open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vena

mini|desno|Vene na podlaktici
**Vena**, u biologiji, je krvni sud koji vraća krv iz mikrovaskulature srcu. Vene sačinjavaju dio cirkulatornog sistema. Sudovi koji odvode krv iz srca se zovu arterije.

Donja šuplja vena nastaje spajanjem desne i lijeve zajedničke ilijačne vene (vena iliaca communis), a svaka zajednička ilijačna vena nastaje spajanjem vanjske ilijačne vene (vena iliaca externa) i unutrašnje ilijačne vene (vena iliaca interna) koje skupljaju krv iz nogu i karlice. Vanjska ilijačna vena nastavlja tok bedrene vene (vena femoralis), a bedrena vena tok zakoljenske vene (vena poplitea). Do nivoa zakoljenske arterije svaku arteriju prate dvije vene, dok veće arterije udova prati samo po jedna vena.
Vene udova možemo podijeliti u dvije grupe.
# duboke vene smještene u mišićnom sloju,
# površinske vene smještene izravno pod kožom.
Zakoljenska vena skuplja krv iz dubokih vena potkoljenice. Krv iz površinskih vena skuplja se u maloj skrivenoj veni (vena saphena parva) koja se ulijeva u zakoljensku venu, i velikoj skrivenoj veni (vena saphena magna) koja se ulijeva u bedrenu venu. Pritoke donje šuplje vene dijelimo u parijetalne pritoke što krv dovode iz zida trbušne šupljine i u visceralne pritoke koji dolaze od nekih organa trbušne šupljine.
U donju šuplju venu ulijevaju se i jetrene vene (venae hepaticae) koje dovode krv koju jetra prima od vlastite arterije i od vene vratarice (vena portae). Vena vratarica čini funkcionalni krvotok jetre, tj. dovodi u jetru krv iz sistema za varenje i slezene.

Gornja šuplja vena nastaje spajanjem desne i lijeve brahiocefalične vene (vena brachiocephalica). Brahiocefalične vene (dextra i sinistra) nastaju spajanjem unutrašnje vratne vene (vena jugularis interna) i potključne vene (vena subclavia). Unutrašnja vratna vena skuplja vensku krv glave i vrata. Potključna vena skuplja vensku krv iz ruke i dijela glave i vrata. U potključnu venu nastavlja se pazušna vena (vena axillaris) koja skuplja krv iz dubokih i površinskih vena ruke.
Dvije glavne površinske vene ruke su
# vena cephalica i
# vena basilica
One se ulijevaju u duboke vene nadlaktice ili pazušne šupljine. Uz njih je još važna i vena mediana antebrachii. U laktu cefalička vena daje poprečnu spojnu granu za venu beziliku, a to je vena mediana cubiti. U području lakta nalazi se i najvažnija među spojnim granama površinskog i dubokog venskog sistema. To je vena mediana cubiti profunda. U gornju šuplju venu ulijeva se i neparna vena (vena azygos) koja povezuje sistem gornje i donje šuplje vene. Neparna vena počinje na desnoj strani tijela kao vena lumbalis ascendens koja je anastomozama povezana sa zajedničkom ilijačnom venom. Najznačajniji pritok neparne vene je vena hemiazygos koja počinje na lijevoj strani tijela jednako kao neparna vena na desnoj strani. Obje šuplje vene ulijevaju se u desnu pretkomoru i tu završava veliki krvotok

## Također pogledajte 
* Arterija
* Krv

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Pliva zdravlje: Hronično proširene vene nogu

Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Kardiovaskularna fiziologija
Deizam

**Deizam** znači vjerovanje u postojanje Boga, u racionalnom smislu, bez vezanja za ijednu od trenutnih religija. Deisti ne vjeruju da se Bog prikazao čovjeku kroz riječi iz Biblije, Kur'ana i ostalih knjiga. Deisti se ne slažu sa vjerovanjima Ateista da Bog ne postoji. Riječ *Deizam* potiče od latinske riječi *Deus* što znači Bog.

Na samom početku, na Deizam se gledalo kao na jednu vrstu radikalnog kršćanstva koje nije vjerovalo u čuda, pojave i Bibliju. U kasnim godinama 20. vijeka, Deizam se ne asocira sa kršćanstvom niti i jednom drugom religijom.

Deisti vjeruju u sljedeće stvari i principe:
* Bog je napravio svemir i sve u njemu, navio ga kao sat i distancirao se od njega.
* Bog se ne prikazuje niti je postojao u ljudskoj formi
* Čovjek se ne može približiti Bogu ni kroz jednu religiju ili rituale
* Bog nema odabrani narod
* Čuda se ne događaju

Trenutno ne postoji nijedno aktivno mjesto za molitvu niti bilo kakva hijerarhija ili organizacija deista.

## Vanjski linkovi 
* Deizam

Kategorija:Religija
Kategorija:Filozofija religije
470-e

**470-e** su decenija koja je počela 1. januara 470. i završila 31. decembra 479.

## Događaji 
## Ličnosti 
### Rođeni 
### Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Decenije
Anemija

**Anemija** (također se piše **anemija** na britanskom engleskom) je poremećaj krvi kod kojeg krv ima smanjenu sposobnost prenošenja kiseonika. To može biti zbog manjeg broja crvenih krvnih zrnaca od normalnog, smanjenja količine hemoglobina dostupnog za transport kiseonika ili abnormalnosti hemoglobina koje oštećuju njegovu funkciju.. The name is derived .

Kada se anemija javlja polako, simptomi su često nejasni, kao što su umor, slabost, kratak dah, glavobolja i smanjena sposobnost vježbanja.

**Anemija** ili **anaemia**, koja doslovno znači "bez krvi" je nedostatak crvenih krvnih ćelija i/ili hemoglobina. Rezultat toga je smanjena sposobnost krvi da prenosi oksigen do tkiva. Hemoglobin (protein koji nosi oksigen u crvenim krvnim ćelijama) mora biti prisutan da bi osigurao adekvatnu oksigenaciju svih tjelesnih tkiva i organa.

Među tri glavna uzroka anemije spadaju prekomjeran gubitak krvi (krvarenje), prekomjerno uništenje crvenih krvnih ćelija (hemoliza) ili nedostatna produkcija crvenih krvnih ćelija.

Anemija je najučestaliji krvni poremećaj. Postoji nekoliko vrsta anemije, uzrokovane širokim spektrom različitih vrsta uzroka. Anemija se klasificira prema veličini crvene krvne ćelije: smanjena (*mikrocitna*), normalna (*normocitična*) ili uvećana (*makrocitna* ili *megaloblastna*).

## Znaci i simptomi 
Anemija se kod mnogih ljudi javlja nezapaženo, a njeni simptomi mogu biti prilično nejasni i neprimijetni. Najčešće, pacijenti koji boluju od anemije, žale se na opći osjećaj slabosti i nelagode. Kratak dah se javlja u mnogo težim slučajevima. Veoma težak oblik anemije dovodi do kompenzacijske reakcije pri kojoj se srčani pritisak zamjetno povećava, uzrokujući palpitacije i znojenje; ovaj proces kod starijih ljudi može dovesti do otkazivanja srca.

Pallor (blijeda koža i sluzokoža) se primjećuje samo u teškim slučajevima anemije, i stoga nije pouzdan simptom.

## Dijagnoza 
Jedini način dijagnosticiranja anemije je uz pomoć krvne slike. Uopće, radi se potpuna krvna slika. Pored izvještaja o količini crvenih krvnih zrnaca i razini hemoglobina, automatski brojači također mjere i veličinu crvenih krvnih zrnaca, što je vrlo važan podatak za razlikovanje uzroka.

Godine 2011. ekipa "Biosens" napravila je ručni uređaj pod nazivom TouchHB koji mjeri razinu hemoglobina, protok kisika i krvni pritisak u krvi bez uboda, bez igala.
Vjeruje se da će uređaj do 2020. godine smanjiti broj smrtno preminulih od anemije u Africi i južnoj Aziji na nulu.

Ponekad je potrebno više testova za daljnje određivanje uzroka anemije. Oni se traže uz pomoć diferencijalne dijagnoze (ispod). Doktor se može odlučiti i na neke druge dodatne testove za krvnu sliku koji mogu identificirati uzrok bolesti; serum glukuze, ESR, feritin, serum željeza, RBC folate level, serum vitamina B12, bubrežna funkcija testovi (npr. serum kreatinina) i elektrolita mogu biti dio tih testova.

## Reference
Kategorija:Medicina
Kategorija:Hematopatologija
Kategorija:Transfuzijska medicina
Bosmalov gradski centar

**Bosmal gradski centar** (Bosmal City Centar, BCC) je stambeni objekat mješovite namjene u sarajevskom naselju Hrasno. Najveći dio objekta je tipa kondominija tj. luksuznih privatnih stanova sa saunama, bazenima i kontrolisanim ulazom. Ostali sadržaji objekta uključuju: obdanište, dva restorana, meeting bar, supermarket, frizerske i kozmetičke salone, stomatološku ordinaciju, ambulantu, oftamološku ordinaciju i optičarski atelje, krznarski salon, zlataru, trgovinu umjetnina, te butike sa ekskluzivnom robom.

Objekat se u principu sadrži od dva nebodera izgrađena u savremenom arhitekonskom stilu. Centar ima 306 stambenih jedinica - osam penthausa i 298 stanova, organiziranih u četrnaest tipova, veličine od 80 do 220 kvadratnih metara, koje devet brzih liftova povezuje sa garažno-poslovnim dijelom objekta sa 400 parking mjesta.
## Ideja 
Bosmal City Centar je projekt bosanskohercegovačke kompanije Bosmal, koju su osnovala braća Šabanović iz Visokog 1998. godine. Vrijednost cjelokupne investicije je 50 miliona američkih dolara, što je do sada najveće direktno strano greenfield-ulaganje u Bosni i Hercegovini.

Koncept za Bosmal City Centar je bio da postane sarajevski "grad u gradu". Osim stanova neboder ima komercijalni dio otvoren za sve građane Sarajeva, u kojem se nalaze restorani, supermarketi, saloni i butici. Na najvišoj tački objekta nalazi se i panoramski restoran, sa kojeg se pruža izvanredan pogled na historijsko jezgro Sarajeva, novi dio grada i njegovu okolinu.

## Izgradnja 
[mini|Bosmal City Centar tokom izgradnje [2004. godine.|alt=]]

## Također pogledajte 
* Bosmal
* Most malezijsko-bosanskohercegovačkog prijateljstva

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Službena stranica Bosmal City Centra

Kategorija:Građevine u Sarajevu
959.

Godina **959.** (**CMLIX**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. Oznaka 959. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji 
## 959. u temama 
## Rođeni 
## Umrli 
## Reference 
## Vanjski linkovi
Počiteljska sahat-kula

mini|desno|250p|Počiteljska sahat-kula

**Počiteljska sahat-kula** je sahat-kula koja se nalazi u Počitelju nedaleko od Šišman Ibrahim-pašine džamije i nacionalni je spomenik Bosne i Hercegovine. Sagrađena je ispod džamijskih zidina na mjestu na kojem je primjetna iz gotovo svih obližnjih kuća.

S obzirom na to da se u putopisu Evlije Čelebije sahat-kula uopće i ne spominje, pretpostavlja se da je ova građevina nastala prije 1664. godine. Toranj je u vidu kvadratne prizme dimenzija oko 3,22x3,26 m, a visine oko 16 m. Sagrađen je od kamena sa obrađenim uglovnim komadima i sa kamenom piramidom kao završetkom. Četiri prelomljena luka smještena su na sve četiri strane iznad otvora pri vrhu kule. Ova forma sahat-kule javlja se u Počitelju, Mostaru i Stocu. Sahat-kula je u potpunosti sačuvala svoje stilske i historijske karakteristike.

## Bibliografija 
* Čelić, Džemal: Počitelj na Neretvi – Urbanističko-arhitektonska studija s osvrtom na problematiku održavanja, Naše starine VII, Sarajevo, 1960. (str. 35-36)
* Sanković, Vjekoslava: Revitalizacija starog grada Počitelja, Naše starine  XIV-XV, Sarajevo, 1981. (str. 216)

## Vanjski linkovi 
*Komisija za zaštitu nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine - 'Počiteljska sahat-kula

Kategorija:Počitelj
Kategorija:Sahat-kule u Bosni i Hercegovini
Neutron

desno|220px|mini|Neutroni izazivaju lančanu reakciju
**Neutron** je nenaelektrisana čestice unutar atoma. Njegov simbol je n. Nalazi se u atomskom jezgru.
Ima masu od 1,293 MeV (za oko 0,14% više od  protona). Spin neutrona je 1/2, pa tako podliježe Fermi-Diracovoj kvantnoj statistici, a ubraja se u barione.

## Otkriće
Prve temelje postavio je 1930. Walther Bothe sa svojim studentom Herbertom Beckerom. Otkrili su jako elektromagnetno zračenje, koje su emitovali atomi berilija nakon što su ozračeni alfa-zracima atoma polonija, koje su prvenstveno uvrstili u gama zrake. Kasnije 1931. bračni par Curie (Irène i  Frédéric) su ponovili eksperiment koristeći komoru za ionizaciju. Zračnje koje je emitovano nazvali su *berilij zrake*. James Chadwick, učenik Rutherforda, bio je mišljenja da se ne radi o berilij zračenju već o nepoznatim česticama. Rutheford je već 12 godina ranije smatrao da u atomskom jezgru mora postojati neutralna čestica.

## Atomsko jezgro
Neutron je sastavna čestica svakog hemijskog elementa, s izuzetkom vodika čije se jezgro sastoji samo od jednog protona. Broj neutrona, budući da imaju gotovo istu masu kao protoni, odlučuje o kojem elementu kao i izotopu se radi. Svako atomsko jezgro koje broji 1 do 82 protona (tehnecij je izuzetak) može uz određeni broj neutrona ostati stabilno. Ukoliko se broj neutrona smanji ili poveća atomsko jezgro postaje nestabilno. Broj protona i neutrona, kod izotopa sa stabilnim jezgrom, ostaje isti sve do kalcija. Dalje, s većim rednim brojem, broj neutrona raste i na 1,5 više od broja protona. Kod elemenata s više od 83 protona (bizmut) nema više stabilnog jezgra.

## Životni vijek
Jedan slobodni neutron održava se u prosjeku oko 15 m (855 s). Tačna vrijednost nije poznata jer su pouzdana mjerenja veoma zahtjevna.

## Sile
### Jaka i elektromagnetna sila
Među neutronima vlada jaka sila, koja je inače ograničena samo u radijusu atomskog jezgra, neutroni se za razliku protona ne odbijaju međusobno. Elektromagnetna sila iako slabi s kvadratom odstojanja nije ograničena na razdaljinu.

## Vrste neutrona
Postoje: slobodni, spori, brzi:
*Slobodni neutroni su u stanju da izazovu lančanu reakciju, a mogu ih i apsorbirati atomska jezgra.
*Spori ili termički neutroni bivaju apsorbirani od atomskih jezgra emtirajući gama kvante.
*Brzi neutroni izazivaju također lančane reakcije, prilikom toga nastaju radionuklidi.

## Primjena i utjecaj na materiju
### Oružje i energetika
Neutroni se primjenjuju kod nuklearnih reakcija (atomska bomba i elektrane). Neutronsko zračenje pogoršava osobine metala, te dovodi do kraćeg vijeka trajanja opreme u atomskim elektranama.

### Medicina
Zračenje je štetno za živu materiju, upotreba u radioterapiji ograničava se na posebne slučajeve.

## Također pogledajte 
* Izotop

## Reference
Kategorija:Barioni
Kategorija:Nukleoni
Kategorija:Koncepti u fizici
Kategorija:Subatomske čestice
Kategorija:Neutron
Šišman Ibrahim-pašina džamija

mini|desno|200p|Šišman Ibrahim-pašina džamija
mini|200p
**Šišman Ibrahim-pašina džamija** (također znana kao *Hadži-Alijina džamija*) izgrađena u 15. vijeku, nalazi se u samom središtu Počitelja. Džamija se odlikuje monumentalnošću i jednostavnošću. Pored munare stoji i drvo ciparis doneseno iz Libana u 15. vijeku.

Džamiju u Počitelju sagradio je hadži Alija Mujezinović, sin Musa-agin 1562/63. Ova džamija je bila remek-djelo arhitekture osmanskog perioda. Ona je pod kupolom i ima visoku kamenu munaru oktogenog oblika ukrašenu stalaktitnim dekorom ispod šerefe. Uz počiteljsku džamiju nema nikakvog groblja kao što je obično kod drugih džamija u Bosni i Hercegovini, jer tvrd i skučen teren nisu dozvolili nastajanje harema. Ulaz u džamiju krase veoma lijepa rezbarena dvokrilna vrata iznad kojih se nalazi veoma dekorisan portal.

O legatoru hadži Aliji ne zna se puno jer u pristupačnim izvorima o njemu nema spomena.
U literaturi je pribilježena legenda koja kaže da je džamiju u Počitelju sagradio "Čelo" koji je kao dijete išao u Istanbul i kasnije postao paša. Legenda ovog "Čelu" identifikuje sa Šišman Ibrahim-pašom kome se pripisuju sve zadužbine u Počitelju. Ibrahim-paša je 1664. postao janjičarski aga, slijedeće godine vezir i valija u Sivasu ,a umro je u Misiru 1677. godine. Prema nekim tvrdnjama smatra se da vremenski nije moguće da je džamiju sagradio Šišman Ibrahim-paša. U jednom od turističkih vodića kao i pri Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika BiH navodi se podatak da je ovo džamija Šišman Ibrahim-paše.

## Rušenje 
Džamija je artiljerijom znatno oštećena 1993. godine od strane srpske vojske, a nedugo zatim je i minirana od strane Hrvatske vojske. Od eksplozije centralna džamijska kupola urušila se u unutrašnjost zdanja, a zidovi su se skoro do polovine obrušili. Vitka munara, od klesanog kamena, srušena je do temelja.

## Rekonstrukcija 
Programom trajne zaštite historijske cjeline Počitelj predviđena je i rehabilitacija Hadži-Alijine/Šišman Ibrahim-pašine džamije. Vlada Federacije svojim zaključcima od 24. novembra 2000. godine osnovala je ekspertnu grupu koja je utvrdila 5.augusta 2001. godine programske smjernice za rehabilitaciju počiteljske džamije. Rehabilitacija počiteljske džamije se još izvodi prema Projektu revitalizacije, koji je izradio Zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa Mostar u maju 2002.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Aneks 8 komisija o Počitelju i Šišman Ibrahim-pašinoj džamiji

Kategorija:Džamije u Počitelju
Glukoza

**Glukoza** je  jednostavni  šećer, monosaharid, te je jedan od najvažnijih ugljikohidrata. Koristi se kao izvor energije kod životinja i biljaka. Glukoza je jedan od glavnih produkata fotosinteze i služi kao početna supstanca za respiraciju tj. disanje. Prirodni oblik, (D-glukoza), naziva se još i **dekstroza**, naročito u prehrambenoj industriji.

[frame|lijevo|*[Haworth-ova projekcija Predstavljanje strukture glukoze(α-D-glukopiranoze)*]]

## Struktura 
Glukoza (C6H12O6, molekulska masa 180,18) je heksoza tj. monosaharid koji sadrži šest ugljikovih atoma. Glukoza sadrži aldehidnu (-CHO) grupu. Zbog toga se još svrstava u grupu šećera aldoza. Pet atoma ugljika i jedan atom kisika formiraju takozvani "piranozni prsten", koji je najstabilnija forma za aldoze sa šest ugljikovih atoma. U ovom prstenu svaki ugljikov atom vezan je za hidroksilnu(-OH) grupu s jedne strane i za vodik s druge. Izuzetak je jedino peti ugljikov atom koji se veže za šesti ugljikov atom, koji se nalazi izvan prstena tako formirajući CH2OH grupu. Ova ciklična forma glukoze postoji u ravnoteži sa reaktivnijom acikličnom formom koja čini 0,0026% glukoze pri pH 7.

## Funkcija 
Glukoza je univerzalno gorivo u biologiji. Može se jedino nagađati zašto je baš glukoza, a ne neki drugi monosaharid kao npr. fruktoza, tako raznovrsno korištena. Glukoza se može dobiti iz formaldehida u abiotičkim uslovima, te je zbog toga vjerovatno bila dostupna i primitivnim biohemijskim sistemima. Za visoko organizovane organizme vjerovatno najvažnija karakteristika glukoze je ta da ona, u poređenju sa ostalim heksozama, ima malu tendenciju da nespecifično reagira sa amino (-NH2) grupom proteina u reakciji koja se naziva glikolizacija. Tokom glikolizacije dolazi do redukcije ili uništenja aktivnosti enzima. Mala tendencija glukoze za ulazak u glikolizaciju je uzrokovana činjenicom da se glukoza većinom nalazi u formi manje reaktivnog cikličnog izomera. Uprkos tome, mnoge dugoročne posljedice dijabetesa (npr. sljepilo, otkazivanje bubrega i periferna neuropatija) su vjerovatno uzrokovani glikolizacijom proteina.

mini|200p|desno|Lančana forma D-/L-glukoze

Tokom respiracije, pomoću niza enzimski kataliziranih reakcija, glukoza biva oksidirana do ugljik dioksida (CO2) i vode (H2O) pri čemu se oslobađa energija većinom u formi adenozin trifosfata (ATP-a). Glukoza koja se koristi tokom respiracije se dobija razgradnjom složenih šećera, polisaharida.

Hemijskim vezivanjem glukoze i fruktoze nastaje saharoza, dok su škrob, celuloza i glikogen neki od polimera glukoze (polisaharidi).

Starije ime *dekstroza* pojavilo se budući da rastvor D-glukoze rotira polariziranu svjetlost u desno. Iz istog razloga L-fruktoza se zvala "levuloza" zbog toga što rastvor levuloze rotira polarizovanu svjetlost u lijevo.

## Također pogledajte 
* Peritonealna dijaliza

Kategorija:Glikoliza
Kategorija:Glukoza
Kategorija:Hemijska patologija
Kategorija:Škrob
Kategorija:Zaslađivači
Kategorija:Ishrana
Kategorija:Esencijalni lijekovi Svjetske zdravstvene organizacije
Leukociti

mini|desno|350px|Razvoj krvnih ćelija
**Leukociti** (drugi naziv: *bijele krvne ćelije*) su komponenta krvi. Ona pomažu u odbrani tijela od infektivnih bolesti i stranih tijela kao dio imunog sistema. U jednoj litri krvi zdrave odrasle osobe obično ima između 4x109 i 11x109 bijelih krvnih zrnaca.

Kao i u krvi, bijele ćelije također možemo naći u velikom broju u limfnom sistemu, slezeni i u drugim tjelesnim tkivima.

I nasljedna bolest poznata kao nedostatak Alpha 1 Anti-tripsina može dovesti do toga da bijele krvne ćelije počnu napadati zdrave ljudske ćelije.

## Tipovi 
Postoje tri glavna vida  bijelih krvnih ćelija.

### Granulociti 
Granulociti su kategorija bijelih krvnih ćelija, koje karakterizira činjenica da sve vrste imaju različito obojene granule u svojoj citoplazmi pod svjetlosnim mikroskopom. Postoje tri vrste granulocita: neutrofilni granulociti, bazofilni granulociti i eozinofilni granulociti.

### Limfociti 
Limfociti su mnogo učestaliji u limfnom sistemu i uključuju takozvane "T ćelije ubice". Krv ima tri vrste limfocita: B ćelije, T ćelije i prirodne ćelije ubice. B ćelije proizvode antitijela koja se vežu za patogene mikroorganizme kako bi omogućila njihovo uništenje. CD4+ T ćelije (T pomagački limfociti) koordiniraju imunu reakciju (u slučaju infekcije virusom HIV-a one su te koje postaju defektne). CD8+ T ćelije (citotoksične T ćelije) i  prirodne ćelije ubice su u stanju da ubiju ćelije tijela koje je inficirano virusom.

### Monociti 
Monociti su vrsta bijelih krvnih zrnaca koja pripadaju monocito-makrofagnom sistemu. Monociti su krupne, mononukleusne ćelije (najveće ćelije krvi), poseduju fagocitne sposobnosti. Iz njih nastaju makrofagi, ćelije sa najvećom sposobnošću fagocitoze.

## Bolesti 
Vrsta raka pri kojoj se bijele krvne ćelije nekontrolisano razmnožavaju se zove leukemija.

## Druge tkivne ćelije 
* Histiociti, koje nalazimo u limfnom sistemu i drugim tjelesnim tkivima ali obično ne u krvi:
** Makrofazi
** Dendritične ćelije
* Mastociti
## Također pogledajte
*Limfni sistem
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Krv
Kategorija:Imunologija
Kategorija:Hematologija
Kategorija:Leukociti
Kategorija:Ljudske ćelije
Kategorija:Imunološki sistem
Kategorija:Ćelije krvi
Richard Stallman

**Richard Matthew Stallman** je osnivač Free Software pokreta, GNU projekta, Free Software Fondacije. On je kompjuterski naučnik, akademik, odličan govornik, i političar (vezano za slobodu, *copyright*, patente, ljudska prava itd.). Konstruisao je koncept *copyleft*-a da bi zaštitio ideale *free software* pokreta, i implementirao ovaj koncept u široko-korištenu *software copyright* licencu, GNU General Public License (**GNU GPL** ili **GPL**).

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Richarda Stallmana 

Kategorija:Linux
Kategorija:Američki naučnici
Kategorija:GNU
Kategorija:Biografije, New York
Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Živi ljudi
Niko Kovač

**Niko Kovač** hrvatski je nogometni trener i bivši reprezentativni kapiten. Trenutno je trener Borussije Dortmund. Bio je selektor reprezentacije Hrvatske od oktobra 2013. do septembra 2015. Još je radio kao trener u Eintracht Frankfurtu i Bayern Münchenu.

Igrao je na sredine terena. Za hrvatsku nogometnu reprezentaciju odigrao je 83 utakmice. Učestvovao je na svjetskim prvenstvima u 2002. i 2006. te na evropskim prvenstvima 2004. i 2008.

## Vanjski linkovi 
*
*
*

Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Berlin
Kategorija:Hrvatski nogometaši
Kategorija:Hrvatski nogometni treneri
Kategorija:Nogometaši Herthe Zehlendorf
Kategorija:Nogometaši Herthe
Kategorija:Nogometaši Bayer 04 Leverkusena
Kategorija:Nogometaši HSV-a
Kategorija:Nogometaši Bayern Münchena
Kategorija:Nogometaši Red Bull Salzburga
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2002.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2004.
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2006.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2008.
Kategorija:Selektori nogometne reprezentacije Hrvatske
Kategorija:Treneri FC Bayern Münchena
Kategorija:Treneri AS Monaco FC
Kategorija:Treneri VfL Wolfsburga
Kategorija:Treneri Borussije Dortmund
SQL

Skraćenica SQL znači ***S**tructured **Q**uery **L**anguage*. Razvijen je 70-tih godina od strane firme IBM. SQL je standardni jezik sistema za upravljanje bazama podataka, tzv. RDBMS (). Sistemi za upravljanje bazama podataka su npr. Oracle, IBM DB2, Ingres , Microsoft SQLServer , Microsoft Access i mnogi drugi.

Standardne naredbe SQL-a su **CREATE** , **INSERT INTO** , **UPDATE** , **DELETE** , **DROP**.

SQL nudi i dobar sistem zaštite od neželjenog pristupa upotrebom korisničkih *account*-a.
## Historija
SQL je bio jedan od prvih jezika za relacijski model Edgar F. Codda u njegovom poznatom radu iz 1970. "A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks", izdanom u junu 1970. u novinama Association for Computing Machinery (ACM), Communications of the ACM, iako su prvi koncepti već cirkulirali unutar samog IBM već 1969. SQL je postao je jedan od najčešće korištenih jezika za relacijske baze podataka i danas se može reći da je Coddov model široko prihvaćen kao definitivni model za relacijske baza podataka (RDBMS ili RDMS).

## Vanjski linkovi 
* http://troels.arvin.dk/db/rdbms/
## Reference 
Kategorija:Programski jezici
Kategorija:Upitni jezici
ABAP

**ABAP** (, originalni naziv *Allgemeiner Berichts-Aufbereitungs-Prozessor*) je programski jezik visokog nivoa napravljen od strane njemačke softverske kompanije SAP. Trenutno je pozicioniran, uporedo sa nedavno predstavljenim Java programskim jezikom, kao jezik za programiranje *SAP Application Servera*, koji je dio njihove *NetWeaver* platforme za izgradnju poslovnih aplikacija. Sintaksa ABAP jezika je donekle slična COBOL programskom jeziku.

## Historija 
ABAP je jedan od mnogih programskih jezika četvrte generacije specifične aplikacijske primjene, čiji je razvoj počeo 1980-ih godina. U početku je ABAP bio jezik za raportiranje u SAP R/2, platformi koja je omogućavala velikim kompanijama da prave centralne poslovne aplikacije za menadžment materijala i ekonomsko knjigovodstvo.

ABAP je ispočetka bila kratica za ***A**llgemeiner **B**erichts**a**ufbereitungs**p**rozessor* ("opći procesor za pravljenje izvještaja" na njemačkom), ali je kasnije preimenovan u ***A**dvanced **B**usiness **A**pplication **P**rogramming*. ABAP je bio jedan od prvih jezika koji je sadržavao koncept "logičkih baza podataka" (, LDB), koje omogućuju visoki nivo apstrakcije od osnovnih nivoa baze podataka.

ABAP programski jezik je u početku bio korišten od strane programera za izradu SAP R/3 platforme. Također je bilo planirano da ga koriste SAP klijenti za proširivanje SAP aplikacija - klijenti su mogli razvijati sopstvene izvještaje i interfejse sa ABAP programiranjem. Jezik je relativno jednostavan za naučiti kada se radi o programerima, ali nije alat za direktno korištenje od strane korisnika bez programerskog iskustva. Znanje o dizajnu relacijskih baza podataka, i također po mogućnosti o konceptima objektno-orijentiranog programiranja, je potrebno za stvaranje ABAP programa.

ABAP ostaje kao programski jezik za pravljenje programa za klijent-server R/3 sistem, koji je SAP izbacio na tržište 1992. godine. Dok se kompjuterski hardver razvijao i evoluirao tokom 1990-ih, sve više SAP aplikacija i sistema je bilo pisano u ABAP-u. Do 2001. su sve osim većine osnovnih funkcija bile napisane u ABAP-u. Godine 1999. SAP je predstavio objektno-orijentirano proširenje za ABAP nazvano *ABAP Objects*, uporedo sa R/3 verzijom 4.6.

Trenutna razvojna platforma SAP-a, *NetWeaver*, ima podršku i za ABAP, kao i za programski jezik Java.

## Također pogledajte
*ERP
*Secure Network Communications
*SAP Logon Ticket
*Single Sign-On

## Vanjski linkovi
*SAP Help Portal
*ABAP na SAP Developer Network
*ABAP eLearning
*ABAP Objects
* 

## Reference
Kategorija:Programski jezici
Kategorija:Skraćenice
Julija (mjesec)

**Julija** (Juliet) je prirodni mjesec planete Uran.

Ovaj mjesec je svoje ime dobio prema najmlađoj Juliji iz William Shakespearovog romana Romeo i Julija. Pri samom otkriću ovog mjeseca korišteno je privremeno ime **S/1986 U 2**. Julija je ponekad također poznata pod imenom **Uran X1**. Ovaj mjesec je otkriven od strane svemirske sonde Voyager 2, 3. januara 1986 godine. Osim Julijine orbite i njenog niskog albeda malo je poznato o ovom mjesecu.

Postoji i asteroid poznata pod imenom 1285 Julietta

## Također pogledajte 
* Uranovi prirodni sateliti
* Uran

## Vanjski linkovi 
* Juliet Profile sa NASA's Solar System Exploration (en)
* Juliet + Ring diagram (Ljubaznošću Astronomy Magazine 2005) (en)
* Uranus' Known Satellites (autor Scott S. Sheppard) (en)

Kategorija:Prirodni sateliti
Kategorija:Uran
Beton

**Beton** je kompozitni građevinski materijal dobijen mješanjem agregata (obično šljunka i pijeska) i cementa. Svakodnevna je pretpostavka da se beton suši nakon što se ugradi. Zapravo beton se ne stvrdnjava zato što se voda isuši iz betona već zato što se cement hidrira stvarajući ljepilo koje drži agregate zajedno, te sačinjava vrstu vještačkog kamena. Beton se koristi za izgradnju objekata, puteva, temelja, nadvožnjaka ili se koristi kao žbuka za pravljenje zidova od cigle.

mini|Betoniranje|197x197piksel
## Vrste betona 
* **Pumpani beton** upotrebljava se kada se zahtijeva transport betona cijevima (beton pumpa) pri prijenosu gotovog betona na veće ili više udaljenosti
* **Mlazni beton** utiskuje se posebnim mlaznicama pod visokim pritiskom u i ispod podloge
* **Lagani beton** kako beton ima zapreminsku masu od 2400&nbsp;kg/m3 ovoj vrsti betona se dodaje granulirani stiropor koji mu smanjuje zapreminsku masu na 800 – 1600&nbsp;kg/m3
* **Beton otporan na smrzavanje** beton takvih osobina da mu nakon 200 ciklusa smrzavanja pad čvrstoće nije veći od 25 %
* **Vodonepropusni beton** ima svojstva da pod određenim pritiskom ne dozvoljava prodor vode
* **Sporovezujući beton** dodatkom usporivača ova vrsta betona ima svojstvo da produžuje vrijeme vezivanja (pogodan prilikom transporta na velike udaljenosti)
* **Beton za kose krovove** posebnih svojstava koja sprečavaju klizanje betona niz kosinu ploče (krova)
* **Armirani beton** dodatkom armature (armaturno željezo, armaturne mreže) poboljšavaju se mehaničke osobine ove vrste betona

Osim moguće podjele betona prema vrsti primjenjenog veziva, te prema vrsti agregata, beton možemo podjeliti i prema zapreminskoj masi i to na: lahke betone (zapreminska masa do 1900&nbsp;kg/m3), obične (1900 do 2500&nbsp;kg/m3) i teške (preko 2500&nbsp;kg/m3).

## Također pogledajte 
* Brutalistička arhitektura
* Malter

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Betonski cvet, Tema za svakog, oficijalni YouTube kanal RTB - RTJ, redakcije opšteobrazovnog programa, 1977. god.
*Most na Đurđevića Tari, Oficijalni YouTube kanal RTS-a, Kvadratura kruga, 2015.

Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Građevinski materijali
Klasični Mac OS

**"Klasični" Mac OS** jest operativni sistem s grafičkim korisničkim intefejsom koji je razvijao Apple Inc. za svoje Macintosh računare od 1984. do 2001. Macintoshovima se često pripisuje da su popularizirali rani pojam grafičkog korisničkog interfejsa na ličnim računarima. Sistem je bio predinstaliran na svim Macintosh računarima koje je Apple prodavao u to vrijeme; također ga se moglo zasebno kupiti u trgovinama.

Dana 24. januara 1984. Apple je objavio prvobitni Macintosh. Njegov sistemski softver djelomično se zasnivao na operativnom sistemu Lisa OS, koji je prvobitno objavljen 1983. za Appleov računar pod nazivom "Lisa". Sistem je također koristio ideje iz računara Xerox Alto u sklopu sporazuma s kompanijom Xerox koji im je omogućio da kupe Appleove dionice po povoljnoj cijeni (Xerox je ranije pozvao Appleovog bivšeg direktora Stevea Jobsa i ostatak ekipe koja je radila na Macintoshu na uvid rane verzije Xeroxovog grafičkog korisničkog interfejsa). Sistem se isprva zvao **System Software** (doslovno "sistemski softver") ili skraćeno "System" ("sistem"). Od 6. pa do 7. verzije, sistem se zvao "System 6", odnosno "System 7" ("Sistem 6" i "Sistem 7"). Godine 1996. Apple mu je promijenio ime na **Mac OS** (počev od verzije 7.6) u sklopu programa kloniranja Macintosh računara. Program se završio 1997. objavom sistema Mac OS 8. Posljednje veće izdanje sistema objavljeno je 1999. i zvalo se Mac OS 9.

Mac OS-a karakterizirao je monolitni sistem. Od 1. do 4. izdanja sistema, odjednom je bilo moguće pokrenuti samo jednu aplikaciju. Uprkos ovom nedostatku, kritičari su istaknuli da ga je bilo lahko koristiti. Peto izdanje sistema, koje se moglo pokrenuti na računarima Macintosh SE i Macintosh II, podržavalo je kooperativni višeprocesorski rad. Naišao je na određene kritike na račun toga što je imao veoma ograničeno upravljanje memorijom, nije imao zaštićenu memoriju niti kontrolu pristupa i to što je često znalo doći do konflikta proširenja koja su pružala dodatne mogućnosti poput umrežavanja ili podrške za određeni uređaj.

Nakon 4 godine razvoja, kojeg je predvodio Steve Jobs (nakon što se vratio u Apple 1997), kompanija je 2001. zamijenila Mac OS sa sistemom Mac OS X; "X" u imenu predstavlja rimski broj 10, označava 10. veće izdanje sistemskog softvera za Macintosh računare i ujedno simbolizira kompaniju NeXT (koju je Jobs osnovao nakon što je napustio Apple 1985) i njenu vezu s Unixom. Mac OS X preimenovan je 2 puta: 2012. na "OS X" i 2016. na "macOS". Dizajn grafičkog korisničkog interfejsa modernog macOS-a donekle sliči klasičnom. Pojedine strukture programa jednom su se preklapale da bi se održala kompatibilnost, ali ova 2 sistema imaju različite korjene i koriste drastično različite arhitekture.

Posljednje ažuriranje (objavljeno 2001) namijenjeno sistemu Mac OS 9 omogućilo je bolje međusobno djelovanje s Mac OS X-om. Današnja odrednica "klasični Mac OS" upućuje na "klasično okruženje" (). Ono je zapravo sloj za usklađivanje koji je korisnicima i programerima olakšao prijelaz na Mac OS X.

## Reference 
Kategorija:Apple Inc.
Kategorija:Mac OS
Travnička sahat-kula na Musali

mini|desno|200p|Musala

**Travnička sahat-kula na Musali** je jedna od dvije sahat-kule u Travniku a koja se nalazi u donjoj čaršiji, prirodnoj zaravni ispod Starog grada Travnika koji je i jedini grad u Bosni i Hercegovini koji ima dvije sahat-kule. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika na sjednici održanoj od 25. do 31. januara 2005. godine donijela je  odluku da se sahat-kula proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija donijelo je u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća),  Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo i Tina Wik.
## Historija 
Izgradnja sahat-kula na području Osmanskog carstva započela je sredinom XVI. stoljeća. Urbani razvoj, ali i potreba obavljanja pet vakat-namaza - molitvi koje su islamski vjernici obavezni obaviti u određeno vrijeme dana propisanih Kur'anom, uvjetovali su rasprostranjenost sahat-kula.  U Bosni i Hercegovini sahat-kule se javljaju krajem XVI. stoljeća i prva je sagrađena u Banjoj Luci, a tokom XVII. i XVIII. stoljeća i u mnogim drugim gradovima.

Ne zna se tačno kada je ova sahat-kula sagrađena a na njoj su sačuvane dvije ploče sa natpisima o obnovi. 1811. godine kulu je obnovio bosanski vezir Hilmi Ibrahim-paša, a 1815. godine je Hazin Ibrahim-pača obezbjedio sredstva za njen popravak. Na starim crtežima i gravurama ovog dijela Travnika može se vidjeti da je sahat kula ponovno obnavljana izmađu 1878. i 1892. godine. 1903. godine je u požaru izgorio drveni krov, nakon čega je temeljnom rekonstrukcijom sahat-kula dobila današnji izgled. Od 1992.-1995. Musala biva oštećena prilikom granatiranja Travnika sa Vlašića da bi se nakon rata njen krov sa potkrovom i dijelom gdje su smješteni satni mehanizmi ponovo renovirao.
## Opis 
Sahat-kula na Musali je zidana kamenom sedrom, a temelji su dobro izvedeni i usječeni u sedreni plato samog proplanka Musale. Dimenzije kvadratne osnove ovog objekta su 3,6X3,6 m, a debljina zidova u ulaznom dijelu je između 60 i 90&nbsp;cm. Visina je oko 19,5 m. Sahat-kula je prizmastog oblika gdje se zidovi sužavaju prema gore, a završava se četvorosrešnim krovom u obliku piramide. Drveno strmo stubište unutar kule je dvokrako sa malim podestima kod svake promjene smjera penjanja.
## Literatura 
* Hamdija Kreševljaković, Izabrana djela II, Sahat-kule u BiH, str. 493. - 506., Veselin Masleša, Sarajevo, 1991.
* Evlija Čelebija, Putopis – odlomci o jugoslovenskim zemljama, Sarajevo Publishing, Sarajevo, 1996.
* Mehmed Mujezinović, "Kulturno naslijeđe", Sarajevo –Publishing, 3. izdanje, str. 61 – 65, 1998. -Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga 3
* Enver Sulojdžić, Travničke sahat-kule, Zavičajni muzej Travnik, Travnik, 1999.
## Reference 
## Također pogledajte 
* Travnička sahat-kula u Gornjoj čaršiji

Kategorija:Građevine u Travniku
Kategorija:Sahat-kule u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Nacionalni spomenici u Travniku
Musala
Travnička sahat-kula u Gornjoj čaršiji

mini|desno|200p|Travnička sahat-kula u Gornjoj čaršiji

**Travnička sahat-kula u Gornjoj čaršiji** je podignuta uz Hadži Ali-begovu džamiju u Travniku, pa je ovo jedini grad u Bosni i Hercegovini koji ima dvije sahat-kule. Pretpostavlja se da ju je sagradio Mehmed-paša Kukavica u 18. vijeku.

Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika na sjednici održanoj od 15. do 21. marta 2005. donijela je  odluku da se sahat-kula proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija donijelo je u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo (predsjedavajuća).

Sahat-kulu je 1817. obnovio Sulejman-paša Skopljak. Tada joj je dograđen četvorovodni drveni krov na stubiće, ispod kojeg se nalazi prostor za smještaj zvona. Tom prilikom je posredstvom austrijskog konzula Von Simschena naručen sat sa četiri mine i zvonom koje otkucava pune sate i četvrtine. Nakon velikog požara, 1856. oštećenu sahat-kulu temeljito je obnovio Hadži Ali-beg Hasanpašić. Kula se srušila 14. juna 1973, pa je u potpunosti rekonstruirana 1977. na osnovu projekta rekonstrukcije urađenom u tadašnjem Republičkom zavodu za zaštitu spomenika kulture. Identična je onoj prvobitnoj u svim elementima osim kod debljine i vrste zida. Ovaj put je kula zidana u armiranom betonu sa oblogom od sedre.

Osnova sahat-kule je pravougaone osnove sa stranicama 4,10 x 4,20 m. Visina objekta je oko 18,5 m.

## Također pogledajte 
*Travnička sahat-kula na Musali

## Literatura 
* Hamdija Kreševljaković, Evidencija nepokretnih spomenika kulture na poručuju opštine Travnik (studija), Zavod za zaštitu spomenika kulture, prirodnih znamenitosti i rijetkosti Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 1989.

## Reference 
Kategorija:Građevine u Travniku
Kategorija:Sahat-kule u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Nacionalni spomenici u Travniku
Grafička kartica

**Grafička kartica**, **grafički adapter**, **VGA kartica** ili **video kartica** () jest proširujući uređaj je koji obrađuje dvo-dimenzionalnu ili tro-dimenzionalnu sliku i prikazuje je na nekom grafičkom izlaznom uređaju kao što je monitor.

**Grafički procesor** (*GPU*) jest glavni dio na kartici, a njegova uloga je prevođenje binarnog koda u vidljivu sliku.

## Kako radi grafička kartica? 
Moderne grafičke kartice su opremljene snažnim grafičkim procesorima koji svojom procesorskom snagom i brojem tranzistora nadmašuju glavne procesore. Grafički procesor obrađuje podatke koje dobija posredstvom neke sabirnice (najćešće PCI Express, a ranije AGP i PCI). Sama arhitektura čipa je najbitnija, što znači da njegove instrukcije i brzina izvođenja istih su glavne odlike jednog GPU-a.

Većina podataka koji dolaze za obradu se privremeno smješta na memoriju koja se nalazi na grafičkoj kartici. Time se obezbjeđuje brz protok i samim time brža obrada grafike, što na kraju daje veći broj slika u sekundi čineći grafičku scenu ljepšom i tečnijom.

## Dijelovi grafičke kartice 
mini|desno|480p|Glavni dijelovi moderne grafičke kartice
Glavni dijelovi moderne grafičke kartice su:

*PCB (Printed Circuit Board) jeste printana ploča na kojoj se nalaze svi ostali dijelovi
*GPU (Graphic Processing Unit) grafički procesor, ujedno i glavni dio koji prevodi binarni kod u sliku)
*RAM (ili VRAM - Video Random Acces Memory), služi za pohranjivanje najnužnijih podataka za GPU, najčešće teksture
*Konektori
**PCI
**AGP
**PCI Express
*Izlazi
**VGA (Video Graphics Array)
**DVI (Digital Visual Interface)
**Video in/Video out (VIVO)

Današnje kartice najčešće imaju neku vrstu hladnjaka (aktivnog ili pasivnog) zbog komplikovanosti grafičkog procesora koji je već po broju tranzistora prestigao centralni procesor.

Moćnije kartice obično imaju i pasivne hladnjake na VRAM-u zbog visokih frekvencija koje su i do dva puta veće nego kod običnog RAM-a. RAMDAC je dio koji se brine za prikazivanje i kvalitetu 2D slike, dok 3D slike obrađuje grafički procesor u saradnji sa centralnim procesorom i RAM memorijom.

## Proizvođači 
#### Glavni proizvođači grafičkih čipova (GPU) 
*Intel
*AMD – Radeon, FirePro serija
*NVIDIA – GeForce, Tesla, Quadro serija

#### Grafički čipovi posebne namjene 
*Matrox – Parhelia i P-serija

#### Manji proizvođači grafičkih čipova (GPU) 
*S3 Graphics – Chrome serija
*XGI Technology Inc. – Volari
*Tech Source – Raptor
*Falanx Microsystems – Mali

Također pogledajte spisak propalih proizvođača grafičkih čipova.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Grafički procesor
* Monitor
* Računarska grafika
** 3D računarska grafika
** 2D računarska grafika
* Prikazivanje slike (render)
* SLI tehnologija – Nvidia
* CrossFire tehnologija – ATI/AMD
* Računarske igre
* Shaderi
* Color Graphics Adapter

## Vanjski linkovi 
*http://www.howstuffworks.com/graphics-card.htm

Kategorija:Računarska grafika
Nobelova nagrada za ekonomiju

mini|desno|250px|Objavljivanje dobitnika za 2008.

**Nagrada Švedske banke za ekonomske nauke u znak sjećanja na Alfreda Nobela** (na švedskom: *Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne*) jeste nagrada koja se dodjeljuje svake godine za vanserijske intelektualne doprinose u oblasti ekonomije u spomen Alfreda Nobela. Nagradu je osnovala Švedska banka  (najstarija centralna banka na svijetu) 1968. na 300. godišnjicu njenog osnivanja. Iako ta nagrada nije utemeljena na testamentu Alfreda Nobela 1895, laureati iz ekonomije primaju diplomu i zlatnu medalju od švedskog kralja 10. decembra u Stokholmu na istoj ceremoniji na kojoj i dobitnici Nobelove nagrade iz fizike, hemije, fiziologije ili medicine i književnosti. Iznos novčane nagrade za ekonomiju jednak je drugim nagradama.

Prestiž ove nagrade djelimično proističe iz njenog povezivanja sa nagradama stvorenim na osnovu testamenta Alfreda Nobela, što je često bilo izvor kontroverzi, jer su se četiri Nobelova rođaka formalno distancirala od nagrade za ekonomske nauke. Nagrada se obično naziva Nobelova nagrada za ekonomiju ili, tačnije, Nobelova memorijalna nagrada za ekomomiju i njome upravlja Nobelova fondacija zajedno sa Nobelovim nagradama. Dobitnici nagrade za ekonomske nauke biraju se na sličan način kao i proglašavaju se uz dobitnike Nobelove nagrade, a nagradu za ekonomske nauke dobijaju na ceremoniji dodjele Nobelove nagrade.

Prvi put je dodijeljena je 1969. holandskom ekonomisti Janu Tinbergenu i norveškom ekonomisti Ragnaru Frischu "za razvoj i primjenu dinamičkih modela za analizu ekonomskih procesa".

U februaru 1995. odlučeno je da nagrada za ekonomiju bude definisana kao nagrada za društvene nauke, otvarajući tako Nobelovu nagradu velikim doprinosima iz drugih oblasti, kao što su političke nauke, psihologija i sociologija. Također, struktura Komiteta za nagradu za ekonomiju je izmijenjena, budući da sada dva člana nisu ekonomisti, dok se ranije komitet ove nagrade sastojao od pet ekonomista.

## Također pogledajte 
* Alfred Nobel
* Nobelova nagrada
* Spisak dobitnika Nobelove nagrade za ekonomiju
* Nobelova nagrada za hemiju
* Nobelova nagrada za fiziku
* Nobelova nagrada za književnost
* Nobelova nagrada za fiziologiju ili medicinu
* Nobelova nagrada za mir

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Zvanična stranica

Kategorija:Nagrade Kraljevske švedske akademije nauka
Ekonomija
Herodot

thumb|Herodot
Halikarnašanin **Herodot** (oko 484. p. n. e. - oko 425. p. n. e.) se smatra ocem historije jer prvi nastoji provjeriti istinitost i vjerodostojnost podataka koje zapisuje. U djelu *Historija* zabilježio je historiju i običaje naroda istočne obale Sredozemlja, a njegov rad označava začetke historijskog istraživanja.

U *Historiji* on traži uzroke grčko-perzijskih ratova te opisuje nastanak i razvoj Perzijske države, historiju Egipta, Feničana i grčkih kolonija u Maloj Aziji. Događaje je pripisivao volji sudbine koja je ravna i bogovima i ljudima.

Bio je velik putnik. Tokom 5. vijeka p. n. e. obišao je Perzijsko kraljevstvo, Egipat, Libiju, Siriju, Babilon, Suzu, Lidiju, Frigiju, Bizantiju, Trakiju, Makedoniju i Italiju.

## Također pogledajte 
* Historija
* Historičari

## Reference 
Kategorija:Historičari
Johann Wolfgang von Goethe

**Johann Wolfgang von Goethe** bio je njemački književnik i mislilac. Studirao je pravo u Leipzigu i Strassburgu. Na poziv vojvode Karla Augusta odlazi u Weimar, gdje postaje tajni savjetnik, a 1780. slobodni zidar weimarske lože Anna Amalia, dobija plemstvo i postaje *Kammerpräsident*. Bio je i upravitelj weimarskog teatra.

Putuje po Njemačkoj i Švicarskoj, bavi se naučnim studijama, te se druži s Herderom i Schillerom. Svoju književnu karijeru započeo je u okrilju književnog pokreta Sturm und Drang.
Njegovo djelo obuhvata gotovo sve književne rodove i nekoliko naučnih područja. Mnogobrojni su uzori i uticaji: svjetski klasici, književnost rokokoa, narodna poezija različitih naroda, široko područje historije, teologije, filozofije, teorije umjetnosti i prirodnih nauka. Nakon što se oduševio "Hasanaginicom" bio je prvi koji ju je preveo na njemački jezik, i samim tim promovisao njemačkoj književnoj javnosti.

Nametnuo se savremenicima kao obnovitelj lirike, drame, epa, romana, te učenjak izuzetno oštrog i dubokog uvida u strukturu i fenomene prirode. Još za života postao je spomenik njemačkog klasičnog humanizma.

Njegovo ime bez plemićkog dodatka "von" danas nosi Frankfurtski Universitet.
mini|desno|200p|Goethe - Leipzig

## Bibliografija 
* Jadi mladog Vertera, prevedeni i kao *"Patnje mladog Werthera"* (1774);
* "Faust"
* "Tasso" (789)
* "Rimske elegije" (1795)
* "Naukovanje Wilhelma Meistera" (1821)
* "Srodne duše"
* "Pjesništvo i zbilja"
* "Nauk o bojama" (1810)
* "Putovanja po Italiji"
* "Putovanja Vilhelma Majstera"

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120402093723/http://www.creativesms.co.in/category/johann-wolfgang-von-goethe-quotes-sayings
* http://www.goetheanscience.org/index.php

Kategorija:Njemački pisci
Kategorija:Njemački filozofi
Kategorija:Njemački pjesnici
Kategorija:Pjesnici romantizma
Kategorija:Biografije, Frankfurt na Majni
Kategorija:Rođeni 1749.
Kategorija:Umrli 1832.
Otto von Bismarck

**Otto Eduard Leopold von Bismarck** (1. april 1815. – 30. juli 1898) bio je njemački državnik i političar. Od 1871. do 1890. godine, obavljao je dužnost prvog njemačkog kancelara.

Imenovan je predsjednikom vlade i ministrom vanjskih poslova, a kao glavno načelo u rješavanju političkih pitanja istaknuo je geslo "krv i željezo". Cilj mu je bio ujediniti Njemačku silom pruskog oružja i ostvariti prevlast Njemačke u Evropi. Njemačko carstvo od 25 država stvoreno je 1871. godine. Zbog laiciziranja školstva ušao je u *Kulturkampf*ms katoličkom crkvom. Donio je "Izvanredni zakon" protiv socijalista, koji je zabranjivao radnička udruženja, štrajkove i slično, ali nije uspio spriječiti jačanje radničkog pokreta. Neuspjeh u unutarnjoj politici i razmimoilaženja s Vilimom II u pitanjima vanjske politike prisilila su ga da na zahtjev cara podnese ostavku.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1815.
Kategorija:Umrli 1898.
Kategorija:Biografije, Schönhausen
Kategorija:Njemački državnici
Kategorija:Njemački političari
Kategorija:Njemački kancelari