Foraminifera

**Foraminifera** (značenje na latinskom: *nosači rupa*) ili **krednjaci** je i koljeno ili razred ameboidnih protista s obilježavajućim strujanjem granulirane ektoplazme kroz otvore na ljušturici, za hvatanje hrane i druge namjene. Obično imaju vanjsku ljusku, različitih oblika i materijala. Za testove hitinske testove (koji se nalaze u nekim jednostavnim rodovima, posebno *Textularia*) vjeruje se da je najprimitivniji tip. Većina foraminifera su morske, od kojih većina kojih živi na sedimentu morskog dna ili unutar njega (bentoske), dok manje varijante plutaju u vodenom stubu na različitim dubinama (planktonske). Manje ih je poznato iz slatkovodnih ili bočatih uvjeta, a neke vrlo rijetke (neakvatične) koje žive u tlu itentificirane su analizom malih molekulskih podjedinica iRNK.

Foraminifere tipski proizvode krečnjačku oblogu ili ljusku, koja može imati jednu ili više komora, od kojih neke postaju prilično složene strukture. Njihove ljušture su obično napravljene od kalcij-karbonata () ili aglutiniranih čestica sedimenta. Prepoznato je preko 50.000 vrsta, živućih (10.000) i fosilnih (40. 000). Obično su manje od 1&nbsp;mm, ali neke su I mnogo veće, kao što je najveća od njih Xenophyophore sp., koja doseže do oko 20&nbsp;cm.

## Opis 
Dužna im je obično od oko 20 μm do 15&nbsp;cm (numuliti). Tijelo im je u kućici (ljušturi), koja može biti ravna, stožasta, spiralna, obično s više komorica (politalamni oblici) s mnogim otvorima (*foramina*), za lažne nožice (pseudopodije) u obliku dugih niti. U ciklusu razmnažavanja imaju smjenu nespolne i spolne generacije. Većinom žive na dnu mora, a manji broj vrsta živi u pelagijskoj zoni u planktonskim zajednicama. 
Kućice uginulih životinja padaju na morsko dno i tokom dugih perioda nagomilaju se i tvore debele naslage krečnjaka. Tako se na obalama Mediterana i u nekim dijelovima Sahare nalaze debele naslage iz tercijara, koji se sastoje od krupnih ljušturica (do 15&nbsp;cm) fosilnih numulita. Drugi fosilni rod, *Fusulina*, bio široko i bogato rasprostranjen u karbonu. Dno Atlantika pretežito se sastoji od globigerinskoga mulja, u kojem krednjaci (uglavnom roda Globigerina) čine 75% ukupne mase.

## Taksonomija
Taksonomska pozicija Foraminifera varirala je od Schultzeova priznanja kao protozoa (protista) 1854. godine, gdje se spominje kao red Foraminiferida. Loeblich i Tappan (1992.) rerangirali su Foraminifera kao razred kao što se i sada uobičajeno čini.

Foraminifera su obično uključivane u Protozoa, ili u carstvo Protoctista ili Protista. Prihvatljivi dokazi, zasnovani prvenstveno na molekulskoj filogeneti, postoje za njihovu pripadnosti velikoj grupi Protozoa, poznatoj kao Rhizaria.

Krednjaci galerija: 
Krednjaci kroz mikroskop:
Slika:2085f Japon Hatoma.jpg|Krednjak *Baculogypsina sphaerulata* s otoka Hatoma u Japanu. Širina vidnog polja = 5,22&nbsp;mm.
Slika:3579h R Indonesie.jpg|Krednjak *Heterostegina depressa*., Indonezija. Širina vidnog polja = 5,22&nbsp;mm.
Slika:3339e Croatie Pag.jpg|Foraminifere iz Jadranskog mora, otok Pag.
Slika:Nummulitids.jpg|Koralni fosilni krednjaci *Nummulites*, Ujedinjeni Arapski Emirati.

## Također pogledajte
*Protozoa
*Rhizaria

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Taksonomija
Kategorija:Protozoa