El-Gazali

**Ebu Hāmid Muhammad ibn Muhammad el-Gazālī** (5. juli 1057 – 19. decembar 1111) (), poznat i kao **Algazel** u srednjevjekovnoj Evropi; bio je sunitski polimatičar. Rodio se u Tusu, perzijskoj proviniciji (današnji Iran).

Jedan je od najistaknutijih i najuticajnijih pravnika, pravnih teoretičara, muftija, filozofa, teologa, logičara i mistika u islamskoj historiji. obnoviteljem vjere koji se, prema proročkom hadisu, pojavljuje jednom u 100 godina da bi obnovio vjeru muslimanske zajednice. El-Gazalijeva djela su bila toliko cijenjena od strane njegovih savremenika da mu je dodijeljena počasna titula "Dokaz islama" (Ḥujjat al-Islām). El-Gazali je bio istaknuti mudžtehid u šafijskoj školi prava.

Veliki dio El-Gazalijevog rada proizašao je iz njegovih duhovnih kriza nakon njegovog imenovanja za šefa Univerziteta Nizzamiyya u Bagdadu – što je bila najprestižnija akademska pozicija u muslimanskom svijetu u to vrijeme. To je dovelo do njegovog konačnog nestanka iz muslimanskog svijeta na više od 10 godina, shvativši da je izabrao put statusa i ega umjesto Boga. U tom periodu napisana su mnoga njegova najveća djela. Ovo vjerovanje ga je navelo da napiše svoj magnum opus pod naslovom Iḥyā’ ‘ulūm ad-dīn ("Oživljavanje religijske nauke"). Među njegovim drugim djelima, Tahāfut al-Falāsifa ("Nekoherentnost filozofa") je orijentir u historiji filozofije, jer unapređuje kritiku aristotelovske nauke razvijene kasnije u Evropi u 14. vijeku.

## Biografija 
El-Gazali je rođen oko 1058. u Tusu, tada u sastavu Seldžučkog carstva. Bio je muslimanski učenjak, stručnjak za pravo, racionalista i spiritualista perzijskog porijekla. Rođen je u Tabaranu, gradu u okrugu Tus, Horasan (danas dio Irana), za halifu al-Qa'ima.

Posthumna tradicija, čija je autentičnost dovedena u pitanje u nedavnim studijama, je da je njegov otac umro u siromaštvu i ostavio mladog El-Gazalija i njegovog brata Ahmada na brigu sufiji. El-Gazalijev savremenik i prvi biograf, 'Abd al-Ghafir al-Farisi, samo bilježi da je El-Gazali počeo primati instrukcije iz fikha (islamske jurisprudencije) od Ahmada al-Radhakanija, lokalnog učitelja i Abu ali Farmadija, nakšibendijskog sufije. iz Tusa.  možda nakon nekog perioda studiranja u Gurganu. Nakon El-Juwaynijeve smrti 1085, El-Gazali je otišao iz Nišapura i pridružio se dvoru Nizama al-Mulka, moćnog vezira Seldžučkog Carstva, čije je središte vjerovatno bilo u Isfahanu. Nakon što mu je dodijelio titule "Briljant religije" i "Eminencija među vjerskim vođama", Nizam al-Mulk je u julu 1091. unaprijedio El-Gazalija do "najprestižnijeg i najizazovnijeg" profesorskog položaja u to vrijeme: Nizamiyya medresa u Bagdadu. te je napustio svoju karijeru i Bagdad pod izgovorom da ide na hodočašće u Mekku. Organizujući svoju porodicu, oslobodio se svog bogatstva i preuzeo asketski način života. Prema biografu Duncanu B. Macdonaldu, svrha uzdržavanja od naučnog rada bila je suočavanje s duhovnim iskustvom i uobičajenijim razumijevanjem "Riječi i tradicije". Nakon nekog vremena u Damasku i Jerusalemu, uz posjetu Medini i Mekki 1096, vratio se u Tus da bi narednih nekoliko godina proveo u izolaciji. Osamljenost se sastojala u uzdržavanju od podučavanja u institucijama koje je sponzorisala država, ali je nastavio da objavljuje, prima posjetioce i podučava u zaviji (privatnoj medresi) i kanaki (sufijskoj loži) koju je izgradio.

Fakhr el-Mulk, veliki vezir Ahmeda Sanjara, pritisnuo je El-Gazalija da se vrati u Nizamiju u Nišapuru. El-Gazali je nevoljko pristao 1106, strahujući s pravom da će on i njegova učenja naići na otpor i kontroverze. pripadao je šafijskoj školi islamske jurisprudencije i ašaritskoj školi teologije. El-Gazali je dobio mnoge titule kao što su Zayn al-Dīn (زين الدين) i Ḥujjat al-Islām (حجة الإسلام).

## Djela 
### Teologija 
* *al-Munqidh min al-dalal* 
* *Hujjat al-Haq* (Dokazi istine )
* *al-Iqtisad fil-i`tiqad* (Median in Belief)
* *al-Risala al-Qudsiyya* (Jerusalemska poslanica)
* ''al-maqsad al-asna fi sharah asma' Allahu al-husna* (Najbolji načini za korištenje Allahovih lijepih imena) 
* *Jawahir al-Qur'an wa duraruh'' (Blago Kur'ana i njegovi biseri)
* *Mishkat al-Anwar* 
* ''Kitab al-arba'in fi usul al-din*

### Tesavvuf 
* *Mizan al-'amal* (Kriterij postupaka)
* *Ihya'ul ulum al-din*, "Oživljavanje religijske nauke", Ghazalijev najznačajniji rad 
* *Kimiya-ye sa'ādat* 
* *Bidayat al-hidayah* (Početak vodstva)
* *Nasihat al-muluk* (Kralj savjetodavac) 
* *al-Munqidh min al-dalal* (Spasioc od grešaka)
* *Sir al-'alamian wa kashf ma' fi al-darian* (Tajana dvaju svjetova i otkriće dvaju stanova)

### Filozofija 
* *Maqasid al falasifa* (Ciljevi filozofa) [napisano na početku njegove karijere u slavu filozofije i kao prikaz osnovnih teorija filozofije; većinom pod uticajem Ibn-Sine]
* *Tahafut al-Falasifa* (Nekoherentnost filozofa), [u ovoj knjizi pobija greške filozofe, posebno ciljajući na muslimanskog učenjaka Al-Farabija; o ovome je Ibn Rušd napisao svoju knjigu *Tahafut al-tahafut* (Nekoherentnost nekoherentnosti) u kojoj Ibn Rušd nastoji pobiti Gazalijevo pobijanje filozofije. Ibn Rušdova knjiga nije naišla na veće prihvatanje u muslimanskoj zajednici.
* *al-Qistas al-mustaqim* (Pravilan balans)

### Islamsko pravo 
* *al-Mustasfa fi 'ilm al-isul* (Pojašnjenja u teoriji prava)
* *Al-wasit fi al-mathab* (Mediji u jurisprudencijskoj školi)
* *Kitab tahzib al-Isul* (Teorija prava)
* *Fatawy al-Ghazali* (Gazalijeve fetve)
* *Asas al-Qiyas* (Osnovi analognog mišljenja)

### Logika 
* *Miyar al-Ilm fi fan al-mantiq (Kriterij logičkog znanja) 
* ''Mihakk al-nazar f'l-mantiq (Osnova logičkih dokaza) 
* *al-Qistas al-mustaqim* (Pravilan balans)

## Reference 
### Izvori 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Dodatna literatura 
* Macdonald, Duncan B. (1899). "The life of al-Ghazzali", in *Journal of the American Oriental Society*. 20, p.&nbsp;122 sqq.
* Laoust, H: *La politique de Gazali*, Paris 1970
* Campanini, M.: *Al-Ghazzali*, in Seyyed Hossein Nasr and Oliver Leaman, History of Islamic Philosophy 1996
* Campanini, Massimo, Ghazali, in *Muhammad in History, Thought, and Culture: An Encyclopedia of the Prophet of God* (2 vols.), Edited by C. Fitzpatrick and A. Walker, Santa Barbara, ABC-CLIO, 2014. 
* Watt, W. M.: *Muslim Intellectual: A Study of al-Ghazali*, Edinburgh 1963
* Zwemer, S. M. *A Moslem Seeker after God*, New York 1920
* Nakamura, K. "Al-Ghazali", *Encyclopedia of Philosophy*
* Dougan, A. ''The Glimpse: The Inner teaching of Abu Hamid Muhammad al-Ghazzali's Mishkat al-Anwar (The Niche for Lights)'' by Abdullah Dougan 
* A comparison between the philosophy of Ghazali and the Copenhagen Interpretation: 
* 

## Vanjski linkovi 
* El-Ghazali sajt
* Prijevod Ihya'ul ulum al-din (Oživljavanje religijske nauke), Tom 1, Tom 2, Tom 3, Tom 4
* 
* Puni tekst na francuskom *Spasioc od grešaka*, Préservatif contre l'erreur
* Ghazali Series page na Islamic Texts Society
* 
* Detaljna biografija imama Ghazzali (450-505H) الغزَّالِي 
* 
* Gazali i islamska reforma
* Gazali i oživljavanje islamskog učenja
* Puni tekst Nekoherentnost filozofa, s El-Ghazali sajta
* kratki komentar djela *Alhemija sreće*
* *Alhemija sreće,* prijevod Henry A. Homes (Albany, N.Y.: Munsell, 1873). Pogledajte orginalni tekst na  Online biblioteka slobode .
* "el-Ghazali kontra Aristotela: Nepredviđena uvertura u nauku u Bagdadu 11og stoljeća". Richard P. Aulie. PSCF 45. mart 1994. str.&nbsp;26–46.
* Abu Hamid el-Ghazali, na https://web.archive.org/web/20120415041817/http://www.intellectualencounters.org/
* Profession de Foi de l'Imam Al Ghazali

Kategorija:Islam
Kategorija:Filozofi