Udruženi zločinački poduhvat

[mini|Zgrada [Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju|Međunarodnog krivičnog suda u Haagu.]]

**Udruženi zločinački poduhvat** (**UZP**; ) pravna je doktrina koju Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (ICTY) koristi u optužbama političkim i vojnim elitama za masovne ratne zločine počinjene tokom jugoslavenskih ratova u periodu od 1991. do 1999.

Ova doktrina smatra članove grupe individualno odgovornima za zločine koje počini grupa i podrazumijeva kaznenu odgovornost pojedinca za zločine počinjene od strane drugih lica u okviru zajedničkog plana ili svrhe. Naprimjer, ako tri čovjeka izvrše pljačku banke, u kojoj jedan od pljačkaša ubije čuvara, zakon smatra sve trojicu krivim za ubistvo.

Zajednički zločinački poduhvat je donekle sličan pravnoj doktrini komandne odgovornosti.

## Definicija 
Doktrina udruženog zločinačkog poduhvata se u međunarodnom pravu prvi put javlja u suđenjima ratnim zločincima nakon Drugog svjetskog rata, gdje se primjenjivala pod različitim nazivima (npr. zajednički cilj), pa i bez nekog određenog naziva.

### Predmeti "koncentracionih logora" 
[mini|Bivši čuvari logora [Belsen tovare leševe na kamion (april 1945)]]

Vjerovatno najpoznatiji predmeti ratnih zločina nakon II svjetskog rata jesu predmeti "Koncentracionog logora Davhau", po kojem je odlučivao američki sud i predmet "Belsen", po kojem je odlučivao britanski vojni sud (oba suda su zasjedala u Njemačkoj). U ovim predmetima, optuženi su imali položaj u upravnoj hijerarhiji koncentracionih logora i na osnovu toga proglašeni krivim da su djelovali u izvršenju zajedničkog plana da se ubiju ili maltretiraju zarobljenici. Udruženi zločinački poduhvat podrazumijeva i sistematske napade na hrvatsko, bošnjačko i drugo nesrpsko civilno stanovništvo u Istočnoj i Zapadnoj Slavoniji, Bosni i Hercegovini i Vojvodini, sa ciljem trajnog uklanjanja nesrpskog stanovništva sa većeg dijela Bosne i Hercegovine, trećine teritorije Hrvatske, kao i iz dijelova Vojvodine.

Prema navodima suda, u zajednički zločinački poduhvat su bili uključeni:

mini|desno|Teritorije pod kontrolom srpskih snaga u Jugoslovenskim ratovima

* Slobodan Milošević 
* Vojislav Šešelj
* Veljko Kadijević
* Blagoje Adžić
* Ratko Mladić
* Radmilo Bogdanović
* Jovica Stanišić
* Franko Simatović "Frenki" 
* Radovan Stojičić "Badža"
* Milan Martić
* Goran Hadžić
* Milan Babić
* Radovan Karadžić
* Momčilo Krajišnik
* Biljana Plavšić
* Željko Ražnatović "Arkan"

Saučesništvo u zajedničkom zločinačkom poduhvatu uključuje i "srpske snage", pod kojima se podrazumijeva Jugoslovenska narodna armija (JNA), kasnije Vojska Jugoslavije (VJ), novoformirana srpska Teritorijalna odbrana BiH i Hrvatske, Vojska Republike Srpske Krajine, Vojska Republike Srpske, Teritorijalna odbrana Srbije i Crne Gore, policija Srbije i Republike Srpske, uključujući i državnu bezbjednost, specijalne policijske snage Krajine, poznate kao "Martićevci", kao i sve srpske paravojne formacije i dobrovoljačke jedinice. Haško tužiteljstvo također smatra da je udruženi zločinački poduhvat hrvatskog vodstva bio na djelu za vrijeme akcije "Oluja".

Među optuženima su:  
* Slobodan Praljak
* Ante Gotovina 
* Ivan Čermak
* Mladen Markač

Sudija je napomenuo i da su neki preminuli hrvatski lideri također bili uključeni u zločinački poduhvat:

#### Udruženi zločinački poduhvat zvaničnika Herceg-Bosne 
[alt=MKSJ je u presudi zaključio da je postojao plan stvaranja hrvatskog entiteta u Bosni i Hercegovini koji bi omogućio ujedinjenje hrvatskog naroda djelomično u granicama nekadašnje Banovine Hrvatske iz 1939|mini|MKSJ je u presudi zaključio da je postojao plan stvaranja hrvatskog entiteta u Bosni i Hercegovini koji bi omogućio ujedinjenje hrvatskog naroda djelomično u granicama nekadašnje [Banovina Hrvatska|Banovine Hrvatske iz 1939.]]
Udruženi zločinački poduhvat zvaničnika Herceg-Bosne se odnosi na presudu koju je donio Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju u predmetu *Tužilac protiv Jadranka Prlića i drugih*.

Žalbeno vijeće suda je potvrdilo skoro sve osuđujuće presude koje je Pretresno vijeće izreklo Jadranku Prliću, Bruni Stojiću, Slobodanu Praljku, Milivoju Petkoviću, Valentinu Ćoriću i Berislavu Pušiću u odnosu na događaje koji su se desili u Hrvatsko-bošnjačkom sukobu. Među zločinima za koje su osuđeni su ubistva civila, masovna hapšenja i zlostavljanja Bošnjaka na logorima pod kontrolom HVO-a, uništavanje civilnih objekata i kulturne baštine, sistemsko protjerivanje, blokiranje humanitarnih konvoja. Po mišljenju Pretresnog vijeća, zajednički zločinački cilj je imao "dominaciju Hrvata u Hrvatskoj Republici Herceg-Bosni putem etničkog čišćenja muslimanskog stanovništva". Žalbeno vijeće potvrdilo kazne zatvora za osuđenike, ukupno 111 godina zatvora. Prema zaključku sudije, zločini su imali obrazac ponašanja i nisu djelo "šačice neodgovornih vojnika", te da je plan za njegovo sprovođenje bilo potrebno promijeniti nacionalnu strukturu područja za koje se tvrdilo da pripadaju Herceg Bosni.

## Također pogledajte 
* Spisak optuženih pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Sloveniji
* Sastanak u Karađorđevu
* Dogovor u Grazu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Jasmina Pjanić, Udruženi zločinački poduhvat

Kategorija:Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju
Kategorija:Ratovi u bivšoj Jugoslaviji
Kategorija:Međunarodno pravo
Kategorija:Ratni zločini
Kategorija:Rat u Bosni i Hercegovini