizona, pokazuje dokaze o utjecaju nebeskih objekata na Zemlju]]

## Reference 
## Vanjski linkovi 
## Bibliografija 
* 
* 

Kategorija:Geološka historija Zemlje
Kategorija:Futurologija
Kategorija:Tektonika ploča
Kategorija:Zemlja
Nacionalna biblioteka Bjelorusije

**Nacionalna biblioteka Bjelorusije** (bjeloruski: Нацыянальная бібліятэка Беларусі)  jest najveća biblioteka u Republici Bjelorusiji. U njoj se nalazi najveća zbirka bjeloruskog štampanog materijala i treća je po veličini zbirka knjiga na ruskom jeziku iza Ruske državne biblioteke (Moskva) i Ruske nacionalne biblioteke (Sankt Peterburg).

## Zgrada 
Izgradnja nove zgrade počela je u novembru 2002. i završena je u januaru 2006. Nacionalna biblioteka Bjelorusije je glavni informativni i kulturni centar zemlje. Njene depozitne zbirke obuhvataju oko 10 miliona jedinica na različitim medijima.

## Vidikovac 
Sa stražnje strane zgrade nalazi se lift koji vodi do krova biblioteke, koji se nalazi na dvadeset trećem spratu. Na krovu je osmatračnica opremljena dvogledima raspoređenim po obodu. Na dvadeset drugom spratu se nalazi i kafić i galerija.

## Zanimljivosti 
* Sadam Husein je donirao pola miliona dolara za izgradnju biblioteke.
* Zgrada je predmet umjetničkog videa francuskog umjetnika Raphaela Zarke, "Rhombus Sectus", prikazanog u galeriji Bischoff/Weiss u Londonu 2011.
* Zgrada je predstavljena u muzičkom spotu Diskoteka (Дискотека) bjeloruskog rok benda Molchat Doma, sa njihovog albuma Monument.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Nacionalna biblioteka Bjelorusije 
* Emporis Web sajt
* Official photo gallery
* Kreativni studio arhitekte Victora Kramarenka
* Kreativni studio arhitekte Mihail Vinogradova
* Bischoff/Weiss galerija

Kategorija:Biblioteke u Bjelorusiji
Bjelorusija
Kategorija:Kultura u Minsku
Lokacija Zemlje

Znanje o **lokaciji Zemlje** oblikovano je kroz 400 godina teleskopskih posmatranja, a radikalno se proširilo od početka 20. vijeka. U početku se vjerovalo da je Zemlja centar svemira, koji se sastojao samo od onih planeta vidljivih golim okom i vanjske sfere fiksnih zvijezda. Nakon prihvatanja heliocentričnog modela u 17. vijeku, zapažanja Williama Herschela i drugih su pokazala da se Sunce nalazi unutar ogromne galaksije zvijezda u obliku diska. Do 20. vijeka, promatranja spiralnih maglina otkrila su da je galaksija Mliječni put bila jedna od milijardi u svemiru koji se širi, grupisanih u jata i superjata. Do kraja 20. vijeka, ukupna struktura vidljivog univerzuma je postajala jasnija, sa superklasterima koji su se formirali u ogromnu mrežu filamenata i praznina. Superklasteri, filamenti i praznine najveće su koherentne strukture u svemiru koje možemo uočiti. Na još većim razmjerima (preko 1000 megaparseka) Univerzum postaje homogen, što znači da svi njegovi dijelovi imaju u prosjeku istu gustinu, sastav i strukturu.
[mini|204x204piksel| Konformna karta udaljenosti i ugla [Lista najbližih zvijezda i smeđih patuljaka|najbližih zvijezda unutar 12 svjetlosnih godina od Zemlje i njene zvijezde Sunca (Sol)]]
[mini|208x208piksel| [Lokalni mjehurić sa na svojoj površini najbližim područjima za formiranje zvijezda udaljenim 400-500 svjetlosnih godina, i sa Sunčevim sistemom Sunca unutar njega]]

## Bilješke 
## Reference 
Kategorija:Fizička kosmologija
Kategorija:Zemlja
Nacionalna parlamentarna biblioteka Gruzije

**Nacionalna parlamentarna biblioteka Gruzije** () je državna ustanova u okviru Parlamenta Gruzije. Glavni je repozitorij knjiga Gruzije, i najvažniji kulturni, obrazovni, naučni, informativni i metodološki centar.

## Historija 
Historija Nacionalne parlamentarne biblioteke Gruzije počinje od 1846. kada je osnovana *Tifliska javna biblioteka*pri  Kancelariji generalnog guvernera Tbilisija. Time je izražena želja gruzijskog društva da biblioteka bude dostupna svima. Narodna biblioteka je 1848. dobila fondove „Privatne udružene biblioteke“ osnovane na inicijativu istaknute javne ličnosti Dimitrija Kipijanija.

Do 1859. fond Nacionalne biblioteke sastojao se od 13.260 tomova na 19 jezika. Kako su sredstva rasla, zgrada Ureda više nije mogla ispunjavati zahtjeve, te je 1851. podignuta nova zgrada. Godine 1852. Biblioteka je dobila pravo da dobije dva besplatna primerka svih publikacija štampanih na Kavkazu. Godine 1868. *Tifliska javna biblioteka* i *Muzej Kavkaza* su spojeni, a 1913. *Tifliska javna biblioteka* je transformisana u *Naučnu biblioteku Muzeja Kavkaza* i potpuno ujedinjena sa ovim drugim.

Godine 1914. biblioteka je zatvorena zbog izgradnje nove zgrade za Muzej Kavkaza. Fondovi biblioteke spakovani su u kutije i čuvani u podrumu deset godina. Zgrada Nacionalne parlamentarne biblioteke Gruzije br. 1 izgrađena je kao Banka plemstva 1913-16. zgradu su projektovali arhitekta Anatolij Kalgin i umjetnik Henryka Hryniewskog.

Dana 30. maja 1923, u bazi *Tifliske javne biblioteke* i *Parlamentarne biblioteke*, osnovana je *Državna javna biblioteka Gruzije*. Biblioteka je 1937. dobila sredstva biblioteke *Društva za širenje pismenosti među Gruzijcima*, koje je djelovalo 1880–1927, što je čini najpotpunijom zbirkom nacionalne štampane građe. Biblioteka se pridružila Međunarodnoj mreži razmjene knjiga 1957. Svoj prvi računar Biblioteka je nabavila 1989, a od 1990. godine kreiraju se digitalni katalozi.

Od 1955. do 1990. biblioteka je radila pod nazivom *Državna republička biblioteka*, a 1990. godine dobila je naziv *Nacionalna biblioteka Gruzije*. Dana 25. decembra 1996. prešla je pod kontrolu parlamenta Gruzije, a sada je njen službeni naziv "Nacionalna parlamentarna biblioteka Gruzije" (NPLG). jedan od osnivača moderne Gruzije. Godine 2000. biblioteka je imenovana po Iliji Čavčavadžeu, velikoj gruzijskoj književnoj i javnoj ličnosti, koji se smatra jednim od osnivača moderne Gruzije.

Od 1991. članica Međunarodne federacije bibliotečkih udruženja i institucija (IFLA).

Video čuvara po imenu Omara Tseretelija koji svira klavirski komad "Giorni dispari" Ludovica Einaudija u zgradi privukao je međunarodnu pažnju 2015.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*
*Digitalna biblioteka

Kategorija:Biblioteke u Gruziji
Gruzija
Kategorija:Kultura u Tbilisiju
Nacionalna biblioteka Finske

**Nacionalna biblioteka Finske** (; ) jest najvažnija istraživačka biblioteka u Finskoj. Administrativno, biblioteka je dio Univerziteta u Helsinkiju. Od 1919. do 1. augusta 2006. bila je poznata kao Univerzitetska biblioteka u Helsinkiju.

Nacionalna biblioteka je odgovorna za čuvanje finske kulturne baštine. Prema finskom zakonu, Nacionalna biblioteka je biblioteka sa obaveznim primjerkom i prima kopije svih štampanih materijala, kao i audiovizuelnih materijala osim filmova, proizvedenih u Finskoj ili za distribuciju u Finskoj. Ove kopije Biblioteka zatim distribuira u svoju nacionalnu zbirku i u rezervisane zbirke pet drugih univerzitetskih biblioteka. Također, Nacionalna biblioteka ima obavezu prikupljanja i čuvanja materijala objavljenih na Internetu u svojoj web arhivi Finski Web Archive. Biblioteka također održava online katalog za javni pristup Finna.

Svaka osoba koja živi u Finskoj može se registrovati kao korisnik Nacionalne biblioteke i pozajmiti bibliotečku građu. Međutim, publikacije u nacionalnoj zbirci ne posuđuju se izvan biblioteke. Biblioteka je također dom jedne od najsveobuhvatnijih kolekcija knjiga objavljenih u Ruskom carstvu od svih biblioteka na svijetu.

Nacionalna biblioteka nalazi se u Helsinkiju, u blizini trga Senaatintori. Najstariji dio bibliotečkog kompleksa, koji je projektovao Carl Ludvig Engel, datira iz 1844. Novije proširenje Rotunda, koje je projektovao arhitekta Gustaf Nyström, završeno je 1906. Najveći dio zbirke je, pohranjen u Kirjaluoli (finski za “knjižna pećina”), podzemni bunker od 57.600 kubnih metara koji je izbušen u čvrstu stijenu, 18 metara ispod biblioteke.

## Galerija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
*Agent Metadata Service Nacionalne biblioteke Finske

### Baze podataka i javne usluge 
* Finna – nacionalni pretraživač na finna.fi  
* Digi – digitalizovane novine i izdanja
* Baza podataka kolekcije Nacionalne biblioteke
* Fennica – Finska nacionalna bibliografija
* Viola – Finska nacionalna diskografija

Kategorija:Biblioteke u Finskoj
Finska
Kategorija:Kultura u Helsinkiju
Ne mogu nam ništa! / Partizan

**"Ne mogu nam ništa! / Partizan"** dvadeseta je singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton 1980. Na A-strani je plesna pop pjesma "Ne mogu nam ništa!" koju je komponirao gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović (koji je uradio i aranžman) na tekst Slobodana Đurasovića. Zanimljivost je da je melodiju iz ove pjesme (koju je otpjevao Hajrudin Varešanović) koristio Zdravko Čolić u svojoj pjesmi "Pusti, pusti modu" s albuma "Zbog tebe". Na B-strani je pjesma "Partizan" za koju je muziku i aranžman također uradio gitarist Ambasadora Vujović, a tekst je napisao slovenski pjesnik i učesnik Narodnooslobodilačke borbe Jugoslavije Matej Bor. Zanimljivost je da je u ovoj pjesmi harmoniku svirao Sinan Alimanović. 
Obje pjesme komponirane su u stilu pop i patriotske muzike povodom smrti Josipa Broza Tita 1980.               
Singl ploča "Ne mogu nam ništa! / Partizan" snimljena je iste godine kad i zadnji studijski LP album Ambasadora pod nazivom "Dao sam ti sve što se moglo dati".

## Muzički primjeri 
* Ne mogu nam ništa

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1980.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Vidimo se sutra / Nikad, nikad ti nećeš znati

**"Vidimo se sutra / Nikad, nikad ti nećeš znati"** dvadeset prva je i posljednja singl-ploča sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je nekadašnja izdavačka kuća Diskoton 1981. Na A-strani je pjesma "Vidimo se sutra" čija je prva javna izvedba bila na festivalu Vaš šlager sezone te godine. Pjevanje Hajrudina Varešanovića i muziciranje Ambasadora pratio je Revijski orkestar Radiotelevizije Sarajevo uz prateće pjevače. Na B-strani je pjesma "Nikad, nikad ti nećeš znati" komponirana u laganijem ritmu. Obje pjesme komponirao je gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović (koji je uradio i aranžmane), a tekstove je napisao Slobodan Đurasović. Komponirane su u stilu pop muzike i šlagera pogodnim za izvedbe na festivalima ove vrste muzike. Ovo je zadnje muzičko izdanje koje je s ovim nekadašnjim sarajevskim pop rok sastavom otpjevao Varešanović prije započinjanja njegove uspješne karijere s grupom Hari Mata Hari.          
Posljednjom singl pločom "Vidimo se sutra / Nikad, nikad ti nećeš znati" Ambasadori su potvrdili pjevački i izvođački kvalitet u okviru tadašnje jugoslavenske i sarajevske pop-rok scene iz druge polovine 1970-ih i samog početka 1980-ih.

## Muzički primjeri 
* Nikad, nikad ti nećeš znati

## Reference 
Kategorija:Singlovi Ambasadora
Kategorija:Singlovi iz 1981.
Kategorija:Singlovi u izdanju Diskotona
Biblioteka Kipra

**Biblioteka Kipra** (), ()  jest nacionalna biblioteka Republike Kipar.

## Hronologija 
* 1927 – Osnovana Kiparska javna biblioteka na inicijativu britanskog kolonijalnog guvernera sir Ronalda Storsa.
* 1968 – *Zakon o javnim bibliotekama Kipra* prenosi kontrolu nad bibliotekom (sa opštinske kontrole) na Ministarstvo prosvjete i kulture te se spajaju zbirke sa Bibliotekom Ministarstva.
* 1974 – Preseljenje u prvobitne prostorije na bastionu D'Avila venecijanskih zidina Nikozije.
* 1987 – Novi zakon o osnivanju Kiparske biblioteke kojim je biblioteka dobila status nacionalne biblioteke.
## Reference 
Kategorija:Biblioteke na Kipru
Kipar
Kategorija:Kultura u Nikoziji
Nacionalna centralna biblioteka u Rimu

**Nacionalna centralna biblioteka u Rimu** (), jedna je od dvije centralne nacionalne biblioteke Italije, zajedno sa Nacionalnom centralnom bibliotekom u Firenci. Ukupno postoji 9 nacionalnih biblioteka, od 46 državnih biblioteka.

Biblioteka prikuplja i čuva sve publikacije u Italiji i najvažnijih stranih djela, posebno onih vezanih za Italiju, te ih čini dostupnim svima starijim od 18 godina. Zbirka trenutno obuhvata više od 7.000.000 štampanih svezaka, 2.000 inkunabula, 25.000 cinquecentina (knjiga iz 16. vijeka), 8.000 rukopisa, 10.000 crteža, 20.000 mapa i 1.342.154 brošura.

Od 1990, katalog biblioteke je na internetu i sadrži podatke o svim štampanim dokumentima koji su u biblioteku primljeni od te godine, kao i značajnim zbirkama tokom vremena, svim naslovima periodičnih publikacija, dijelovima monografskih publikacija, te značajnom arhivirskom građom.

Biblioteka je pokrenula nekoliko projekata digitalizacije sa ciljem da unaprijedi sopstvene kolekcije i učini ih dostupnim sve većem broju čitalaca.

Biblioteka podržava promociju i očuvanje kulture kroz obiman program događaja koji uključuje predavanja, video projekcije, koncerte, umjetničke izložbe i td..

U holu zgrade nalaze se tri javna izložbena prostora: 
* *Museo Spazi900* posvećen savremenoj italijanskoj književnosti. *La stanza di Elsa* je u samom srcu muzeja. Ovdje je atelje Else Morante rekreiran sa originalnim namještajem. 
* *La grande Biblioteca d’Italia: bibliotecari, architetti e artisti all’opera: 1975-2015* je stalna postavka koja slavi 40. godišnjicu ponovnog otvaranja biblioteke i 50. godišnjicu od početka izgradnje u Castro Pretoriu. 
* Privremene izložbe koje izlažu dragocjene predmete koje čuva Biblioteka.

Od jula 2021. u “Biblioteca del Novecento letterario italiano Enrico Falqui” čitaoci mogu posjetiti Salu Italo Calvino, gdje su namještaj, predmeti i slike preuzeti iz stana u kojem je Calvino živio na *Piazza di Campo Marzio* tokom posljednjih godina svog života.

## Historija 
Prethodnica sadašnje biblioteke bila je isusovačka *Bibliotheca Secreta*, smještena u isusovačkom *Collegio Romano*, gdje su članovi Družbe Isusove skupljali u Papskom Rimu ogromno bibliografsko i dokumentarno bogatstvo od osnivanja reda 1540. Kao što ukazuje i njen naziv - "Tajna biblioteka" - ova građa u to vrijeme nije bila dostupna široj javnosti, čak ni neisusovačkomm katoličkom svećenstvu. Sa ujedinjenjem Italije i zauzimanjem Rima 1870, čime je okončana vlast Katoličke crkve, ovu biblioteku je preuzela nova Kraljevina Italija i postala je jezgro Nacionalne centralne biblioteke u Rimu, koja je otvorena 14. marta 1876. - kojoj je naknadno dodan ogroman dodatni materijal. U svojim ranim godinama biblioteka je ostala smještena u prvobitnim isusovačkim prostorijama. Stoljeće kasnije biblioteka se preselila na sadašnju lokaciju. Sadašnju zgradu dizajnirali su arhitekti Massimo Castellazzi, Tullio Dell'Anese i Annibale Vitellozzi i otvorena je u januaru 1975.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* 

## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Biblioteke u Italiji
Kategorija:Biblioteke u Rimu
Italija
Kategorija:Kultura u Rimu
Državna biblioteka Lihtenštajna

**Državna biblioteka Lihtenštajna** () jest nacionalna, depozitna i biblioteka autorskih prava u Lihtenštajnu.

Državna biblioteka Lihtenštajna, lokalno poznata kao Državna biblioteka, osnovana je zakonom 1961. od strane *Fondacije Nacionalne biblioteke*. Državna biblioteka je zakonski depozitar svih djela izdatih u Lihtenštajnu. Osim što je formirala biblioteku, Fondacija Nacionalne biblioteke obezbjeđuje imenuje direktora. Članove upravnog odbora imenuje nacionalna vlada, koja ujedno djeluje i kao nadzorno tijelo Fondacije. Državna učiteljska biblioteka, osnovana 1906, inkorporirana je kao zasebno odjeljenje odlukom koju je izabrala tročlana komisija Nastavničke konferencije, kao i Državni odbor za obrazovanje. Kancelarija bibliotekara, koja upravlja Fondacijom Nacionalne biblioteke, izmijenila je statut za razdvajanje. Izmijenjeni statuti promijenili su uloge Državne biblioteke; sada funkcioniše kao nacionalna biblioteka, kao i naučna i javna biblioteka. Kao nacionalna biblioteka, Državna biblioteka prikuplja štampane materijale, slike i muziku koju su kreirali državljani zemlje, kao i predmete koji se odnose na Lihtenštajn. Državna biblioteka također djeluje kao patentna biblioteka za Lihtenštajn i kao takva pruža pristup sveobuhvatnim međunarodnim informacijama o patentima. Pravila i propisi Državne biblioteke moraju biti u skladu sa važećim zakonodavstvom u okviru Evropskog ekonomskog prostora Lihtenštajna, kao i sa švicarskim zakonodavstvom.

## Zbirka 
Od 2012, Državna biblioteka je sadržavala oko 250.000 jedinica, sa skoro 130.000 pozajmica za 3.956 korisnika biblioteke. 2.524 iz Lihtenštajna, a 1.432 osobe iz lokalne regije. Godine 1999, online bibliotečki sistem Državne biblioteke pridružio se Ex Libris-ovom Aleph 500. Ovaj automatizovani sistem za praćenje obezbjeđuje kataloge biblioteka za svaku javnu biblioteku u i van Lihtenštajna. Državna biblioteka je pridružena članica Informativne mreže Njemačke Švicarske. Osim toga, Državna biblioteka učestvuje u projektu Dandelon.com, u kojem Državna biblioteka Lihtenštajna skenira njihove materijale radi dostupnosti na Internetu; ovo također uključuje materijale koje je Univerzitet u Lihtenštajnu poklonio biblioteci 2003.

U augustu 2012. Državna biblioteka je pokrenula projekat eLiechtensteinesia, koji omogućava online pristup skeniranim *Godišnjacima historijskog društva Kneževine Lihtenštajn*, starim nacionalnim novinama i drugim publikacijama iz Lihtenštajna.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanični sajt

Kategorija:Biblioteke u Latviji
Latvija
Kategorija:Kultura u Nikoziji
Trofej "Gerd Müller"

**Trofej "Gerd Müller"**, ranije poznat kao **Nagrada za napadača godine** ili **Nagrada za najboljeg napadača** u svom prvom izdanju, jest nogometna nagrada koju *France Footballa* svake godine dodjeljuje najboljem napadaču u prethodnoj sezoni, uzimajući u obzir golove postignute i za klub i za nacionalni tim.

Osnovana je 2021. godine, uzimajući u obzir tu kalendarsku godinu (dok se od drugog izdanja dodjeljuje na osnovu broja postignutih golova u sezoni).

Počevši od drugog izdanja 2022. godine, nagrada je preimenovana po njemačkom napadaču Gerdu Mülleru koji je umro u augustu 2021.
[mini|[Robert Lewandowski, prvi dobitnik nagrade.]]
Inauguralni pobjednik, kao i trenutni nosilac titule, jest poljski napadač Robert Lewandowski; osvojio je prvo izdanje 2021. postigavši 64 gola tokom godine, a zatim ponovio godinu kasnije, nakon što je postigao 57 golova u 56 nastupa u sezoni 2021/2022.

## Osvajači 
### Najviše nagrada po igraču 
### Najviše nagrada po državi 
### Najviše nagrada po klubu 
## Također pogledajte 
* Ballon d'Or
* Zlatna lopta (žene)
* Trofej "Kopa"
* Trofej "Jašin"
* Nagrada "Sócrates"
* Nagrada za klub godine
* France Football
* Zlatna lopta
* FIFA-ina Zlatna lopta

## Napomene 
## Reference 
Gerd Müller
Gerd Müller
Gerd Müller
Nacionalna biblioteka Sjevernog Kipra

**Nacionalna biblioteka Sjevernog Kipra** () jest Nacionalna biblioteka Turske Republike Sjeverni Kipar, smještena u Nikoziji. Osnovana je 17. novembra 1958.

Zbirka se 2011. sastojala od 241.301 knjige.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Milli Kütüphane (Službeni sajt)

Kategorija:Biblioteke u Sjevernom Kipru
Sjeverni Kipar
Kategorija:Kultura u Nikoziji
Spisak nosilaca zastave Jugoslavije na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Jugoslaviju.

## Također pogledajte 
* Jugoslavija na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Bosne i Hercegovine na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Crne Gore na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Hrvatske na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Kosova na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Sjeverne Makedonije na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Slovenije na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Srbije na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Srbije i Crne Gore na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Jugoslavija na Olimpijskim igrama
Jugoslavija
Nacionalna biblioteka Norveške

**Nacionalna biblioteka Norveške** () osnovana je 1989. Njen glavni zadatak je "čuvati prošlost za budućnost". Biblioteka se nalazi i u Oslu i u Mo i Rani. Zgrada u Oslu je obnovljena i ponovo otvorena 2005.

Prije postojanja Nacionalne biblioteke, Univerzitetskoj biblioteci u Oslu dodijeljeni su zadaci koji inače spadaju u nacionalnu biblioteku.

Norveška ISBN agencija, odgovorna za dodjelu ISBN ova sa prefiksom 82- i 978-82-, dio je Nacionalne biblioteke Norveške. Nacionalna biblioteka je također odgovorna za obavezne depozite od izdavača u Norveškoj. Sav materijal se dostavlja besplatno.

Aslak Sira Myhre je nacionalni bibliotekar od novembra 2014.

## Historija 
Norveška je 15. augusta 2005. otvorila potpuno funkcionalnu nacionalnu biblioteku po prvi put u svojoj historiji.

## Projekt digitalne biblioteke 
Nacionalna biblioteka Norveške započela je proces digitalizacije 2006. sa ciljem da digitalizuje cjelokupnu zbirku. U oktobru 2012. ministarka kulture, Hadia Tajik, otvorila je web stranicu "Bokhylla" (na norveškom 'Polica s knjigama') kao stalnu uslugu. Kada je pokrenuta, usluga je nudila 104.000 knjiga na mreži od procijenjenih 250.000 ukupno objavljenih knjiga u Norveškoj prije 2000. Digitalna biblioteka Norveške se ponekad naziva i NBdigital.

Zbog ograničenja autorskih prava, "Bokhylla" primjenjuje blokiranje IP adresa na neke od knjiga koje su dostupne samo za norveške IP adrese. Za pristup izvan norveškog IP-prostora, korisnici se moraju prijaviti putem posebnog obrasca.

U 2013, "Bokhylla" je prijavila 51 milion pregleda stranica u 2012, što ukazuje da je, za svoje korisnike, Nacionalna biblioteka Norveške u suštini digitalna biblioteka.

## Reference 
## Vanjski izvori 
* Zvanični sajt
* Norveška ISBN agencija
* Bokhylla digitalna biblioteka

Kategorija:Biblioteke u Norveškoj
Norveška
Kategorija:Kultura u Oslu
Nacionalna biblioteka Rumunije

**Nacionalna biblioteka Rumunije** () jest nacionalna biblioteka Rumunije, koja se nalazi u Bukureštu. Predviđeno je da bude skladište svega što je objavljeno u Rumuniji. Cijena izgradnje iznosila je 110 miliona eura.

## Historija 
Korjeni biblioteke nalaze se u biblioteci *Koledža Sveti Sava*. *Biblioteka Koledža Sveti Sava* otvorena je 1859. kada je arhivirano 1.000 francuskih tomova. Nakon Unije 1859. godine, biblioteka je zvanično postala nacionalna biblioteka. Godine 1864. preimenovana je u *Centralna državna biblioteka* ().

Godine 1901. sve zbirke su ustupljene *Biblioteci Rumunske akademije*. Kao rezultat toga, od 1901. do 1955, Biblioteka Rumunske akademije bila je nacionalna biblioteka. Godine 1955. organizovana je *Državna centralna biblioteka* koja ima atribute nacionalne biblioteke. Nakon pada komunističkog režima, 1989. Državna centralna biblioteka je ponovo preimenovana u Nacionalnu biblioteku Rumunije.

## Nova zgrada 
Godine 1986. počela je da se gradi nova, veća lokacija za biblioteku, između "Piața Unirii" i "Nerva Traian". Prvobitni vodeći arhitekta bio je Cezar Lăzărescu, koji je umro 1986. prije nego što je zgrada završena. Ubrzo nakon 1989, iako su neki dijelovi zgrade bili gotovi ili u poodmakloj fazi izgradnje, zbog nedostatka finansijskih sredstava, gradnja je zastala nekoliko godina. Projekat je prebačen na Ministarstvo kulture 2009, koje je završilo izgradnju 2011.  i odredilo službeni datum otvaranja 2012.

## Zbirka 
Zbirka biblioteke broji 13.000.000 predmeta, od čega 162  inkunabule; 20.054 rumunskih i stranih starih knjiga; 10.964 rumunskih i stranih rijetkih knjiga; 29.350 audiovizuelnih dokumenata; 36.759 starih i modernih rukopisa; 47.745 serijala; preko 800 otisaka i 70.000 originalnih fotografija.

## Reference 
## Vanjski izvori 
* Zvanični sajt na rumunskom

Kategorija:Biblioteke u Rumuniji
Rumunija
Kategorija:Kultura u Bukureštu
Biblioteka "Louis Notari"

**Biblioteka "Louis Notari"** () jest Nacionalna biblioteka Monaka, osnovana 1909. Ona je zakonska depozitna i biblioteka autorskih prava za Monako od 1925. Ima više od 400.000 knjiga koji predstavljaju djela iz oblasti francuske beletristike, humanističkih nauka, likovne umjetnosti i muzika. Bibliotečke zbirke su podijeljene u tri prostorije sa direktnim pristupom i arhivima dostupimn na zahtjev.

Antikna zbirka uključuje rijetke i antičke knjige, originalna izdanja s autogramima, opsežnu prepisku, 1.000 starih časopisa i 900 knjiga o umjetnosti. Također sadrži kolekciju od 300 avangardnih časopisa, prvenstveno futurističkih, dadaističkih i nadrealističkih.

Godine 1933. pisac Paul Ginisty zavještao je biblioteci 7.000 predmeta iz privatne kolekcije princa Luja II, koja se sastoji od originalnih izdanja s potpisom autora. Marina Skryabina je 1997. poklonila arhivu i prepisku svog ujaka Borisa de Schlözera, pisca i muzikologa.

Biblioteka je dobila ime po piscu Louisu Notariju.

## Vanjski linkovi 
*Zvanični sajt

## Reference 
Kategorija:Biblioteke u Monaku
Monako
Kategorija:Kultura u Monaku
Kad procvatu behari (Zehra Deović)

**Kad procvatu behari** jeste treći kompilacijski album bosanskohercegovačke interpretatorke sevdalinke Zehre Deović. Objavila ga je u CD izdanju zagrebačka izdavačka kuća Jugoton 1990. godine. Album sadrži jedanaest pjesama i predstavljaju pregled nekih od najuspješnijih pjesama sevdalinki koje je Zehra Deović otpjevala tokom njene dugogodišnje muzičke karijere. Većinu pjesama napisali su Jozo Penava i Zaim Imamović, koje je Zehra Deović otpjevala uz pratnju *Narodnog ansamba* Ismeta Alajbegovića "Šerbe". Na ovom albumu snimljene su i ilahije uz pratnju Hora Gazi-Husrevbegove medrese. Zahvaljujući kvalitetnoj pjevačkoj izvedbi Zehre Deović kao i kvalitetu samih pjesama, one su danas postale obavezan dio tradicionalnog repertoara bosanske sevdalinke.
Njeno prepoznatljivo pjevanje uz lijepe muzičke aranžmane daju poseban pečat pjesmama koje spadaju u red antologijskih ostvarenja bosanske sevdalinke objavljenih u Sarajevu tokom 1960-ih i 1970-ih.

## Spisak pjesama 
# Da sam ptica
# Mejra
# Dvije su se vode zavadile
# Mlad se Jusuf oženio
# Kiša lije travu rosi
# Kad procvatu behari
# Mevlaje Salli
# Ptica leti u visine
# Teku rajski potoci
# Molitva
# Ko upita selamimo

## Izvori 
Kategorija:Albumi Zehre Deović
Kategorija:Albumi iz 1990.
Kategorija:Sevdalinka
Kategorija:Albumi u izdanju Jugotona
Marie-Pierre Baby

**Marie-Pierre Baby**, rođena 9. decembra 1967. je  nekadašnja francuska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Baby nije nastupila na Olimpijskim igarama.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na četiri Svjetska prvenstva od 1986-89. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo joj je 15-o mjesto na SP 1989. u austrijskom Feistritzu u utrci na 15 km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 6:03.7&nbsp;min bila sporija od pobjednice Petre Behle, koja je završila utrku s dva promašaja. U ekipnim disciplinama tri puta je osvojila osmo mjesto: U štafeti na SP 1988. s Christine Poirot i Veronique Claudel; te na SP 1989. s Nathalie Beausire i Veronique Claudel; kao i u ekipnoj utrci na SP 1989. s Muriel Marion, Nathalie Beausire i Veronique Claudel.

### Svjetski kup 
U utrkama Svjetskog kupa najbolji plasman joj je bilo treće mjesto 21. januara 1988. u sezoni 1987/88. u italijanskom Antholzu u utrci na 7,5&nbsp;km kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 30.7&nbsp;s bila sporija od pobjednice Elin Kristiansen. Na istom takmičenju tri dana kasnije s Veronique Claudel i Christine Poirot osvojila je četvro mjesto u štafeti.

## Prestanak karijere 
## Privatni život 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Francuski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1967.
Christine Poirot

**Christine Poirot** je  nekadašnja francuska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Poirot nije nastupila na Olimpijskim igarama.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na dva Svjetska prvenstva od 1987-88. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo joj je 31-o mjesto na SP 1988. u francuskom Chamonixu u utrci na 10 km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 6:04.6&nbsp;min bila sporija od pobjednice Anne Elvebakk, koja je završila utrku s dva promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji joj je rezultat osmo mjesto: U štafeti na SP 1988. s Marie-Pierre Baby i Veronique Claudel.

### Svjetski kup 
U utrkama Svjetskog kupa najbolji plasman joj je bilo 13-o mjesto 23. januara 1988. u sezoni 1987/88. u italijanskom Antholzu u utrci na 10&nbsp;km kada je s četiri promašaja i zaostatkom od 2:59.4&nbsp;min bila sporija od pobjednice Ive Karađozove. Na istom takmičenju dan kasnije s Veronique Claudel i Marie-Pierre Baby osvojila je četvrto mjesto u štafeti.

## Prestanak karijere 
## Privatni život 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Francuski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1956.
Doris Niva

**Doris Niva** je nekadašnja švedska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Doris Niva nije nastupala na Zimskim olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Niva je nastupila tri puta u periodu 1984-86. godine. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo joj je 17-o mjesto na SP 1985. u švicarskom Egg am Etzelu u utrci na 5&nbsp;km s pet promašaja i zaostatkom od 3:56.5&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Sannu Grønlid. U ekipnim utrkama nije nastupila.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Doris Niva u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1983/84.
 Na prvom nastupu u švedskom Falunu 6. januara 1984. u utrci na 10&nbsp;km osvojila je sedmo mjesto. Najbolji rezultat bio joj je u sezoni 1984/85. kada je u finskom Lahtiju u utrci na 10&nbsp;km osvojila četvrto mjesto. U štafetnim utrkama nije nastupala. Nije pobijedila ni u jednoj utrci.

## Kraj karijere 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Švedski biatlonci
Pam Weiss

**Pam Weiss** je nekadašnja američka biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Pam Weiss nije nastupila na Zimskim olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Weiss je nastupila tri puta u periodu 1985-87. godine. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je 18-o mjesto na SP 1985. u švicarskom gradu Egg am Etzelu u utrci na 5 km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 3:56.7&nbsp;min bila sporija od pobjednice Sanna Grønlid, koja je završila utrku bez promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo osvajanje sedmog mjesta na SP 1986. u štafetnoj utrci s Kari Swenson i Pam Nordheim.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Pam Weiss u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1984/85. Na prvom nastupu u italijanskom Antholzu 26. januara 1985. godine osvojila je treće mjesto u utrci na 10&nbsp;km, što joj je ujedno i najbolji rezultat.

## Kraj karijere 
## Privatni život 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Američki biatlonci
Anna-Lena Fritzon

**Anna-Lena Fritzon** rođena 7. marta 1965. u općini Vansbro je nekadašnja švedska biatlonka, nordijska skijašica-trkačica i triatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Anna-Lena Fritzon nije nastupala u biatlonskim takmičenjima na Zimskim olimpijskim igrama.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetska prvenstva 
#### Biatlon 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Fritzon je nastupila samo jednom i to na SP 1984. u 
francuskom Chamonixu. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo joj je deveto mjesto u utrci na 10&nbsp;km s pet promašaja i zaostatkom od
3:00.7&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Veneru Černjišovu. U ekipnim utrkama nije nastupila.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetski kup 
#### Biatlon 
Anna-Lena Fritzon u Svjetskom kupu nije nastupala.

#### Skijaško trčanje 
## Kraj karijere 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Biografije, Vansbro
Kategorija:Švedski skijaši-trkači
Kategorija:Švedski biatlonci
Kategorija:Švedski triatlonci
Kategorija:Švedski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Švedski olimpijci u skijaškom trčanju
Grigorij Zas

**Grigorij Hristoforovič fon Sas** (), bio je ruski general. Poznat je po svojim genocidnim akcijama protiv muslimanskih Čerkeza.

## Biografija 
Rođen je u njemačkoj plemićkoj porodici iz Vestfalije. Učestvovao je u rusko-turskom ratu.

Postavljen je za glavnog komandanta tokom rusko-čerkeskog rata. Smatrao je Čerkeze inferiornom rasom i brutalno se obračunao sa svojim protivnicima. Opravdavao je upotrebu čerkeskih leševa u naučno-istraživačke svrhe. Tokom ovog rata počinjen je genocid nad Čerkezima u kojem je ubijeno ~70% stanovništva, a dodatni dio stanovništva je prognan u Osmanlijsko carstvo.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1797.
Kategorija:Umrli 1883.
Kategorija:Generali Vojske Ruske Imperije
Dođi mi na čaj / Želim tu igru

**"Dođi mi na čaj / Želim tu igru"** prva je singl ploča sarajevske pop rok grupe COD. Objavila ga je zagrebačka izdavačka kuća Jugoton 1975. Muziku i aranžmane za obje pjesme napisao je gitarist i vođa ovog sastava Enes Bajramović, a tekstove Ranko Boban. Na A-strani singla je pjesma *"Dođi mi na čaj"* koja počinje uvodom na klaviru i flauti odsviranim u stilu vesele kabaretske muzike, a završava se na isti način. Posebno je zanimljiv melodijski prijelaz odsviran na sintisajzeru po završetku svakog stiha. Ovom pjesmom muzičari iz pop rok sastava COD ostvarili su pristojan uspjeh kod publike i kritičara, što je bila dobra najava za njihov debitantski LP album. Na B-strani je plesna pjesma pod nazivom *"Želim tu igru"* odsvirana u poletnom rok maniru sa čvrsto odsviranim bubnjevima uz istaknutu pratnju na sintisajzeru uz prepoznatljivo pjevanje Selvera Brdarića. Odsvirana je po uzoru na muziku koju je u to vrijeme svirala američka rok grupa Grand Funk Railroad. U obje pjesme je osim pjevača poseban doprinos cjelokupnom zvuku grupe COD dao klavijaturist Nenad Jurin kao i prateće pjevačice. Istovremeno, pokazali su visok kvalitet muziciranja stečen tokom prethodnih godina kada su nastupali kao prateća grupa drugim sarajevskim pjevačima kao i nastupima po tamošnjim muzičkim klubovima. *"Dođi mi na čaj"* uvrštena je na njihovom debitantskom albumu koji je bio zapažen kod publike u Bosni i Hercegovini i ostalim područjima u nekadašnjoj Jugoslaviji. Ovim muzičkim izdanjem najavljen je dolazak nove koncertne atrakcije na sarajevskoj pop rok sceni. Fotografiju i dizajn za omot uradio je Dragan S. Stefanović.

## Muzički primjeri 
* Dođi mi na čaj
* Želim tu igru

## Reference 
Kategorija:Singlovi iz 1975.
Kategorija:Singlovi grupe COD
Kategorija:Singlovi u izdanju Jugotona
Anna Sonnerup

**Anna Sonnerup** je nekadašnja američka biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Anna Sonnerup nije nastupila na Zimskim olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Sonnerup je od 1987-91. nastupila tri puta. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je osmo mjesto na SP 1990. u norveškom Holmenkollenu u utrci na 7,5 km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 1:20.6&nbsp;min bila sporija od pobjednice Anne Elvebakk, koja je završila utrku s jednim promašajem. U ekipnim disciplinama najbolji rezultat bilo joj je četvrto mjesto na istom takmičenju u ekipnoj utrci s Nancy Bell-Johnstone, Patrice Jankowski i Joan Miller Smith.

### Svjetski kup 
U Svjetskom kupu je prvi put nastupila u sezoni 3. februara 1990. u sezoni SK 1989/90. u austrijskom Walchseeu, kada je u utrci na 7,5&nbsp;km osvojila drugo mjesto iza pobjednice Jiřine Pelcove. U istoj sezoni u finskom Kontiolahtiju 18. marta 1990. ostvarila je najbolji rezultat u ekipnoj konkurenciji osvjanjem šestog mjesta u ekipnoj utrci.

## Kraj karijere 
## Privatni život 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Američki biatlonci
Kategorija:Rođeni 1962.
Patrice Anderson

**Patrice Anderson-Jankowski** rođena 22. novembra 1959. u Duluthu, u Minnesoti je nekadašnja američka biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Patrice Anderson je nastupila na Zimskim olimpijskim igrama na  ZOI 1992. U utrci na 15&nbsp;km osvojila je 42-o mjesto s dva promašaja i zaostatkom od 7:12.4&nbsp;min iza pobjednice Njemice Antje Misersky. U ekipnim utrkama nije nastupila.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Anderson je od 1988-91. nastupila četiri puta. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je 13-o mjesto na SP 1990. u norveškom Holmenkollenu u utrci na 7,5 km, kada je s tri promašaja i zaostatkom od 1:55.6&nbsp;min bila sporija od pobjednice Anne Elvebakk, koja je završila utrku s jednim promašajem. U ekipnim disciplinama najbolji rezultat bilo joj je četvrto mjesto na istom takmičenju u ekipnoj utrci s Nancy Bell-Johnstone, Annom Sonnerup i Joan Miller Smith.

### Svjetski kup 
U Svjetskom kupu je prvi put nastupila u sezoni 23. januara 1988. u sezoni SK 1987/88. u italijanskom Antholzu, kada je u utrci na 10&nbsp;km osvojila četvrto mjesto iza pobjednice Ive Karađozove, te joj je to i najbolji plasman. U istoj sezoni, dan kasnije pobijedila je u štafetnoj utrci s Nancy Johnstone i Pam Nordheim

## Kraj karijere 
Nakon završetka sportske karijere, obrazovala se za radiologa.

## Privatni život 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1959.
Kategorija:Biografije, Duluth (Minnesota)
Kategorija:Američki biatlonci
Kategorija:Američki olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Abeno Harukas

jest hotelski, stambeni i poslovni neboder smješten u Osakau, Japan i ujedno najveći neboder u Japanu, visok 300 metara.

## Vanjski linkovi 
* Službene stranice
* 

Kategorija:Neboderi
Kategorija:Osaka
Spisak nosilaca zastave Hrvatske na Olimpijskim igrama

Ovo je spisak svih **nosilaca zastave** na Olimpijskim igrama za Hrvatsku.

## Također pogledajte 
* Hrvatska na Olimpijskim igrama
* Spisak nosilaca zastave Jugoslavije na Olimpijskim igrama

## Reference 
Kategorija:Hrvatska na Olimpijskim igrama
Hrvatska
Dao sam ti sve što se moglo dati

**"Dao sam ti sve što se moglo dati"** je drugi studijski LP album sarajevske pop-rok grupe Ambasadori. Objavila ga je izdavačka kuća Diskoton 1980. Na albumu se nalazi devet pjesama, od kojih je prva "Neka ide sve do vraga" preuzeta s njihove singl-ploče objavljene 1979. Muziku i aranžmane napisao je gitarist i vođa Ambasadora Slobodan Vujović na tekstove Slobodana Đurasovića. Ovaj studijski album predstavlja najkvalitetnije muzičko izdanje Ambasadora u kojem su se okušali u više muzičkih stilova. Pokazalo se da je dolazak klavijaturiste Sinana Alimanovića dalo kvalitativni skok muziciranju Ambasadora, a to se posebno može čuti u instrumentalnim džez-rok kompozicijama "Mirnine I i II" (urađene po uzoru na Leb i sol). Također, gitarist Vujović u njima je pokazao vještinu muziciranja na električnoj gitari. Balada "Htio bih" znalački je odsvirana sa zanimljivim solom na trubi u uvodu i sredini pjesme. Tu su i plesne pop kompozicije "Kad tad" (komponirao je Hajrudin Varešanović) i "Ništa nije važno" u kojima su mladom i poletnom pjevaču Varešanoviću odličnu muzičku asistenciju davali Alimanović na sintisajzeru, novajlija na bas-gitari Nazif Dinarević, te veterani Ambasadora saksofonist Andrej Stefanović, trubač Krešimir Vlašić i bubnjar Sead Avdić. Album završava pjesma po kojoj je album i dobio ime, a komponirana je u rege ritmu s uvodnim rifovima na gitari te istaknutim puhačima. 
Ovim studijskim albumom Ambasadori su se predstavili svojoj slušalačkoj publici u modernijem i stilski raznovrsnijem izdanju bez šlagera (što je do tad bila njihova uobičajena praksa). Pjevački i izvođački kvalitet ovog sastava svrstao ih je (zajedno s Indexima i Bijelim dugmetom) u sam vrh tadašnje sarajevske pop-rok scene iz 1970-ih i početka 1980-ih. Dizajn i fotografiju za omot uradio je Dragan S. Stefanović. 

## Spisak pjesama 
# Neka ide sve do vraga
# Imam dugo već želju da budem s njom
# Kad-tad
# Da sam tvoj
# Mirnine II
# Htio bih
# Mirnine I
# Ništa nije važno
# Dao sam ti sve što se moglo dati

## Reference 
Kategorija:Albumi Ambasadora
Kategorija:Albumi iz 1980.
Kategorija:Albumi u izdanju Diskotona
Obrad Piljak

**Obrad Piljak** (4. decembra 1933. – 7. aprila 2013.) bio je bosanskohercegovački političar i bivši predsjedavajući Predsjedništva SR Bosne i Hercegovine, od aprila 1989. do decembra 1990. Bio je posljednji predloženi član Saveza komunista Bosne i Hercegovine na funkciji predsjedavajućeg Predsjedništva, prije održavanja prvih višestranačkih izbora 1990. godine, a na toj funkciji ga je zamijenio Alija Izetbegović.

Obrad Piljak rođen je 1933. u Petrovom Vrelu, Glamoč. Diplomirao je ekonomiju. Kada nije bio u politici, bavio se bankarstvom i radio u Centralnoj banci Bosne i Hercegovine.

Piljak je bio u Savjetodavnom odboru Federalne agencije za bankarstvo Bosne i Hercegovine. Bio je i vanredni profesor na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu. Piljak je preminuo 2013. godine, u dobi od 79 godine.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* Države Ba-Bo. Rulers.org. Pristupljeno 21. 1. 2010.
* Decision on admissibility and merits . Dom za ljudska prava BiH. 9. 6. 2000, pristupljeno 21. 1. 2010.
* Centralna banka BiH, Volume 4, Issue 6, June 2001. Centralna banka Bosne i Hercegovine. Pristupljeno 21. 1. 2011.

Kategorija:Rođeni 1933.
Kategorija:Umrli 2013.
Kategorija:Biografije, Glamoč
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
15. paralela (sjever)

**15. sjeverna paralela** jest paralela koja je 15 stepeni sjeverno od ekvatora. Presijeca rub Sahare u Africi (Sahel), tri najbitnija poluostrva u Aziji, Indijski i Tihi okean, Srednju Ameriku, južne Karibe i Atlantski okean. Njena ukupna dužina iznosi 38.718&nbsp;km, što je 97% dužine ekvatora, od kojeg je udaljena 1659&nbsp;km, a od Sjevernog pola 8343&nbsp;km.

U Čadsko-libijskom ratu od 1978. do 1987. dio paralele sa čadske strane postao je poznat kao "Crvena linija", razdvajajući suprotstavljene strane, pogotovo u Operaciji "Manta".

Na ovoj geografskoj širini jedan stepen geografske dužine iznosi 107,549&nbsp;km. Sunce je vidljivo 13 sati i jednu minutu tokom dugodnevnice, a 11 sati i 14 minuta tokom kratkodnevnice.

## Oko svijeta 
Počevši od nultog meridijana i idući u smjeru istoka, 15. sjeverna paralela prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih:
:

## Također pogledajte 
* 14. paralela (sjever)
* 16. paralela (sjever)

## Reference 
Kategorija:Paralele
15. paralela (jug)

**15. južna paralela** jest paralela koja je 15 stepeni južno od ekvatora. Presijeca Atlantski okean, Afriku, Indijski okean, Australaziju, Tihi okean i Južnu Ameriku. Njena ukupna dužina, od koje 77% presijeca okeane, iznosi 38.718&nbsp;km, što je 97% dužine ekvatora, od kojeg je udaljena 1659&nbsp;km, a od Južnog pola 8343&nbsp;km.

Na ovoj geografskoj širini jedan stepen geografske dužine iznosi 107,549&nbsp;km. 

## Oko svijeta 
Počevši od nultog meridijana i idući u smjeru istoka, 15. južna paralela prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih:
:

## Također pogledajte 
* 14. paralela (jug)
* 16. paralela (jug)

## Reference 
Kategorija:Paralele
Jasna Duraković

**Jasna Duraković** je bosanskohercegovačka političarka, od 2023. je ministrica Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke i član Socijaldemokratske partije. doktor je novinarskih nauka i vanredni profesor na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu.

## Život i edukacija 
Rođena je 1978. u Sarajevu. Na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu prvo je magistrirala 2005, a zatim je na istom univerzitetu i doktorirala 2010. Zvanje diplomiranog komunikologa stekla je 2000. na University of Washington – School od Communications. Tokom boravka u Sjedinjenim Američkim Državama ostvarila je profesionalno iskustvo radeći kao stručna saradnica za odnose s javnošću u kompanijama, agencijama i organizacijama, a bila je demonstratorica i instruktorica za engleski jezik.

Objavila je dvije autorske i jednu koautorsku knjigu te desetine naučnih izvornih članaka i stručnih tekstova u referentnim domaćim i regionalnim zbornicima i naučnim časopisima u oblastima poslovne i političke komunikacije, odnosa s javnošću i kreacije pozitivnog imidža, brendiranja, te krizne komunikacije.

## Politička karijera 
Jasna Duraković je član SDP BiH, gdje je ostvarila sljedeći angažman: članica Predsjedništva SDP BiH, predsjednica Odbora za nauku, obrazovanje i mlade SDP BiH, članica Predsjedništva Kantonalne organizacije SDP BiH Sarajevo i Članica Općinskog odbora SDP BiH Novo Sarajevo.

Na Općim izborima 2014. godine izabrana je na četverogodišnji zastupnički mandat u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH, gdje je obnašala i funkciju predsjednice parlamentarne Komisije za ravnopravnost spolova. Od novembra 2018. do novembra 2022. bila je zastupnica u Skupštini Kantona Sarajevo, a od decembra 2022. do decembra 2026. ponovo je izabrana za zastupnicu u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine.

Tokom svog parlamentarnog djelovanja zalagala se za reformu visokog obrazovanja i depolitizaciju obrazovanja, te bila angažovana na izradi obrazovne i udžbeničke politike. Godine 2022. izabrana je za članicu Radne grupe Ministarstva za nauku, visoko obrazovanje i mlade Kantona Sarajevo za izradu novog Zakona o visokom obrazovanju, koji je usvojen i na snazi u Kantonu Sarajevo od septembra 2022. Društveno i politički angažovana je na ravnopravnosti spolova te se zalaže za rodno odgovorne politike, sprovođenje rodno osjetljivog jezika, borbu protiv diskriminacije i nasilja nad ženama i djevojčicama kroz mnogobrojne projekte, radionice, parlamentarne grupe itd.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1978.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Političari Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Potpisnici Deklaracije o zajedničkom jeziku
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Političari Federacije Bosne i Hercegovine