open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Milivoj Ašner

**Milivoj Ašner ** (kasnije poznat pod imenom: *Georg Aschner*) je bio bivši pripadnik ustaške policije i šef policije u Požegi za vrijeme Drugog svjetskog rata. Od 1946. godine je živio u Austriji, gdje je odmah dobio austrijsko državljanstvo i živio pod imenom Georg Aschner. Optužen je za deportaciju i protjerivanje Židova, Srba i Roma, te njihovo zatvaranje u koncentracione logore u Nezavisnoj državi Hrvatskoj.

## Biografija 
Kao šef policije od 1941-42. godine Ašner je bio zadužen za deportaciju Židova, Srba i Roma sa područja današnje Hrvatske, te Bosne i Hercegovine, koje je potpadalao pod vlast policijske stanice u Požegi. Po nekim tvrdnjama 1991. godine vratio se u Daruvar i uzeo hrvatsko državljanstvo, gdje je živio sve do 2005. godine, kada se vraća u Klagenfurt, zbog podizanja optužnice o ratnim zločinima u Hrvatskoj. Zahtjevu Hrvatske o isporučivanju Ašnera, austrijske vlasti nisu izašle u susret, zbog nekoliko psihijatrijskih nalaza o njegovoj neuračunljivosti i nesposobnosti praćenja mogućeg sudskog procesa. U britanskim novinama *Sun* 2008. godine izašao je članak u kojem je prikazana fotografija Ašnera sa svojom suprugom u Klagenfurtu . Nakon što je sam Ašner tvrdnje o njegovoj nemogućnosti praćenja procesa opovrgnuo, austrijsko pravosuđe je razmatralo mogućnost isporučenja Ašnera Hrvatskoj. Ašner je umro 14. juna 2011. godine u Klagenfurtu.

## Reference 
Kategorija:Optuženi za ratne zločine
Kategorija:Ustaše
Kategorija:Biografije, Daruvar
Kategorija:Rođeni 1913.
Kategorija:Umrli 2011.
Gmunden (čvor)

* Gmunden, grad u istoimenom okrugu, austrijske pokrajine Gornje Austrije 
* Gmunden (okrug), okrug u austrijskoj pokrajini Gornjoj Austriji
Damköhlerovi brojevi

**Damköhlerovi brojevi** (Da) su bezdimenzionalni brojevi koji se koriste u hemijskom inženjerstvu kako bi se povezala vremenska skala hemijske reakcije sa ostalim fenomenima koji se dešavaju u sistemu. Naziv su dobili po njemačkom hemičaru Gerhardu Damköhleru (1908-1944).

Postoji nekoliko Damköhlerovih brojeva, a njihove definicije variraju prema sistemu koji se razmatra.

Za opću hemijsku reakciju A → B n-tog reda, Damköhlerov broj je definisan kao

: Da = k C_0^{\ n-1} t

gdje je:

* *k* = kinetička konstanta brzine reakcije
* *C*0 = početna koncentracija
* *n* = red reakcije
* *t* = vrijeme

a koji predstavlja bezdimenziono vrijeme reakcije. Broj omogućava da se brzo procijeni stepen konverzije (X) koji se može postići u reaktorima sa neprekidnim strujanjem.

Općenito, ako je Da, tada je X. Slično, ako je Da>10, tada je X>0{,}9.

U reaktivnim sistemima koji uključuju i međufazni prijenos mase, *drugi Damköhlerov broj* (Da_{\mathrm{II}}) je definiran kao omjer brzine hemijske reakcije sa brzinom prijenosa mase:

: Da_{\mathrm{II}} = \frac{k C_0^{n-1}}{k_g a}

gdje je

* k_g globalni koeficijent prijenosa mase
* a interfacijalna površina

## Reference 
Kategorija:Hemijsko inženjerstvo
Kategorija:Kataliza
Deborin broj

**Deborin broj** je bezdimenzionalni broj koji se koristi u reologiji kako bi okarakterisalo koliko je "fluidan" neki materijal. Čak neka, na prvi pogled, čvrsta tijela "struje" (teku) ako se posmatraju dovoljno dugo; naziv, koji je skovao prof. Markus Reiner, potječe od stiha "Planine su tekle pred Gospodinom" iz pjesme proročice Debore zapisane u Bibliji (Sudije 5:5). 

Formalno, Deborin broj definiše se kao omjer vremena relaksacije, karakterišući unutrašnju fluidnost materijala, i karakteristične vremenske skale eksperimenta (ili računarske simulacije), kojim testiramo reakciju materijala. Što je Deborin broj manji, to je materijal fluidniji.

Jednačina tada glasi:

: \mathrm{De} = \frac{t_\mathrm{c}}{t_\mathrm{p}}

gdje je *t*c skala vremena relaksacije, a *t*p je skala vremena posmatranja.

Uočite da je Deborin broj relevantan za materijale koji struje u dugom roku (kao što je Maxwellov fluid), ali *ne* i za suprotnu vrstu materijala (kao što je Voigtov ili Kelvinov model), koji su viskozni u kratkim, ali nisu čvrsti u dugim intervalima.

## Reference 
Kategorija:Mehanika fluida
Braunau (okrug)

**Okrug Braunau** nalazi se u zapadnom djelu austrijske pokrajine Gornje Austrije, na samoj granici sa njemačkom pokrajinom Bavarskoj. Na jugu graniči s okrugom Salzburg-Umgebung, na istoku sa Ried i Vöcklabruck. Nalazi se u regiji Innviertel.

## Historija 
Kelti su na početku naseljavali današnje područje između Gornje Austrije i Salzburga. Ovaj kraj je bio dio keltske regije Noricum u kojoj je današnja čitava Austrija bila sastavni dio. Arheološki nalazi postoje u Minningu, Frauensteinu i St. Peter am Hart.
U 15. godini p. n. e. Noricum se pripaje rimskom carstvu. Iz ovog vremena mogu se naći po čitavom okrugu nalazi. Tako na primjer *Villa rustica* u Altheimu.
Okrug je i kao cijeli Innviertel bio dio Bavarske. Poslije sporazuma u Teschenu, Innviertel se pripaje Habsburgskoj Austriji. 1806. godine je strijeljan Johann Phillip Palm u centru Braunaua zbog anti-francuske propagande. Danas u centru grada postoji *Palm Park*. U Braunau je također rođen njemački diktator Adolf Hitler koji je bio sve do treće godine života u ovom gradu. Kasnije se preselio sa roditeljima u Linz.
Danas ovaj okrug ima preko 100.000 stanovnika.

## Upravna podjela 
mini|links|600px|Općine u okrugu Braunau

Okrug se sastoji od ukupno 46 općina. Od toga su tri grada i pet općina sa statusom *Markt*. Broj stanovnika u pojedinoj općini nalazi se u zagradi.

## Obrazovanje 
U okrugu postoje:
* 72 Osnovnih škola (55 *Volkschule* prvi do četvrti razred, 17 *Hauptschule* peti do osmi razred)
* Dvije politehničke škole (deveti razred)
* Dvije škole za djecu sa posebnim potrebama
* Dvije srednje stručne škole 
* Jedna gimnazija
* Jedna trgovačka akademija i trgovačka škola
* Jedna viša tehnička škola
* Jedna viša škola za poljoprivredne struke
* Dvije poljoprivredne stručne škole

## Reference 
*
Wels-Land

**Okrug Wels-Land** nalazi se u austrijskoj pokrajini Gornjoj Austriji.

## Upravna podjela 
|mini|400px|Općine u okrugu Wels-Land
Okrug se sastoji od ukupno 24 općina. Od toga je jedan grad i devet općina sa statusom *Markt*. Broj stanovnika u pojedinoj općini nalazi se u zagradi.

*
Deanov broj

**Deanov broj** je bezdimenzionalna grupa u mehanici fluida, koja se pojavlju u proučavanju strujanja u zakrivljenim cijevima i kanalima. Naziv je dobio po britanskom naučniku W. R. Deanu, koji je proučavao takva strujanja u 20-tim godinama 20. vijeka (Dean, 1927, 1928).

## Definicija 
Deanov broj se najčešće označava sa simbolom De. Za strujanje u cijevi ili tubi, definisan je kao:

: \text{De} = \frac{\rho V D}{\mu} \left( \frac{D}{2 R} \right)^{1/2}

gdje je

* \rho - gustoća fluida
* \mu - dinamička viskoznost
* V - skala aksijalne brzine
* D - dijametar (ostali oblici se predstavljaju ekvivalentnim dijametrom; pogledajte Reynoldsov broj)
* R - radijus zakrivljenosti putanje kanala

Deanov broj je, iz toga, proizvod Reynoldsovog broja (zbog aksijalnog strujanja V kroz cijev dijamtera D) i kvadratnog korjena omjera zakrivljenosti.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://resources.wolframcloud.com/FormulaRepository/resources/a00fcc35-2397-44d5-9306-0d0f1915f963
* https://www.igi-global.com/dictionary/heat-transfer-enhancement-and-coordination-optimization-for-supercritical-co2-heat-exchanger/89468
* https://www.chemeurope.com/en/encyclopedia/Dean_number.html

## Literatura 
* Berger, S. A., Talbot L., and Yao, L. S. (1983), *Ann. Rev. Fluid Mech.*, **15**, 461–512.
* Dean, W. R. (1927) Note on the motion of fluid in a curved pipe. *Phil. Mag.* **20**, 208–223.
* Dean, W. R. (1928) The streamline motion of fluid in a curved pipe. *Phil. Mag. (7)* **5**, 673–695.
* Dennis, C. R. &amp; Ng, M. (1982) Dual solutions for steady laminar-flow through a curved tube, *Q. J. Mech. Appl. Math. **35**, 305.
* Mestel, J. Flow in curved pipes: The Dean equations, *Lecture Handout for Course M4A33'', Imperial College.

Kategorija:Dinamika fluida
Bejanov broj

Postoje dva **Bejanova broja** (*Be*), koji se koristi, a koji je naziv dobio po profesoru Univerziteta Duke Adrianu Bejanu u dvije naučne oblasti: termodinamika i mehanika fluida.

## Termodinamika 
U kontekstu termodinamike, Bejanov broj je omjer nepovratnosti prijenosa toplote i ukupne nepovratnosti zbog prijenosa toplote i fluidnog trenja:

: Be=\frac{\dot S'_{gen, \Delta T}}{\dot S'_{gen, \Delta T}+ \dot S'_{gen, \Delta p}}

gdje je

: \dot S'_{gen, \Delta T} - stvaranje entropije kojoj je doprinio prijenos toplote
: \dot S'_{gen, \Delta p} - stvaranje entropije kojoj je doprinjelo fluidno trenje.

Ovu definiciju uveo je Paoletti et al. (pogledajte reference).

## Mehanika fluida i prijenos toplote 
U kontekstu mehanike fluida i prijenosa toplote, Bejanov broj je bezdimenzionalni pad pritiska duž kanala dužine L:

: Be=\frac{\Delta P . L^2} {\mu \alpha}

gdje je

: \mu - dinamička viskoznost
: \alpha - termalna difuzivnost

**Be broj** u prisilnoj konvekciji igra istu ulogu koju Rayleighov broj igra u prirodnoj konvekciji. Be broj su uveli Bhattacharjee i Grosshandler (pogledajte reference)

## Također pogledajte 
* Adrian Bejan
* Entropija
* Eksergija
* Termodinamika

## Reference 
* S. Paoletti, F. Rispoli, E. Sciubba, *Calculation of exergetic losses in compact heat exchanger passager*, ASME AES-Vol. 10-2, 1989, pp.&nbsp;21–29.
* S. Bhattacharjee and W.L. Grosshandler, *The formation of wall jet near a high temperature wall under microgravity environment*, ASME MTD-Vol. 96, 1988, pp.&nbsp;711–716.
* S. Petrescu, *Comments on the optimal spacing of parallel plates cooled by forced convection*, International Journal of Heat Transfer and Mass Transfer, Vol. 37, 1994, p.&nbsp;1283.

## Vanjski linkovi 
* https://thermalscience.vinca.rs/pdfs/papers-2013/TSCI1304245A.pdf
* https://mems.duke.edu/faculty/adrian-bejan

Kategorija:Termodinamika
Kategorija:Dinamika fluida
Kategorija:Konvekcija
Eulerov broj (fizika)

**Eulerov broj** je bezdimenzionalni broj koji se koristi kod proračuna dinamike fluida. On izražava vezu između lokalnog pada pritiska i kinetičke energije po zapremini, a koristi se za karakterizaciju gubitaka u strujanju, gdje savršenom strujanju (strujanje bez trenja) odgovara Eulerov broj 1.

Definisan je kao

:
\mathit{Eu}=\frac{p(\mathrm{uzvodno})-p(\mathrm{nizvodno})}{\rho V^2}

gdje je

* \rho - gustoća fluida
* p(uzvodno) - uzvodni pritisak
* p (nizvodno) - nizvodni pritisak
* V - karakteristična brzina strujanja

Kavitacioni broj ima sličnu strukturu, ali drugo značenje i upotrebu:

**Kavitacioni broj** je bzdimenzionalni broj koji se koristi u proračunu strujanja. On izražava vezu između razlike između lokalnog apsolutnog protiska od pritiska pare i knetičke energije po zapremini, a koristi se za karakterizaciju potencijala strujanja za nastajanje cavitacije.

Definisan je kao

:
\mathit{Ca}=\frac{p-p_v}{\frac{1}{2}\rho V^2}

gdje je

* \rho - gustoća fluida
* p - lokalni pritisak
* p_v - pritisak pare fluida
* V - karakteristična brzina strujanja

## Također pogledajte 
* Reynoldsov broj

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://books.google.com/books?id=_jqUZIUXZBsC&dq=Dieter+Thoma+pump&pg=PA388
* Batchelor, G.K. (1967). *An Introduction to Fluid Dynamics*. Cambridge University Press. 

Kategorija:Dinamika fluida
Froudeov broj

**Froudeov broj** je bezdimenzionalni broj koji upoređuje inercijalne naspram gravitacionih sila. Može se koristiti kako bi se kvatifikovao otpor predmeta koji se kreće kroz vodu, te da bi uporedili predmete različitih veličina. Naziv je dobio po Williamu Froudeu, a osnovan je na **omjeru brzina/dužina**.

## Bezdimenzionalni oblik 
Bezdimenzionalni **Froudeov broj** je definisan kao:

:
\mathrm{Fr} = \frac{V}{c}

gdje je

: V - karakteristična brzina
: c - karakteristična fazna brzina vodenog talasa

Froudeov broj je, zbog toga, hidrodinamički ekvivalent Machovom broju.

## Zabilješke 
## Reference 
* , 650 pp.

## Također pogledajte 
## Vanjski linkovi 
* More than 300, freely available, published research articles on open channel flow, hydraulic engineering and related topics by Professor Hubert Chanson, Department of Civil Engineering, The University of Queensland
* https://web.archive.org/web/20070927085042/http://www.qub.ac.uk/waves/fastferry/reference/MCA457.pdf

Kategorija:Mehanika fluida
Galilejev broj

U dinamici fluida, **Galilejev broj** (Ga), ponekad se koristi i naziv **Galileov broj**, je bezdimenzionalni broj koji je naziv dobio po italijanskom naučniku Galileo Galileju (1564-1642).

Ovaj broj može se smatrati kao omjer gravitacionih i viskoznih sila. Galilejev broj se koristi kod proračuna viskoznih strujanja i termalne ekspanzije, na primjer, da se opiše strujanje tankog sloja fluida preko zidova.

Broj je definisan kao

: Ga = \frac{g \cdot L^3}{\nu^2}

gdje je

* g - gravitaciono ubrzanje, (SI jedinca: m/s2)
* L - karakteristična dužina, (SI jedinca: m)
* \nu - karakteristična kinematička viskoznost, (SI jedinica: m2/s)

## Također pogledajte 
## Reference 
* VDI-Wärmeatlas; 5., extended Edition; VDI Verlag Düsseldorf; 1988; sranica Bc 1 (njemački)
* W. Wagner; Wärmeübertragung; 5., revised Edition; Vogel Fachbuch; 1998; stranica 119 (njemački)

## Vanjski linkovi 
* Website referring to the Galileo number with calculator
* Table of dimensionless numbers (German)
* Table of dimensionless numbers (German)

Kategorija:Dinamika fluida
Broj
Energija aktivacije

[mini|Varnice nastale udarom čelika o komad [kremena pružaju energiju aktivacije za pokretanje sagorijevanja u ovom Bunsenovom plameniku . Plavi plamen se održava nakon što varnice prestanu jer je nastavak sagorijevanja plamena sada energetski povoljan.]]
**Energija aktivacije** je minimalna energija koju čestice moraju posjedovati da bi došlo do hemijske reakcije. Da bi između dvije čestice došlo do reakcije, one se moraju sudariti, pa se povećanjem broja sudara čestica reaktanata, povećava i brzina hemijske reakcije. Naime, čestice moraju da posjeduju dovoljno energije, da bi uopće stupile u reakciju, što predstavlja energiju aktivacije.

## Također pogledajte 
* Hemijska reakcija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Hemijska kinetika
Kategorija:Kataliza
Kategorija:Reakcijski mehanizmi
Wosret

**Wosret** je drevna egipatska božica. Faraoni imenom Senusret su nazvani po njoj, a ime im se još piše *Senwosret*. Ime joj znači "moćna".

## Opis 
Wosret je tebanska božica. Vrlo rijetko je prikazivana, a najpoznatiji prikaz je na slici desno, gdje su prikazani Amon, Hatšepsut, Tutmozis III i Wosret. Wosret je prikazana sa žezlom – *was* na glavi, koje se povezuje sa njenim imenom. Žezlo je u Egiptu bilo znak moći i vlasti te su ga nosili kraljevi, svećenici i zli bog Set. Wosret je poslije zamijenjena sa Hator i Mut. U mitologiji se spominje kao božica koja je čuvala malog Horusa u močvari. Budući da je štovana u Tebi, ona je jedna od Amonovih žena, uz Amaunet i Mut. Na desnoj slici je Amon skroz lijevo, a Wosret desno.

## Također pogledajte 
* Amaunet

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Egipatske božice
Tarsdorf

**Tarsdorf** je naseljeno mjesto i općina u okrugu Braunau na Innu u austrijskoj pokrajini Gornjoj Austriji, nedaleko od Salzburga.

## Historija
Općina je do 1780. godine pripadala Bavarskoj, a nakon toga, na osnovu mirovnog sporazuma u Teschenu, pripada Austriji.

## Geografija 
Tarsdorf pripada gornjoaustrijskoj regiji Innviertel. Nalazi se 30-ak kilometara jugozapadno od Braunau na Innu i 40-ak kilometara sjeverno od Salzburga. Nadmorska visina iznosi 429 metara.

* Am Anger (69)
* Döstling (49)
* Eckldorf (56)
* Ehersdorf (195)
* Eichbichl (87)
* Fucking (109)
* Haid (45)
* Hofstadt (86)
* Hofweiden (133)
* Hörndl (247)
* Hucking (52)
* Leithen (63)
* Neues Dorf (84)
* Ölling (17)
* Schmidham (43)
* Sensberg (11)
* Sinzing (5)
* Staig (36)
* Tarsdorf (450)
* Wimm (1)
* Winham (57)
* Wolfing (51)
* Wupping (52)

Položaj općine Tarsdorf u okrugu Braunau am Inn|desno|mini|300px

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Gornjoj Austriji
Kategorija:Okrug Braunau am Inn
Ekmanov broj

**Ekmanov broj**, koji je naziv dobio po V. Walfridu Ekmanu, je bezdimenzionalni broj koji se koristi za opisivanje geofizičkih fenomena u okeanima i atmosferi. Broj karakteriše omjer viskoznih sila u fluidu i fiktivnih sila koje nastaju uslijed planetarne rotacije.

Općenitije, u bilo kojem rotirajućem strujanju, **Ekmanov broj**  \mathrm{Ek}  je omjer viskoznih sila i Coriolisovih sila. WKada je Ekmanov broj mali, disturbances are able to propagate before decaying owing to frictional effects. Ekmanov broj opisuje red veličine debljine Ekmanovog sloja, granični sloj u kojem je viskozna difuzija izjednačena sa Coriolisovim efektom, prije nego sa uobičajnom konvektivnom inercijom.

## Definicije 
Broj je definisan kao:

:Ek=\frac{\nu}{2D^2\Omega\sin\varphi}

gdje je:

: *D* - karakteristična (najčešće vektikalna) skala dužine fenomena
: ν - kinematička vrtložna viskoznost;
: Ω - ugaona brzina planetarne rotacije
: φ - geografska širina.

Član 2 Ω sin φ je Coriolisova frekvencija.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Urfahr-Umgebung

**Okrug Urfahr-Umgebung** nalazi se u zapadnom dijelu austrijske pokrajine Gornje Austrije, na samoj granici sa Njemačkom.

## Upravna podjela 
mini|400px|Općine u okrugu Urfahr-Umgebung
Okrug se sastoji od ukupno 27 administrativnih jedinica. Od toga su tri grada i 12 općina sa statusom *Markt*. Broj stanovnika u svakoj od navedenih općina prikazan je u zagradi.

*
Grashofov broj

**Grashofov broj** \mathrm{Gr} je bezdimenzionalni broj u dinamici fluida i prijenosu toplote koji aproksimira omjer potiska i viskozne sile koja djeluje na fluid. Često se pojavljuje u situacijama proučavanja prirodne konvekcije. Naziv je dobio po njemačkom inženjeru Franzu Grashofu.

: \mathrm{Gr_L} = \frac{g \beta (T_s - T_\infty ) L^3}{\nu ^2}\,  za vertikalne ravne ploče
: \mathrm{Gr}_D = \frac{g \beta (T_s - T_\infty ) D^3}{\nu ^2}\,  za cijevi

gdje indeski L i D označavaju bazu skale dužine za Grashofov broj.

: *g* - ubrzanje zbog Zemljine gravitacije
: *β* - zapreminski koeficijent termalne ekspanzije (jednak približno 1/T, za idealne fluide, gdje je T apsolutna temperatura)
: *T**s* - temperatura izvora
: *T**∞* - temperatura sloja
: *L* - dužina
: *D* - dijametar
: *ν* - kinematička viskoznost

Prijelaz u turbulentno strujanje dešava se u oblasti 10^8  za prirodnu konvekciju sa vertikalnih ravnih ploča. Pri većim Grashofovim brojevima, granični sloj je turbulentan; pri nižim Grashofovim brojevima, granični sloj je lminaran.

Proizvod Grashofovog broja i Prandtlovog broja daje Rayleighov broj, bezdimenzionalni broj koji karakteriše probleme konvekcije u prijenosu toplote.

Postoji analogan oblik **Grashofovog broja** koji se koristi u slučajevima problema konvektivnog prijenosa mase.

: \mathrm{Gr}_c = \frac{g \beta^* (C_{a,s} - C_{a,a} ) L^3}{\nu^2}

gdje je

: \beta^* = -\frac{1}{\rho} \left ( \frac{\partial \rho}{\partial C_a} \right )_{T,p}

i

: *g* - ubrzanje zbog Zemljine gravitacije
: *C**a,s* - koncentracija vrste *a* na površini
: *C**a,a* - koncentracija vrste *a* u okolnom mediju 
: *L* - karakteristična dužina
: *ν* - kinematička viskoznost
: *ρ* - gustoća fluida
: *C**a* - koncentracija vrste *a*
: *T* - konstantna temperatura
: *p* - konstantni pritisak

## Također pogledajte 
## Reference 
* Jaluria, Yogesh. *Natural Convection Heat and Mass Transfer* (New York: Pergamon Press, 1980).

Kategorija:Dinamika fluida
Kategorija:Konvekcija
Ivanjica

**Ivanjica** je gradić i centar općine u Moravičkom okrugu u zapadnoj Srbiji.

## Stanovništvo 
Po službenom popisu stanovništva, provedenom 2002. godine, općina Ivanjica imala je 35.445 stanovnika, raspoređenih u 49 naselja.

Nacionalni sastav:

* Srbi - 35.021 (98,80%)
* ostali - 187 (0,52%) 
* nacionalno neizjašnjeni - 108 (0,30%) 
* regionalno izjašnjeni - 2 (0,00%) 
* nepoznato - 127 (0,38%)

## Poznate osobe 
* Draža Mihajlović, srbijanski general i ratni zločinac; 
* Tomislav Ladan, književnik, prevodilac i polihistor;

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Općine u Moravičkom okrugu
Kategorija:Općine u Srbiji
*
Kategorija:Općine Šumadije i zapadne Srbije
Surdulica

mini|desno|250px|Centar Surdulice
**Surdulica** (srp. *Сурдулица*) je gradić i općina u jugoistočnoj Srbiji (42°41'30"N, 22°10'E). Prema popisu iz 2002., grad je brojio 10.914, a općina 22.190.

## Geografski položaj 
Grad je na nadmorskoj visini od 480 metara. Pored grada je vrh Strešer (1875 m). Pored grada je i Vlasinsko jezero, bogato ribom, te mnogi izvori pitke vode. Kroz grad teku dvije rijeke - Vrla i Romanovica.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Općine u Srbiji
Panslavenske boje

[desno|mini|200px|Nacionalna zastava Slavena usvojena 1848. na konvenciji u [Pragu]]
**Panslavenske boje**, crvena, bijela i plava, nalaze se na većini zastava slavenskih zemalja. Simboliziraju zajedničko porijeklo slavenskih naroda.

Zastava Bugarske također je nastala od panslavenskih boja, ali je kasnije plava boja zamijenjena zelenom jer se Bugarska razvijala kao poljoprivredna zemlja od osamostaljenja 1878.

## Historija 
Ove tri boje vode porijeklo od ruske zastave, koju je kreirao Petar Veliki po ugledu na holandsku trobojku. Ovakav dizajn zastave počeo se širiti dalje po ostalim slavenskim zemljama: Rusija, Jugoslavija, Čehoslovačka, Češka, Crna Gora, Slovačka, Hrvatska, Srbija i Slovenija. 
S druge strane, države kao što su: Bjelorusija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Makedonija, Poljska i Ukrajina nikada nisu usvojile panslavenske boje na svojim zastavama.

Iste boje drugog značenja imaju još i zastave Sjedinjenih Država, Ujedinjenog Kraljevstva, Francuske i njemačke pokrajine Schleswig-Holstein.

## Zastave s panslavenskim bojama 
;Državne zastave:
*  Zastava Češke
*  Zastava Hrvatske
*  Zastava Rusije
*  Zastava Slovačke
*  Zastava Slovenije
*  Zastava Srbije

;Teritorijalne zastave:
*  Zastava Vojvodine
* 20px Zastava Republike Srpske
* 20px Zastava Krima
* 20px Zastava Mordovije
* 20px Zastava Hakasije
* 20px Zastava Permjakije
* 20px Zastava Čukotske
* 20px Zastava Evenčkog autonomnog okruga

;Bivše zastave:
*  Zastava Ruskog carstva
*  Zastava Čehoslovačke
*  Zastava Jugoslavije
*  Zastava Srbije i Crne Gore
* 20px Zatava Kraljevine Crne Gore u 19. stoljeću
* 20px Zastava Crne Gore od 1993. do 2004.
* 20px Zastava Kraljevine Jugoslavije
* 20px Zastava Države Slovenaca, Hrvata i Srba
* 20px Zastava Kneževine Srbije
* 20px Zastava Republike Srpske Krajine
* 20px Jedna od poljskih zastava korištenih u Januarskom ustanku
* 20px Zastava Bukovine
* 20px Zastava Istočne Rumelije, kasnije ujedinjene sa Kneževinom Bugarskom

;Druge zastave:
* 20px Zastava Lužičkih Srba
* 20px Zastava Rusina
* 20px Zastava jezika Slovio
* 20px Zastava međuslavenskog jezika

## Također pogledajte 
* Trobojka

## Reference 
Kategorija:Slaveni
Kategorija:Zastave
Kategorija:Slavenska kultura
Kategorija:Panslavizam
Wilhelm von Leeb

**Wilhelm Ritter von Leeb** (Landsberg am Lech, 5. septembar 1876 – Hohenschwangau, 29. april 1956) bio je njemački generalfeldmaršal za vrijeme Drugog svjetskog rata.

## Biografija 
Ritter von Leeb započinje svoju karijeru 1895. u tadašnjoj Bavarskoj armiji. Za vrijeme prvog svjetskog rata dolazi u Generalštab kao oficir. Poslije rata prelazi u međuratnu Njemačku vojsku (Reichswehr) gdje je 1. februara 1929. dobio čin generalmajora. Iako umirovljen poslije Fritsch afere, Wilhelm von Leeb 1938. ponovo ulazi u službu Wehrmachta gdje kao komandant Vojne grupe I. učestvuje u napadu na Sudetsko područje. 26. augusta 1939. preuzima komandu nad Vojnom grupom C na području Oberrhein (Gornji Rajn) sa kojom 14. juna probija tada jako utvrđenu francusku Maginot liniju. Pri napadu na SSSR, Leeb zapovjeda Vojnu grupu Sjever sa kojom dolazi do predgrađa Lenjingrada.

## Nesuglasice sa Hitlerom 
Kao jedan od starijih oficira, Leeb Wehrmacht vidi kao vojnu snagu države van političkih intriga. Nesuglasice sa Hitlerom dovode do pada jednog od najsposobnijih taktičara tog vremena. Protiv naredbi Hitlera, vođen taktičkim mišljenjima, Leeb djelimično povlačenjem popravlja borbene linije što u očima Hitlera izgleda kao izdaja. Kao jedan od najzaslužnijih u ratu protiv Francuske, Leeb ne dijeli sudbinu smrti mnogih drugih neposlušnih oficira, nego je 16. januara 1942. otpušten i više se ne vraća u službu.

## Suđenje 
mini|lijevo| Saslušanje optuženika Von Leeb u Nürnbergu 1948.
22. oktobra 1942. iako jedan od rijetkih generala koji su poštovali Ženevske konvencije, Leeb je pred američkim ratnim sudom osuđen na tri godine zatvora. Kao osnova se koristilo sprovođenje Komisarske naredbe izdane od Hitlera po kojoj se svaki ruski politički komesar morao ubiti na licu mjesta iz razloga demoralizacije jedinica. Pošto je već pri samom kraju rata bio uhapšen, kazna se smatrala kao odležana.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Biografija , Njemački muzej historije.

Kategorija:Vojna historija
Kategorija:Njemačka u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:Biografije, Landsberg am Lech
Kategorija:Rođeni 1876.
Kategorija:Umrli 1956.
Hagenov broj

**Hagenov broj** je bezdimenzionalni broj koji se koristi u proračunima prisilnog strujanja.

Definisan je kao:

: 
\mathit{Hg} = -\frac{1}{\rho}\frac{\mathrm{d} p}{ \mathrm{d} x}\frac{L^3}{\nu^2}

gdje je:

*\frac{\mathrm{d} p}{\mathrm{d} x} - gradijent pritiska
**L* - karakteristična dužina
**\rho* - gustoća fluida
**\nu* kinematička viskoznost

Za prirodnu konekciju imamo da je

:
\frac{\mathrm{d}p}{\mathrm{d}x} = \rho g \beta \Delta T,

tako da se Hagenov broj poklapa sa Grashofovim brojem.

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://petroleumoffice.com/formula/hagen-number/

Kategorija:Dinamika fluida
Altenberg

## Austrija 
* Altenberg bei Linz, općina u okrugu Urfahr-Umgebung u austrijskoj pokrajini Gornjoj Austriji,
* Altenberg an der Rax, općina u okrugu Mürzzuschlag u austrijskoj pokrajini Štajerskoj,

## Njemačka 
* Altenberg, grad u njemačkoj pokrajini Saksoniji;
Efraim Zuroff

**Efraim Zuroff** je izraelski historičar, američkog porijekla.

## Biografija
Direktor je Centra Simon Wisenthal u Jeruzalemu i koordinator akcija potrage za bivšim ratnim zločincima i pripadnicima nacionalsocijalističkih i fašističkih organizacija iz vremena Drugog svjetskog rata. Od 2002. godine vodi operaciju Operation Last Chance, potragu za preostalim živim zločincima. Zadnji uspjesi bili su pronalazak i isporuka Hrvatskoj Dinka Šakića, zapovjednika koncentracionog logora Jasenovac, kao i početak procesa čuvarici Erni Wallisch u koncentracionim logorima Ravensbrück i Majdanek.

## Vanjski linkovi
*Intervju sa Efraimom Zuroffom u *FAZ* 

Kategorija:Izraelski historičari
Kategorija:Biografije, New York
Kategorija:Rođeni 1948.
Nodalno-funkcionalne regije Bosne i Hercegovine

**Nodalno-funkcionalne regije Bosne i Hercegovine** oblikuju se oko urbanih središta. 
Regije kao trodimenzionalno izdvojeni elementi geosfere, oblikuju se oko nodalnih centara (čvorišta) koja djeluju na okolinu i obrnuto okolina na centar. Unutar tog odnosa razvijaju se funkcije koje uslovljavaju upravne, privredne, sociokulturne, saobraćajne i druge osnove kojima je za cilj ravnomjeran razvoj svih regija i ostvarivanje osnovnih društvenih potreba stanovnika regija. postoje četiri makroregije:

Isti izvor donosi tematsku kartu koja pretpostavlja slijedeću podjelu na bazi 109 općina:
*Srednjobosanska ili Sarajevsko-zenička makroregija,
*Hercegovačka ili Mostarska makroregija,
*Bosanskokrajiška ili Banjalučka makroregija,
*Sjeveroistočna Bosna ili Tuzlansko-posavska makroregija.

mini|desno|4 regije

Iako isti izvor navodi podatak o ukupnoj površini Bosne i Hercegovine od 51129&nbsp;km2, zbroj površina svih općina, kao i makroregija iznosi 51183&nbsp;km2.

Podatak o ukupnoj površini Bosne i Hercegovine od 51129&nbsp;km2 navodi se prema podatku iz 1953. godine dobivenom od Savezne geodetske uprave. Taj je podatak korišten u Statističkome godišnjaku Jugoslavije za 1954. godinu kao privremeni podatak. Od tada se često koristi iako nije u potpunosti provjeren.

Izvor se dalje koristi brojem od 104 općine, navodeći slijedećih šest općina kao Sarajevo (uže područje): Centar, Ilidža, Novi grad, Novo (*Novo Sarajevo*), Stari grad i Vogošća. Ostale četiri općine izvor u kartografskome smislu označava posebno, to su: Hadžići, Ilijaš, Pale i Trnovo.

U tekstualnome opisu spominje se drugačiji prostorni raspored makroregija na bazi 104 općine.
*1957. godine postojalo je dvanaest kotara: Banja Luka, Bihać, Brčko, Doboj, Goražde, Jajce, Livno, Mostar, Prijedor, Sarajevo, Tuzla i Zenica. bili bi organizirani od kotara. On se ne bavi nazivima takvih rajona, već navodi po prostornoj organizaciji iz 1957. ove privredne rajone sastavljene od slijedećih kotara:

## Također pogledajte 
*Sudski sistem Bosne i Hercegovine
*Ministarstvo unutrašnjih poslova Bosne i Hercegovine

## Reference 
Kategorija:Regije Bosne i Hercegovine
Dietil-eter

**Dietil-eter** (po IUPAC-u **etoksietan**) bezbojna je tečnost koja spada u etere. Često se koristi kao otapalo.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Eteri
Kategorija:Opći anestetici
Kategorija:Disocijativi
Kategorija:Eterski rastvarači
Kategorija:Goriva
Lewisov broj

**Lewisov broj** je bezdimenzionalni broj definisan kao omjer termalne difuzivnosti i masene difuzivnosti. Koriasti se za karakterizaciju strujanja fluida gdje postoji simultani prijenost i toplote i mase putem konvekcije.

Definisan je kao

:\mathit{Le} = \frac{\alpha}{\mathit{D}}

gdje je

:\alpha - termalna difuzivnost
:D - masena difuzivnost.

Lewisov broj može se prikazati preko Schmidtovog i Prandtlovog broja:

:\mathit{Le} = \frac{\mathit{Sc}}{\mathit{Pr}}.

Naziv je dobio po Warrenu Lewisu (1882-1975), koji je bio šef odjela za hemijsko inženjerstvo pri MIT-u. Neki naučnici iz oblasti sagorijevanja (netačno) pretpostavljaju da je Lewisov broj dobio naziv po Bernardu Lewisu (1899-1993), koji je godinama bio glavna ličnost u oblasti istraživanja sagorijevanja.

## Također pogledajte 
## Reference 
*
*

Kategorija:Dinamika fluida
Dinar Republike Srpske

**Dinar Republike Srpske** pušten je u opticaj 1992. godine, na području koje je bilo pod kontrolom vlasti novoproglašene Republike Srpske u Bosni i Hercegovini. Zbog visoke inflacije zamijenjen je dinarom iz Jugoslavije.

## Također pogledajte 
* Jugoslavenski dinar
* Dinar Republike Srpske Krajine
* Hrvatski dinar
* Bosanskohercegovački dinar

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Privreda Bosne i Hercegovine
Kategorija:Republika Srpska
Kategorija:Historijske valute
Kategorija:Evropske valute
Görtlerovo vrtloženje

U dinamici fluida, **Görtlerovo vrtloženje** je sekundarno strujanje koje se pojavljuje kod strujanja uz granični sloj duž konkavne stijenke. Ako je granični sloj tanak u poređenju sa radijusom zakrivljenosti stijenke, pritisak ostaje konstantan preko graničnog sloja. Na drugu stranu, ako je debljina graničnog sloja uporediva sa radijusom zakrivljenosti, centrifugalni efekt stvara varijaciju pritiska kroz granični sloj. Ovo vodi do centrifugalne nestabilnosti (Görtlerova nestabilnost) graničnog sloja i kasnijeg formiranja Görtlerovih vrtloga.

## Görtlerov broj 
Nastajanje Görtlerovih vrtloga može se predvidjeti korištenjem bezdimenzionalnog broja, koji se naziva **Görtlerov broj**. On predstavlja omjer centrifugalnih efekata i viskoznih efekata u graničnom sloju, a definisan je kao

:
G = \frac{U_e \theta}{\nu} \left( \frac{\theta}{R} \right)^{1/2}

gdje je

: U_e - vanjska brzina
: \theta - debljina količine kretanja 
: \nu - kinematička viskoznost
: R - radijus zakrivljenosti stijenke

Görtleroiva nestabilnost se pojavljuje kada G premaši vrijednost od oko 0,3.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://ntrs.nasa.gov/api/citations/20100003042/downloads/20100003042.pdf

## Literatura 
*Görtler, H., *Driedimensionales zur stabilitatstheorie laminarer grenzschichten*, Z. Agnew. Math. Mech., **35**, pp. 362-363 (1955).
*Saric, W. S., *Görtler vortices*, Annu. Rev. Fluid Mech., **26**, p. 379 (1994).

Kategorija:Dinamika fluida
Kategorija:Granični slojevi
Kigali

**Kigali** je glavni grad Ruande i smješten je u geografskom srcu zemlje. Zauzima površinu 730km2. Prosječna godišnja količina padavina varira, s prosječnom godišnjom visokom temperaturom od 27 °C i prosječnom godišnjom niskom temperaturom od 16 °C.

Kigali se sastoji od tri distrikta: Gasabo, Kicukiro i Nyarugenge. Gasabo je najveći distrikt sa 429,3 km2, a slijede ga Kicukiro (166,7 km2) i Nyarugenge (134 km2). U gradu živi 1.745.555 stanovnika, na osnovu podataka petog Popisa stanovništva i stambenih jedinica Ruande (RPHC5). Gustina naseljenosti iznosi 2,391 st/km².

Distrikti su također podijeljeni na 35 administrativnih sektora, koji su podijeljeni na 161 jedinicu. Najmanja administrativna jedinica je selo, a grad se sastoji od 1155 sela. Graniči s okruzima Gicumbi i Rulindo u Sjevernoj pokrajini, s okruzima Bugesera i Rwamagana u Istočnoj pokrajini te s okrugom Kamonyi u Južnoj pokrajini. Kigali je najposjećenije područje u Ruandi. U njemu je nekoliko turističkih lokacija, hotela i međunarodni aerodrom, u samom centru grada. pod njemačkom kolonijalnom vlašću, ali je proglašen glavnim gradom tek nakon što je Ruanda stekla nezavisnost 1962.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "Kigali", serijal *72+*, Al Jazeera Balkans, 1. 3. 2024. (YouTube)


Kategorija:Gradovi u Ruandi
Kategorija:Glavni gradovi afričkih država
Marangonijev broj

**Marangonijev broj** (Mg) je bezdimenzionalni broj koji je dobio naziv po italijanskom naučniku Carlou Marangoniju. Marangonijev broj može se smatrati proporcionalnim (termalnim) silama površinskog napona podijeljenim sa viskoznim silama.

Definiše se kao

:\mathrm{Mg}=-{\frac{d\sigma}{dT}}\frac{1}{\eta \alpha} \cdot L \cdot \Delta T

gdje je

*\sigma - površinski napon, (SI jedinica: N/m)
*L - karakteristična dužina, (SI jedinica: m)
*\alpha - termalna difuzivnost, (SI jedinica: m2/s)
*\eta - dinamička viskoznost, (SI jedinica: kg/(s&middot;m)),
*\Delta T - razlika temperature, (SI jedinica: °C)),

## Također pogledajte 
* Marangonijev efekt

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.stevenabbott.co.uk/practical-coatings/marangoni.php

Kategorija:Dinamika fluida
Konusna konstanta

alt=Ten different conic sections which open to the right from a common intersection point, at which point they have a common radius of curvature|mini|420x420piksel|Ilustracija raznih konusnih konstanti
**Konusna konstanta** je veličina koja opisuje konusne presjeke, a označava se slovom K. Konstanta je data preko

:K = -e^2,

gdje je e ekscentricitet konusnog presjeka.

Jednačina za konusni presjek, koja prolazi kroz ishodište, glasi

:y(x)=\frac{\frac{x^2}{R}}{1+\sqrt{1-\frac{(K+1)x^2}{R^2}}},

gdje je K konusna konstanta, a R je radijus zakrivljenosti u x = 0.

Ova formulacija koristi se u geometrijskoj optici kako bi se opisale sferne (K = 0), eliptične (-1 K K = -1) i hiperbolične (K < -1) leće i površine ogladala. Kada vrijedi paraksijalna aproksimacija, optička površina može se tretirati kao sferična površina sa istim radijusom.

## Reference 
## Literatura 
*

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Matematičke konstante
Kategorija:Konusni presjeci
Dinko Šakić

**Dinko Šakić** bio je pripadnik ustaškog pokreta, oficir Ustaške odbrane, pomoćnik zapovjednika koncentracionog logora Stara Gradiška, zapovjednik koncentracionog logora Jasenovac i osuđeni ratni zločinac.

## Biografija
### Karijera u NDH
Šakić je bio zapovjednik logora u Staroj Gradiški do 1942. godine, nakon čega zamjenjuje dotadašnjeg zapovjednika logora Jasenovac, Miroslava Filipovića. Zbog povezanosti sa Luburićem, preko ženidbe sa njegovom polustestrom Nadom Luburić, Šakić zauzima značajna mjesta u ustaškoj hijerarhiji. Propašću NDH, bježi u Argentinu, gdje boravi usve do 1956. godine kad se seli u Španiju. Kasnije se ponovo vraća u Argentinu, gdje dajući intervju 1998. godine za jedan argentinski televizijski kanal, pada u oči izraelskom historičaru Efraimu Zuroffu, koji preko Centra Simon Wisenthal, zahtijeva isporučenje i suđenje u Hrvatskoj.

### Suđenje
Hrvatskoj je isporučen iste godine i u oktobru 1999. godine osuđen na 20 godina zatvora za zločine progona i mučenja Srba, Židova, Roma i protivnika režima NDH u koncentracionom logoru Jasenovac. Također je osuđen za ubistvo četiri logoraša i za naredbu za vješanje 22 logoraša.
Umro je od bolesti 2008. godine u zagrebačkoj bolnici.

## Reference
Kategorija:Nezavisna Država Hrvatska
Kategorija:Ratni zločinci u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:Ustaše
Kategorija:Biografije, Imotski
Kategorija:Rođeni 1921.
Kategorija:Umrli 2008.
Kategorija:Hrvati osuđeni za ratne zločine
Kategorija:Hrvati osuđeni za zločine protiv čovječnosti
Tiranija

**Tiranija** je despotska vladavina u državi ili društvu a jednako je moguća i u drugim oblicima zajednica, organizacija i udruženja.  Ovakav oblik vladavine nije zasnovan na sistemu zakona ili pravde već na arbitrarnom ispoljavanju moći tiranina.

Pojam **tiranin** označava pojedinca koji ima apsolutnu vlast u državi ili organizaciji. Riječ vodi porijeklo od latinskog *tyrannus* odosno grčkog *τύραννος*.
Tiranin primjenjuje svoju vlast i moć putem nasilja. Despot i diktator su srodni pojmovi.

## Pojava tiranije 
Tiranija kao politička kategorija i oblik vladavine su prvi put opisani kroz snažnu kritiku u radovima filozofa Platona.

U Staroj Grčkoj tiranin je bio onaj koji se proglašavao gospodarom jednog grada, preuzimajući svu vlast, i vojnu i civilnu. Inače, korijen riječi "tiranin" vuče porijeklo iz Male Azije i doslovno zači "gospodar". No, već u IV stoljeću pojam se odnosi na vlast koja se ispoljava bez odobravanja građana.

Uzrok pojave tiranina i tiranije još se povezuje i sa čestim sukobima bogatih porodica u antičkoj Grčkoj koji su bili glavni povod za krize i dekadenciju kod grčkih aristokrata. Tiranije su donekle bile uspješne jer su njeni predstavnici znali iskoristiti društvena previranja i dio stanovništva nezadovoljnog, naprimjer, raspodjelom zemlje.

## Ostalo 
Uopćeno govoreći, iako se vlast u tiraniji izvršava samovoljom i nasiljem, pojedinac (koji će kasnije postati tiranin) može biti prvobitno biti izabran kao vladar na legitiman način, bilo putem demokratskih izbora ili po nasljednom pravu. Vlast u tiraniji se vrši isključivo u interesu vlastodršca i otpor prema takvoj vlasti se silom i često na brutalan način uništava. Sila i brutalnost su sredstva pomoću kojih je tiranija jedino moguća a istovremeno je i određuju kao takvu.

Kada govorimo o tiraniji u državi, antički filozofi Platon i Aristotel su je karakterisali kao "pokvaren oblik države".

Historijski izvori navode nekolicinu tirana koji su vladali dijelovima Starog svijeta; u antičkoj Grčkoj i njenim kolonijama, Starom Rimu i drugdje. U proširenom smislu riječi može se reći da se u društveno-političkim sistemima poput robovlasništva i feudalizma vladalo i ratovalo ognjem i mačem i da su, u značajanom broju, tadašnje vođe bili tirani, despoti ili diktatori na više ili manje očigledan način.

I u historiji savremenog doba često se javljaju ličnosti koje su vladale na sličan način. Pri opisivanju njihove vladavine u upotrebi je još i termin *režim*.

U prenesenom značenju pojam tiranija se može primijeniti na bilo koji sistem ili oblik ljudskog udruživanja: "direktor škole je zaveo tiraniju", "majka se odnosila kao tiranin prema svojoj djeci", "poglavica je poput tiranina sprovodio svoju samovolju u plemenu".

## Također pogledajte 
* Diktator
* Diktatura

Kategorija:Društvo
Filipovići (Foča, Republika Srpska)

**Filipovići** su naseljeno mjesto u općini Foča, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Foča
Mortonov broj

:*Za Mortonov broj u teoriji brojeva, pogledajte članak Mortonov broj (teorija brojeva).*

U dinamici fluida, **Mortonov broj** (Mo) je bezdimenzionalni broj koji se, zajedno sa Eötvösovim brojem, koristi da se opiše oblik mjehurića ili kapljica koje sekreću u okolnom fluidu.

Mortonov broj je definisan kao

: \mathit{Mo} = \frac{g \mu_L^4 \, \Delta \rho}{\rho_L^2 \sigma^3}, 

gdje je *g* gravitaciono ubrzanje,  \mu_L je viskoznost okolnom fluida, \rho_L je gustoća okolnog fluida,  \Delta \rho je razlika u gustoći faza, a \sigma je koeficijent površinskog napona.

Za slučaj mjehurića sa zanemarivom unutrašnjom gustoćom, Mortonov broj može se pojednostaviti na 

:\mathit{Mo} = \frac{g\mu_L^4}{\rho_L \sigma^3}.

Mortonov broj se, također, može izraziti korištenjem kombinacije Weberovog, Freudeovog i Reynoldsovog broja,

:\mathit{Mo} = \frac{\mathit{We}^3}{\mathit{Fr} \mathit{Re}^4}.

Froudeov broj u gornjem izrazu definisan je kao

:\mathit{Fr} = \frac{V^2}{gd}

gdje je *V* referentna brzina, a *d* je ekvivalentni dijametar kapi ili mjehurića.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* R. Clift, J. R. Grace, and M. E. Weber, Bubbles Drops and Particles, Academic Press New York, 1979.

Kategorija:Dinamika fluida
Koncert

mini|desno|250px|Koncert klasične muzike u Melburnu, Australija
**Koncert** je muzičko djelo izvedeno "uživo", pred publikom. Muzička djela na koncertima mogu izvoditi solisti, orkestar, hor ili grupa/sastav/bend, pojedinačno, skupa ili jedni za drugim. Njihov muzičko-scenski nastup može biti vokalan, instrumentalan ili bilo koja njihova kombinacija. 

Koncerti se mogu održavati u različitim prostorima, na otvorenom i u zatvorenom: sportskim stadionima, ugostiteljskim objektima, parkovima i drugim javnim i privatnim prostorima. Bez obzira na mjesto održavanja koncerta i njegovu veličinu, muzičari najčešće izvode muziku sa mjesta kojeg nazivamo bina ili podij.
 
Ugođaj na koncertu može biti uveličan ili upotpunjen raznim svjetlosnim i drugim scenskim efektima.

U vrijeme prije dominacije masovne proizvodnje i distribucije muzičkih zvučnih i video zapisa koncerti su muzičarima bili jedina mogućnost na raspolaganju kojom su predstavljali svoju muziku, ili umijeće muziciranja (sviranja i pjevanja) odnosno jedinstvena prilika ljubiteljima muzike da čuju svoja omiljena muzička djela i/ili izvođače. 

Dok su koncerti dobra prilika za muzičare da uživaju u stvaranju muzike i predstave svoja djela, čime pružaju posjetiocima neposredan doživljaj umjetnosti i zabave, oni su prilika i za ostvarenje dobiti. Pored ulaznica, posjetitelj će, ako mu se dopadne djelo ili izvođač, kupiti i zvučni/video zapis i druge komercijalne proizvode muzičara.

U muzici termin koncert (italijanski: *concerto*), označava još i muzičku kompoziciju koju izvode jedan ili više solista na određenom instrumentu u pratnji orkestra. *Concerto*, kao i većina muzičkih formi uostalom, stvoren je u Italiji.

Kategorija:Muzika
Kategorija:Muzičke forme
Trolejbus

mini|desno|250px|Trolejbus
mini|250px
mini|Trolejbus
**Trolejbus** je električno vozilo za prijevoz većeg broja ljudi u gradskom saobraćaju. Trolejbus ima dvije trole preko kojih se napaja elektromotor koji ga pokreće. Trolejbus ima mogućnost bočnog kretanja u odnosu na os kontaktne mreže oko 5 metara. Kao i autobus, trolejbus ima točkove sa gumenim pneumaticima. Prednost trolejbusa u odnosu na autobus je što se kreće pomoću električne energije tako da nema štetnih gasova kao vozila koja se kreću na naftu ili benzin. I rad motora mu je tiši u odnosu na benzinske ili dizel motore. Postiže iste brzine i savlađuje uspone kao i autobusi ili tramvaji.

Standardan tolejbus ima oko 30 mesta za sjedenje i oko 100 za stajanje. Postoje i veći, zglobni trolejbusi sa skoro udvostručenim brojem putnika.

## Vanjski linkovi 

Kategorija:Vozila
Kategorija:Njemački izumi
Kategorija:Održivi transport
Nusseltov broj

U prijenosu toplote na granici (površini) unutar fluida, **Nusseltov broj** je bezdimenzionalni broj koji predstavlja omjer konvektivnog i konduktivnog prijenosa toplote preko te granice (normalno na tu granicu). Naziv je dobio po Wilhelmu Nusseltu. Komponenta provodljivosti mjeri se pod istim uslovima kao i toplotna konvekcija, ali sa (hipotetički) stagnantivnim (ili mirujućim) fluidom. 

Nusseltov broj blizu ravnoteže, prvenstveno konvekcije i kondukcije manjih intenziteta, je karakteristika laminarnog strujanja. Veći Nusseltov broj odgovara aktivnijom konvekciji, sa turbulentnim strujanjem, najčešće u rangu od 100 do 1000.

. Konvektivna i konduktivna strujanja toplote su paralelna jedna sa drugim, kao i sa površinskom normalom graničnom površinom, a svi su okomiti na srednje strujanje fluida u jednostavnom slučaju.

:\mathit{Nu}_L = \frac{hL}{k_f} = \frac{\mbox{konvektivni prijenos toplote}}{\mbox{konduktivni prijenos toplote}}

gdje je

**L* - karakteristična dužina
**kf* - toplotna provodljivost fluida
**h* - konvektivni koeficijent prijenosa toplote

## Također pogledajte 
* Sherwoodov broj
* Churchill-Bernstein jednačina

## Reference  
Kategorija:Konvekcija
Vektor ekscentriciteta

U astrodinamici, **vektor ekscentriciteta** orbite konusnog presjeka je vektor koji pokazuje prema periapsisu i sa intenzitetom jednakim orbitinom skolarnom ekscentricitetu. Intenzitet je bezdimenzionalna veličina. 

## Izračunavanje 
**Vektor ekscentriciteta**  \mathbf{e} \, može se izračunati iz vektora stanja orbite  \mathbf{v} \, i  \mathbf{r} \, u bilo kojem vremenu (rezultat je konstantan):

: \mathbf{e} = {\mathbf{\left |v \right |}^2 \mathbf{r} \over {\mu}} - {(\mathbf{r} \cdot \mathbf{v} ) \mathbf{v} \over{\mu}} - {\mathbf{r}\over{\left|\mathbf{r}\right|}}

gdje je:

*  \mathbf{v} \, - vektor brzine vektora stanja orbite,
*  \mathbf{r} \, - vektor pozicije vektora stanja orbite,
* \mu \, - standardni gravitacioni parametar.

Alternativno, može se računati iz vektora ugaone količine kretanja \mathbf{h}:

: \mathbf{e} = {\mathbf{v}\times\mathbf{h}\over{\mu}} - {\mathbf{r}\over{\left|\mathbf{r}\right|}}

gdje je:

* \mathbf{v}\,\! - orbitalni vektor brzine,
*\mathbf{h}\,\! - orbitalni vektor ugaone količine kretanja, 
*\mathbf{r}\,\! - orbitalni vektor pozicije,
*\mu\,\! - standardni gravitacioni parametar.

Pošto je \mathbf{h} definisano kao \mathbf{r}\times\mathbf{v}, može se pokazati preko mješovitog poizvoda vektora da je ovo formula ekvivalentna sa formulom iznad.

## Također pogledajte 
* Ekscentricitet
* Orbita
* Laplace-Runge-Lenzov vektor

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://control.asu.edu/Classes/MAE462/462Lecture03.pdf
* https://ocw.mit.edu/courses/16-346-astrodynamics-fall-2008/6bf51b7353a4a3b2ec4c4819091e57c2_lec_01.pdf

Kategorija:Astrodinamika
Kategorija:Nebeska mehanika
Kategorija:Vektori
Vektor

## U matematici 
* Svaki element vektorskog prostora
** Euklidov vektor, geometrijski entitet određen sa dužinom i pravcem, kao element Euklidovog vektorskog prostora
** Koordinatni vektor, u linearnoj algebri, eksplicitno predstavljanje elementa bilo kojeg apstraktnog vektorskog prostora

## U biologiji 
*Vektor (biologija), organizam koji prenosi bolesti, infekcije ili strani živi materijal
*Vektor (molekularna biologija), posrednik u prijenosu genetičkog materijala u ciljanu ćeliju