Jakov Gotovac

**Jakov Gotovac** (Split, 10. oktobar 1895. -  Zagreb, 16. oktobar 1982.), hrvatski operni dirigent i kompozitor klasične muzike. Njegova komična opera Ero s' onog svijeta je bila prvi put izvedena u Zagrebu 1935. godine.

## Biografija 
Jakov Gotovac je rođen u Splitu (tada dio Austro-Ugarske) i na početku je imao malo ili nimalo osnovnog obrazovanja u muzici. Imao je sreću da bude ohrabren i podržan od strane Josipa Hatzea, Ćirila Metoděja Hrazdira i Antuna Dobronića koji su mu usadili nacionalističku orijentaciju u muzici. Počeo je kao student prava u Zagrebu, ali se prebacio na pisanje muzike 1920. godine. U Beču je studirao u klasi Johana Marxa.
Od 1922. godine radio je sa filharmonijskim društvom Kolo osnovanog u Šibeniku od strane dr. Vice Iljadica 1899. godine.
Preselio se u Zagreb 1923. godine gdje je nastavio da radi kao kompozitor i dirigent do svoje smrti.
Vodio je pjevačka društva "Mladost", "Mladost-Balkan" i "Jug", a nakon Drugog svjetskog rata "Pavao Markovac" i "Vladimir Nazor". Bio je akademik i član Hrvatskog narodnog pozorišta (HNK). Dobitnik je nagrade za životno dijelo *Vladimir Nazor* (1964.) kao i nagrade AVNOJ-a (1972.).

Njegovo najpoznatije djelo je opera Ero s' onoga svijeta (na libreto Milana Begovića) sa kojim je nastupao na skoro svim kontinentima, a prevedeno je na devet jezika. Nastupao je u više od 80 pozorišta u samoj Evropi. Također je napisao i brojne druge radove za orkestar,
klavir kao i vokalne muzike, i druge.
U svojim radovima, Gotovac predstavlja kasni nacionalni romantizam sa hrvatskim folklorom kao glavnim izvorom ideja i nadahnuća. Muzički, Jakov Gotovac je dosta korstio homofonijske muzičke tekstura i prilično jednostavne harmonijske strukture u skladu sa narodnom muzikom kojoj se divio. 
Uz folklorna obilježja, Gotovac je u svoja dijela unio i mediteransku raspjevanost, prožetu senzibilnošću, što se najviše odrazilo u njegovim operama.

Ostala važna muzička djela ovog kompozitora su narodni obred *Koleda* (1925.), *Simfonijsko kolo* (1926.), scenska muzika za Gundulićevu *Dubravku* (1926.) i romantičnu narodnu operu Morana (1930.).

Njegovo muzičko stvaralaštvo sadrži i opere *Mila Gojsalića* (1951.), *Dalmaro* (1958.) i *Stanac* (1959.),  te više orkestarskih djela, horskih kompozicija i solo pjesama.
Jakov Gotovac je umro 16. oktobra 1982. godine u Zagrebu u 87-oj godini života.

## Opus 
### Orkestralna djela 
**Simfonijsko kolo* op. 12 (1926.)
**Pjesma i ples s Balkana* op. 16 (1939.)
**Orači* op. 18 (1937.)
**Guslar* op. 22 (1940.)
**Dinarka* (1945.)
**Bunjevačke igre* (1960.)

### Horska djela 
**2 Scherza* (1916.)
**2 Pjesme za muški zbor* (1918.)
**2 Pjesme čuda i smijeha* (1924.)
**Koleda* (1925.)
**Dubravka* op. 13 Pastorala za mješoviti hor i orkestar na tekst Ivana Gundulića (1927.-28.)
**3 momačka zbora* (1932.)
**Pjesme vječnog jada* (1939.)
**Pjesme zanosa* (1955.)

### Solo pjesme 
**Djevojka i mjesec* za alt i orkestar (1917.)
**Moments érotiques* za glas i klavir (1929.)
**2 Soneta* za bariton i orkestar (1921.)
**Djevojačke pjesme* za glas i klavir (1923.)
**Kroz grad* za glas i klavir (1924.)
**Rizvan-aga* za bariton i orkestar (1938.)
**Pjesme čeznuća* za glas i orkestar (1939.)

### Opere 
**Morana* op. 14 (1928.-30.)
**Ero s onoga svijeta* op. 17 (1933.-35.)
**Kamenik* op. 23 (1939.-44.)
**Mila Gojsalića* op. 28 (1948.-51.)
**Đerdan* op. 30 (1954.-55.)
**Dalmaro* op. 32 (1958.)
**Stanac* op. 33 (1959.)
**Petar Svačić* op. 35 opera-oratorij (1969., prerađena 1971.)

## Vanjski linkovi 
* Ero s onoga svijeta 
* Slobodna Dalmacija *Podlistak: Uz 20. obljetnicu smrti - Jakov Gotovac, nepokolebljivi maestro hrvatske nacionalne glazbe* 

Kategorija:Hrvatski kompozitori
Kategorija:Hrvatski dirigenti
Kategorija:Rođeni 1895.
Kategorija:Umrli 1982.
Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Hrvatski operski kompozitori
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Vladimir Nazor" za muziku