open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grb općine Velika Kladuša

**Grb općine Velika Kladuša** je simbol općine Velika Kladuša. Članovi 10. do 12. Statuta ove općine propisuju izgled i način upotrebe grba i zastave općine.

Prema Statutu općine, grb je u obliku dva štita: sa gornjim, manje i donjim, veće zašiljenim završetkom. U gornjem dijelu grba nalaze se stilizirane zidine krajiških kula. Na lijevoj strani zidina nalazi se mladi mjesec, a na desnoj smještena je zvijezda petokraka, dok je u središnjem dijelu zidina naznačen broj "1280". Ispod zidina, u sredini grba, smještena je stara kladuška kula sa širom otvorenim vratima. Ispod kule nalazi se polukružna lenta sa ispisanim imenom grada Velika Kladuša. Ispod lente, u sredini donjeg dijela grba, smještena je figura konja. Konj je propet na zadnje noge i okrenut udesno. Gornji dio grba je svjetloplave boje, a donji dio svjetlozelene boje. Zidine, stara kula, lenta i figura konja su bijele boje, akcentirani crnom bojom. Boje grba su crna, zelena, plava i zlatna (žuta). Grb je oivičen akcentom zlatne (žute) boje.

Grb općine Velika Kladuša se zvanično ističe i koristi na:
* na ulazima u sve zgrade općinskog organa uprave i isturenih mjesnih (matičnih) ureda,
* na zgradama mjesnih zajednica na području općine,
* na ulazima na području općine iz susjednih općina,
* u zvaničnoj prepisci, pozivnicama, vizit-kartama i sličnim dokumentima općinskog vijeća, općinskog načelnika, službi Jedinstvenog općinskog organa uprave i pomoćnika općinskog načelnika.

## Također pogledajte 
* Zastava općine Velika Kladuša

## Reference 
## Vanjski linkovi 
**Zvanična stranica općine Velika Kladuša*

Kategorija:Velika Kladuša
Velika Kladuša
Zastava općine Velika Kladuša

mini|desno|250px|Zastava općine Velika Kladuša
**Zastava općine Velika Kladuša** je simbol općine Velika Kladuša. 
Zastava općine Velika Kladuša je svjetloplave boje. Lijevo od centra nalazi se grb općine Velika Kladuša. Od donjeg ruba zastave prema gornjem rubu, paralelno su smještena dva bijela polja koja se protežu cijelom dužinom zastave. Grb općine donjim saživljenim završetkom dodiruje bijelo paralelno polje. Zastava je pravougaonog oblika. Odnos između dužine i širine zastave je 2:1.
Zastava općine Velika Kladuša se zvanično ističu i koriste na slijedeći način:
* grb i zastava - na ulazima u sve zgrade općinskog organa uprave i isturenih mjesnih (matičnih) ureda,
* na zgradama mjesnih zajednica na području općine,
* na ulazima na području općine iz susjednih općina,
* grb općine se koristi u zvaničnoj prepisci, pozivnicama, vizit-kartama i sličnim dokumentima općinskog vijeća , općinskog načelnika, službi Jedinstvenog općinskog organa uprave i pomoćnika općinskog načelnika.

## Također pogledajte 
* Grb općine Velika Kladuša

## Reference 
## Vanjski linkovi 
**Zvanična stranica općine Velika Kladuša*

Kategorija:Velika Kladuša
Velika Kladuša
Jedan od onih života...

***Jedan od onih života...*** jest osmi studijski album pjevača i tekstopisca Đorđa Balaševića. Album je producirao Đorđe Petrović a objavljen je 1993. u izdanju UFA Medije.
 
Omot albuma ima liniju "Muzike iz istoimenog romana", koji se odnosi na Balašević ranije objavljeni roman *Jedan od onih života*. Album je prožet ratnom tematikom, s obzirom na vrijeme kada je snimljen a glavne pjesme su: optimistična pjesma "Ja luzer?", "Provincijalka", "Krivi smo mi" i "Čovek sa mesecom u očima".

## Spisak pjesama 
## Članovi 
* Đorđe Balašević – vokali
* Aleksandar Dujin – klavir
* Dušan Bezuha – gitara
* Đorđe Petrović – sintisajzer, producent
* Aleksandar Kravić – bas-gitara
* Josip Kovač – saksofon
* Dragoljub Đuričić – bubnjevi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Album *Jedan od onih života...* na Discogsu
* Balašević info
* Petar Janjatović, *EX YU ROCK enciklopedija 1960-2006*; 

Kategorija:Albumi iz 1993.
Kategorija:Albumi Đorđa Balaševića
Akceptor elektrona

**Akceptor elektrona** je hemijski entitet koji prima elektrone koji su na njega preneseni iz nekog drugog spoja. To je oksidirajuće sredstvo koje se, zbog prihvatanja elektrona, u tom procesu,  samo po sebi reducira.
## Pregled
Tipski oksidanti imaju stalne hemijske promjene po principima  kovalentne ili ionske hemije, što  dovodi do potpunog i nepovratnog transfer jednog ili više elektrona. U mnogim hemijske okolnostima, međutim, transfer elektronskih punjenja elektrona donatora može biti samo frakcijski, što znači da elektron nije u potpunosti prenesen, ali rezultira u elektronskoj rezonanci između donatora i akceptora. To dovodi do stvaranja transfera punjenja kompleksa u kojem komponente uglavnom zadržavaju svoj ​​hemijski identitet.

Akceptorska moć elektrona primateljskih molekula mjeri se  afinitetom njegovoih  elektrona koji je energija oslobođena prilikom punjenja najniže prazne molekulskoj orbitali (LUMO).

Sveukupni energetski balans (ΔE), odnosno, dobijena ili izgubljena energija, u  transferu elektrona donatora-akceptor je određena razlikom između afiniteta akceptorskog elektrona (A) i ionizacionim potencijalom (I) elektrona donora:

***Δ E = A-I**.

U hemiji, klasu donora elektrona koji da  ne samo jedan, već niz dva u paru elektrona koji čine kovalentna veza sa elektron donatora molekula, je poznat kao Lewis kiselina. Ovaj fenomen dovodi do široko polje Lewis acido-bazne hemije. [2] pokretačka snaga za elektron donatora i akceptor ponašanje u hemije se temelji na konceptima elektropozitivnosti (za donatore) i elektronegativnosti (za primaoca) atomskih ili molekularne entiteta.

## Primjeri
Primjeri elektrona primatelja (akceptora) uključuju kisik, nitrate, željezo (III), mangan (IV), sulfat, ugljen-dioksid, ili, u nekim mikroorganizama, hlorirana otapala kao što su tetrahloretilen (PCE), trihloroetilen (TCE), dihloroetilen (DCE), i vinil hlorid (VC). Ove reakcije su od interesa, ne samo zato što omogućuju organizmima da dobiju energiju, već i zato što su uključene u prirodnu biorazgradnju organskih zagađivača.

U biologiji, terminalni  akceptor elektron je spoj koji prima ili primi elektron tokom ćelijskog disanja ili fotosinteze. Svi organizmi dobijavu energiju prebacivanjem elektrona iz elektrona donatora na  elektrone akceptora. Tokom ovog procesa (lanac transporta elektrona), akceptor elektrona se reducira, a elektron donora se oksidira.
## Također pogledajte
*Redoks reakcija
*Poluprovodnik
*Donor elektrona

## Reference
## Vanjski linkovi
*http://toxics.usgs.gov/definitions/electron_acceptor.html 

Kategorija:Elektrohemija
Prebold

mini|280px|Prebold, rimokatolička crkva "Sv. Pavel"
**Prebold** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Žalec.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Prebold je imala 4.916 stanovnika, od čega u samom Preboldu 1.709.

### Općina Prebold 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Žalec.*

### Prebold (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Do 1952. iskazivano pod imenom **Sveti Pavel pri Preboldu**.*

## Galerija 

Datoteka:Statuta Marije device, pred cerkvijo svetega Pavla.jpg|statua Djevice Marije ispred crkve
Datoteka:1bolska prebold.jpg|rijeka Bolska na toku kroz Prebold
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Preboldu
*
Donor elektrona

**Donor elektrona** je hemijski izvor koji donira elektrone drugim jedinjenjima. To je reducirajući agens koji se otpuštanjem elektrona oksidira. 
## Pregled
Tipski reducirajući agensi podliježu permanentnim hemijskim promenama, suglasno principima kovalentne ili ionske hemije. Rezultat tih promjena je kompletni i nepovratni transfer jednog ili više elektrona. U mnogim hemijskim reakcijama, međutim, moguć je frakcijski transfer elektronskog naboja na akceptor elektrona. Drugim riječima, elektron se ne prenosi potpuno već se javlja elektronska rezonanca između donora i akceptora. To vodi ka formiranju kompleksa prenos naelektrisanja u kojem reagirajuće komponente uglavnom zadržavaju svoj hemijski identitet.

Sposobnost doniranja elektrona davateljske molekule se mjeri njegovim potencijalom ionizacije – energija koja je potrebna za uklanjanje elektrona sa najviše okupirane molekulske orbitale.

Sveukupni energetski balans (ΔE), tj. stečena ili izgubljena energija, tokom transfera elektrona ddavatelja  na primatelja  je određena razlikom između akceptorskog elektronskog afiniteta (A) i ionizacionog potencijala (I):
:{\Delta}E=A-I\,

U hemiji, klasa elektronskih donora koja donira par elektrona kojim se formira kovalentna veza sa elektron akceptorskim molekulom, poznata je kao Luisova baza. Ovaj fenomen je osnova hemije Luisovih kiselina i baza. Pokretačka snaga ponašanja elektronskih donatora i akceptora se zasniva na konceptu elektropozitivnosti (za donore) i elektronegativnosti (za akceptore) atomskih ili molekulskih entiteta.

## Donori elektrona u biologiji
U biologiji, donacija elektrona se odvija tokom ćelijskog disanja, što dovodi do oslobađanja energije. Mikroorganizmi, kao što su bakterije, dobijaju energiju u procesima prenosa elektrona. Putem svojih ćelijskih mehanizama, mikroorganizam prikupljaju energiju za korištenje u životnim procesima. Konačni rezultat se ogleda u doniranju elektrona na njihove akceptore. Tokom ovog procesa (lanac transporta elektrona) elektroni donatora se oksidira, a  elektron akceptora se reducira. Naftni ugljikovodici, manje hlorirana otapala kao što su vinil hlorid, oksidiraju organske materije, a reducirana neorganska jedinjenja su svi spojevi koji mogu djelovati kaodonatori elektrona. Ove reakcije su od interesa, ne samo zato što omogućuju organizmima da dobiju energiju, već i zato što su uključeni u prirodnu biorazgradnju organskih zagađivača. 
## Također pogledajte
*Elektron
*Akceptor elektrona
## Reference 
## Vanjski linkovi
*http://toxics.usgs.gov/definitions/electron_donor.html 

Kategorija:Elektrohemija
Bardača (Srbac)

**Bardača** je naseljeno mjesto u općini Srbac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Srbac
Administrativna podjela Grčke

**Administrativna podjela Grčke** se od 1. januara 2011. i provedbe Kallikratisovog plana sastoji od dva glavna nivoa podjele, regija ili periferija i općina. Stare prefekture su ili ukinuta ili su se transformisale u regionalne jedinice u 2011. Postoji 13 periferija dok je Sveta gora autonomno područje. 
Osim ova dva nivoa podjele, postoji i treći nivo administrativne podjele Grčke. Treći nivo se sastoji od novih decentralizovanih uprava koje se sastoje od dvije ili tri periferije (osim za Atiku i Krit), kojom upravlja generalni sekretar imenovan od strane vlade uz pomoć savjetodavnog vijeće koje se bira od regionalnih guvernera i predstavnika općina.

## Administrativne jedinice prvog nivoa 
|}

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
Grčka
Kategorija:Grčka
Kategorija:Periferije u Grčkoj
Grčka
John Bel Edwards

**John Bel Edwards** jest američki advokat i političar Demokratske stranke, koji je trenutno na mjestu guvernera savezne države Louisiana. Edwards je veteran američke vojske, a služio je u 82. padobranskoj diviziji. Prije izbora za guvernera bio je u Predstavničkom domu Louisiane kao vođa manjine, a predstavljao je 72. distrikt od 2008. godine. Na izborima za guvernera 2015. pobijedio je republikanskog senatora Davida Vittera na općim izborima održanim 21. novembra, te tako postao prvi demokrata koji je pobijedio na izborima u Louisiani nakon 2008. godine, kada je Mary Landrieu osvojila svoj treći mandat u Senatu SAD.

## Karijera 
Dana 21. februara 2013. Edwards je objavio da će se kandidirati za guvernera na izborima 2015. Naveo je da njegova država treba "zdravu dozu zdravog razuma i suosjećanje s običnim ljudima". Kao jedini demokrat u izbornoj utrci, Edwards je bio vodeći kandidat u nestranačkim primarnim izborima sa 444.517 osvojenih glasova (39,9%) ispred Vittera koji je završio na drugom mjestu sa 256.300 glasova (23%). Na trećem mjestu bio je Scott Angelle koji je dobio 214.982 glasa (19,3%). Dana 5. novembra 2015. odlazeći zamjenik guvernera republikanac Jay Dardenne koji je na primarnim guvernerskim izborima bio četvrti sa 166.656 glasova, iskazao je podršku Edwardsu u predstojećem drugom krugu izbora protiv senatora Vittera. U drugom krugu izbora, Edwards je dobio 56% glasova te pobijedio Vittersa.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Biografije, Amite City (Louisiana)
Kategorija:Savezni guverneri u Sjedinjenim Američkim Državama
Kategorija:Živi ljudi
Bajinci

:
* Bajinci (Srbac), naselje u općini Srbac.

:
* Bajinci (Crna Trava), naselje u općini Crna Trava.
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Mrkonjić Gradu

mini|desno|200px|Džamija Hamidija
**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Mrkonjić Gradu** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Mrkonjić Grad. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Mrkonjić Grad se nalaze sljedeći spomenici:
* "Hamidija džamija (Džamija u Rijeci, Riječka džamija, Rička džamija), mjesto i ostaci graditeljske cjeline,
* "Kizlaragina džamija u Mrkonjić Gradu, mjesto i ostaci graditeljske cjeline,
* "Kuća porodice Gašić" (historijski spomenik),
* "Muzej 1. zasjedanja ZAVNOBiH-a zajedno sa stalnom muzejskom postavkom,
* "Stari grad Bočac" (graditeljska cjelina),
* "Stećak u Baljvinama" (arheološko područje).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Mrkonjić Grad
*
Koordinacijski broj

[thumb|200px|Izvod iz kristalne strukture [natrij-hlorida sa koordinacijskim brojem 6 za Na i Cl]]
Pod pojmom **koordinacijski broj** (KB) označava se broj najbližih komšija neke strukturne jedinice (atoma, iona, molekula) u nekom kristalu (npr. ionskom kristalu, metalnoj rešeci i sl) odnosno broj direktno povezanih atoma na centralni u nekom kompleksu. Navođenjem pozicije osnovnih gradivnih jedinica tj. njihovom koordinacijom u elementarnoj ćeliji opisuje se kristalna struktura.

Među najčešćim koordinacijskim brojevima u prirodi javljaju se 4 i 6, a relativno često se javljaju i 2, 3, 8 i 12. Među kompleksima se ponekad javljaju i druge vrijednosti. Koordinacijski broj između ostalog zavisi od odnosa radijusa u ionima (u ionskim kristalima) odnosno od osobina spajanja (u kompleksima). Koordinacijski broj u kristalima se uglavnom povećava povećanjem pritiska, npr. prelazom iz grafita (KB: 3) u dijamant (KB: 4).

Koordinacijski broj u kristalnoj rešeci navodi se u uglatim zagradama. Kao primjer može se navesti kuhinjska so (natrij-hlorid): Na[6] Cl[6], što odgovara pravougloj strukturi rešetke. Svaki ion natrij ima 6 komšijskih iona hlorida, a također i svaki ion hlorida okružen je sa 6 iona natrija, a kao koordinacijski poliedar u oba slučaja ispada oktaedar.

U određenim kristalnim strukturama jedna te ista strukturna jedinica može na različitim pozicijama imati različite koordinacijske brojeve.

## Primjeri 
U sljedećoj tabeli predstavljeni su koordinacijski brojevi nekih vrsta rešetke.

## Literatura 
* R. Hoppe: *Die Koordinationszahl - ein „anorganisches Chamäleon“*. Angewandte Chemie 82(1), str. 7 - 16 (1970),  

## Reference 
Kategorija:Kristalografija
Kategorija:Hemijske veze
Kategorija:Nauka o materijalima
Kategorija:Koordinaciona hemija
Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2001.

**Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2001.**  je prvenstvo koje je održano zajedno za muškarce i za žene od 3. do 11. februara 2001. na slovenskoj Pokljuki kod Bohinja. Nakon SP 1998, ovo je drugo svjetsko prvenstvo održano na Pokljuki. U muškoj konkurenciji ovo je bilo 36. po redu, a u ženskoj 18. prvenstvo. Ukupno je održano pet utrka za koju se dodjeljene medalje: pojedinačne utrke u obje konkurencije, 
sprint, utrke štafeta 4 × 7,5 km u ženskoj i 4 × 7,5&nbsp;km u muškoj konkurenciji, utrke u potjeri u muškoj konkurenciji na 12,5&nbsp;km, i u ženskoj na 10&nbsp;km, utrka u masovnom startu na 15&nbsp;km za muškarce i 12,5&nbsp;km za žene.

## Države učesnice 
## Termini 
## Muškarci 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Žene 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Pojedinačne medalje 
## Ukupan broj osvojenih medalja 
; Žene

; Muškarci

; Ukupno

## Napomene
## Reference 
## Vanjski linkovi 
 * Svi rezultati Svjetskih prvenstava u biatlonu

2001
*
Kategorija:2001. u Sloveniji
Kategorija:2001. u biatlonu
Kategorija:Sportska takmičenja u Sloveniji
Kategorija:Sport u Bohinju
Kategorija:Biatlon u Sloveniji
Vodik-peroksid

mini|280px|3D prikaz vodik-peroksida
**Vodik-peroksid** (H2O2) – u razblaženoj formi – je plavičasti ili bezbojni, tečni spoj vodika i kisika. U vodenim rastvorima je slaba kiselina, koja disocira u dva stepena. Njegove soli su  metalni peroksidi. 
320px|thumb|Fazni  dijagram H2O2i vode:  Područje iznad plave linije je tečnost. Tačkaste linije dijele čvrstu+čvrstu fazu.

## Struktura 
Vodik-peroksid je neplanarna molekula sa uvrnutom  C2 simetrijom. Veza O−O je jednostruka, a molekula ima relativno visoku rotacijsku barijeru  2460 cm−1 (29,45 kJ/mol). Poređenja radi, rotacijska barijera etana je 12,5 kJ/mol. Povećana barijera se pripisuje odbijanju između usamljenog para susjednih atoma kisika, što rezultira da vodik-peroksid ispoljava atropizomerizam.

Molekularne strukture plinovitog i kristalnog H2O2 značajno se razlikuju. Ova razlika se pripisuje efektima prisustva/odsustva vodikove veze, koja je odsutna u plinovitom stanju. Kristali su tetragonalni sa grupom za ratmak; D_4^4 P4_12_1.

## Dobijanje 
Ranije se vodik-peroksid  uglavnom dobijao elektrolizom sumporne kiseline:

: \mathrm{1) \ 2 \ SO_4^{2-} \longrightarrow S_2O_8^{2-} + 2 \ e^-}
: \mathrm{2) \ S_2O_8^{2-} + 2 \ H_2O \longrightarrow H_2O_2 + 2 \ HSO_4^-}

U laboratorijskim uvjetima, dobija se reakcijom peroksida sa kiselinama. Historijski važan reagens je barij-peroksid, koji reagira u rastvoru sumporne kiseline, gradeći vodik-peroksid i barij-sulfat:

: \mathrm{BaO_2 + 2 \ H^+ + SO_4^{2-} \longrightarrow H_2O_2 + BaSO_4}

* ΔfH0gas: −136,11 kJ/mol
* ΔfH0liq: −188 kJ/mol
* ΔfH0sol: −200 kJ/mol

## Historija 
Vodik-peroksid je prvi put dobio Louis Jacques Thénard 1918. godine u reakciji barij-peroksida i dušične kiseline. Dodavanje hlorovodične kiseline, a kasnije se pokazalo potom i reakcija sa sumpornom kiselinom, bila je posebno dobro rješenje jer se tom prilikom izdvaja barij-sulfat.

## Upotreba
Vodik-peroksid se upotrebljava za izbjeljivanje (između ostalog, i  kose), kao antiseptik, u hemijskoj industriji, a i kao oksidans za raketno gorivo.

U prodaju dolazi u komercijalnim koncentracijama od 3,6,9,12, i 30%  (pod nazivom "Perhidrol"; u apotekama je poznatiji kao "Hidrogen").

## Također pogledajte 
* Natrij perkarbonat

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Peroksidi
Kategorija:Antiseptici
Kategorija:Izbjeljivači
Kategorija:Dezinficijensi
Kategorija:Hemikalije za domaćinstvo
Kategorija:Hemikalije osjetljive na svjetlost
Kategorija:Otologici
Kategorija:Oksidaciona sredstva
Austenitni nehrđajući čelik

**Serija 300 austenitnog nehrđajućeg čelika** ima austenit kao svoju primarnu fazu (površinski centrirana kristalna struktura). Ovo su legure koje sadrže hrom i nikl, a ponekad molibden i dušik, struktuiran oko Tip 302 sastava željeza, 18% hroma i 8% nikla. Serije 200 austenitnog nehrđajućeg čelika zamjenjuju većinu svojih sadržaja nikla sa manganom kako bi smanjili cijenu. Austenitni čelici se ne mogu otvrđati termičkim tretmanom. Većina poznatih nehrđajućih čelika su najvjerovatnije SAE 304 nehrđajući čelik, također zvan 18/8 ili A2 nehrđajući čelik. Tip 304 hirurški nehrđajući čelik je austenitni čelik koji sadrži 18-20% hroma i 8-10% nikla.

Legura 20 (*Stolar* 20) austenitni je nehrđajući čelik koji posjeduje odličnu otpornost na vruće sulfatne kiseline i više ostalih agresivnih okolina koje bi spremno napale tip 316 nehrđajući. Ova legura izražava superiornu otpornost na pucanje od naponske korozije pri kuhanju 20-40% sulfatne kiseline. Legura 20 ima odlična mehanička svojstva i prisustvo niobija u leguri smanjuje izdvajanje karbida tokom zavarivanja.

Austenitni nehrđajući čelik može se testirati metodama bez razaranja korištenjem metode farbanja penetrantima, ali ne i metodom magnetne inspekcije čestica. Testiranje vrtložnim strujama se također može koristiti.  To je primarni nehrđajući čelik koji se koristi u konstrukciji avijacije. U hemijskoj i industriji čelika, primjenjivi razredi su SAE 308, 308L, 316, 316L, 316LN (dušični ležaj), 312, 309L i 310L. "L" označava procent ugljika manji od 0,03%, najviše korišten za otpornost na toplotnu koroziju i smanjenje osjetljivosti na formiranje hrom-karbida.  Sljedeći razred, 312, koristi se za zavarivanje različitih čelika, također poznat kao univerzalna legura čelika kako bi nepoznat sastojak čelika mogao biti zavarivan. Za visokotemperaturne primjene više od 600&nbsp;°C, razredi 309 i 310 se preferiraju. Razred 316 je legiran sa molibdenom (~2–3%) za visokotemperaturnu čvrstoću i otpornost na piting (rupičastu koroziju) i na koroziju pukotina.

## Također pogledajte 
* Martenzitni nehrđajući čelik

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Austenitic stainless steels Jean H. Decroix et al

Kategorija:Čelici
Kukulje

**Bosna i Hercegovina**:
* Kukulje (Srbac), naselje u općini Srbac

**Crna Gora**:
* Kukulje (Bijelo Polje), naselje u općini Bijelo Polje
Gornji Grad (Slovenija)

mini|280px|Gornji Grad, centar
**Gornji Grad** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Gornji Grad je imala 2.665 stanovnika, od čega u samom Gornjem Gradu 1.048.

### Općina Gornji Grad 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Mozirje.*

### Gornji Grad (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:GornjiGrad3.JPG|rimokatolička crkva "Sv. Mohor i Fortunat"
Datoteka:Gornji Grad Slovenia - church.JPG|rimokatolička crkva "Sv. Trojica"
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Gornjem Gradu
*
Ćukali

**Ćukali** su naseljeno mjesto u općini Srbac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Srbac
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Prozor-Rami

**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Prozoru** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Prozor. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Prozor se nalaze sljedeći spomenici:
* "Džamija u Lizopercima sa mektebom i haremom" (graditeljska cjelina),
* "Franjevački samostan i crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije u Šćitu" (kulturni pejzaž i područje),
* "Spomenik na Makljenu" (graditeljska cjelina),
* "Stara tvrđava Prozor" (arheološko područje i ostaci).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Prozor
*
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Jablanici

[mini|desno|250px|Stećci u naselju [Risovac (Jablanica)|Risovac]]
**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Jablanici** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Jablanica. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Jablanica se nalaze sljedeći spomenici:
* "Memorijalni kompleks Bitka za ranjenike na Neretvi" (historijsko područje),
* "Nekropola sa stećcima Dugo polje na Blidinju" (historijsko područje),
* "Nekropola sa stećcima Ponor" (historijsko područje),
* "Nekropola sa stećcima Risovac" (historijsko područje),
* "Prahistorijski tumulusi, nekropole sa stećcima i nišanima u naselju Sovići" (grobljanska cjelina).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Jablanica
*
Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2002.

**Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2002.**  je prvenstvo koje je održano zajedno za muškarce i za žene 24. marta 2002. u norveškom Oslu 
Nakon SP 1986, SP 1990, SP 1999 i SP 2000 ovo je peto svjetsko prvenstvo održano u Oslu. Zbog održavanja Zimskih olimpijskih igara u Salt Lake Cityju, održane su samo utrke u disciplinama, koje nisu na olimpijskom programu, za koje su 
dodjeljene medalje i to u masovnom startu na 15&nbsp;km za muškarce i 12,5&nbsp;km za žene. Utrke su organizovane u okviru takmičenja Svjetskog kupa u biatlonu 2001/02. Pravo nastupa imali su prvih 30 biatlonaca, na osnovu aktuelnog poredka u svjetskom kupu. U muškoj konkurenciji ovo je bilo 37. po redu, a u ženskoj 19. prvenstvo.
## Države učesnice 
## Termini 
## Muškarci 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Žene 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Pojedinačne medalje 
## Ukupan broj osvojenih medalja 
; Žene

; Muškarci

; Ukupno

## Napomene
## Reference 
## Vanjski linkovi 
 * Svi rezultati Svjetskih prvenstava u biatlonu

2002
*
Kategorija:2002. u Norveškoj
Kategorija:2002. u biatlonu
Kategorija:Sportska takmičenja u Norveškoj
Kategorija:Sport u Oslu
Kategorija:Biatlon u Norveškoj
Šmarje

**Slovenija**:

* Šmarje (Ajdovščina), naselje u općini Ajdovščina, regija Goriška
* Šmarje (Koper), naselje u gradskoj općini Koper, regija Obalno-kraška
* Šmarje (Šentjernej), naselje u općini Šentjernej, regija Jugoistočna Slovenija
* Šmarje pri Jelšah, naselje i općina u regiji Savinjskoj
* Šmarje pri Sežani, naselje u općini Sežana, regija Obalno-kraška
* Šmarje–Sap, naselje u općini Grosuplje, regija Srednja Slovenija
Šmarje pri Jelšah

mini|280px|Šmarje pri Jelšah, Marijina crkva i pogled na Kalvariju
**Šmarje pri Jelšah** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Šmarje pri Jelšah.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Šmarje pri Jelšah je imala 10.154 stanovnika, od čega u samom Šmarju pri Jelšah 1.779.

### Općina Šmarje pri Jelšah 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Šmarje pri Jelšah.*

### Šmarje pri Jelšah (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1995. povećano za izdvojene dijelove iz naselja Dvor, Korpule, Mala Pristava, Vinski Vrh pri Šmarju, Zadrže i Zastranje. Iste godine smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Vinski Vrh pri Šmarju. U 2015. i 2017. izvršene su manje razmjene teritorija između naselja **Šmarje pri Jelšah** i Zastranje.*

## Galerija 

Datoteka:Šmarje pri Jelšah 03.JPG|detalj
Datoteka:Šmarje pri Jelšah 04.JPG|Slomškova ulica
Datoteka:Šmarje pri Jelšah 01.JPG|mjesno groblje
Datoteka:Smarje pri Jelsah-train station.jpg|željeznička stanica
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Šmarju pri Jelšah
*
Velika nagrada Abu Dhabija 2015.

**Velika nagrada Abu Dabija 2015.** (službeno poznata kao **"2015 FORMULA 1 ETIHAD AIRWAYS ABU DHABI GRAND PRIX"**) automobilska je trka Formule 1 koja se održava 29. novembra 2015. na stazi Yas Marina Circuit u Jas Marini, u Abu Dabiju. Ovo je devetnaesta trka u sezoni 2015., i ujedno i 7. trka za Veliku nagradu Abu Dabija.

Nico Rosberg je sedmu pol poziciju u ovogodišnjem šampionatu, a 22. put ukupno u karijeri. Rosberg je došao do treće pobjede zaredom, šeste ove sezone, a 14. u karijeri. Drugo mesto zauzeo je šampion Lewis Hamilton u drugom Mercedesu, dok se na trećem stepeniku pobedničkog postolja našao vozač Ferrarija Kimi Räikkönen.

### Prvi trening  
### Drugi trening  
## Rezultati treninga (subota) 
### Treći trening  
### Kvalifikacije 
: Will Stevens - 5. mjesta grid kazna - koristiti peti elektronske kontrolne kutije.
: Romain Grosjean - 5. mjesta grid kazna - zamjena mjenjača.
: Roberto Merhi - automobil modificirani pod Parc Fermé uvjetima.

## Utrka (nedjelja) 
: Max Verstappen - 5. sekundi dodao za prisilio vozača sa staze; 20. sekundi dodao za ignoriranje plavih zastava.

## Rangiranje nakon utrke
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je u prvih 5 pozicija uključen plasman za oba seta.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 14. pobjeda za Nico Rosberg.
* 80. podija za Kimi Räikkönen.

### Konstruktori 
* 45. pobjeda za Mercedes.
* 150. utrka za Force India.

## Vanjski linkovi 
*  formula1.com – Rezultati 1. treninga 
*  formula1.com – Rezultati 2. treninga 
*  formula1.com – Rezultati 3. treninga 
*  formula1.com – Rezultati kvalifikacija 
*  formula1.com – Rezultati utrka
*  stasf1.com - detalji utrke

Abu Dabi
Kategorija:2015. u Ujedinjenim Arapskim Emiratima
2015
Podčetrtek

mini|280px|Podčetrtek, rimokatolička crkva "Sv. Lovrenc"
**Podčetrtek** () je naseljeno mjesto i općina, te banjsko lječilište u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Šmarje pri Jelšah.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Podčetrtek je imala 3.325 stanovnika, od čega u samom Podčetrtku 528.

### Općina Podčetrtek 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Šmarje pri Jelšah.*

### Podčetrtek (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1995. povećano za dijelove naselja Slake i Sodna vas.*

## Galerija 

Datoteka:Podcetrtek (8618460133).jpg|centar
Datoteka:Podcetrtek (8618519355).jpg|fontana
Datoteka:Podčetrtek Castle 23.jpg|terme "Olimia", ranije "Atomske Toplice"
Datoteka:Grad Podčetrtek.jpg|zamak
Datoteka:Podcetrtek (8619554126).jpg|rimokatolička crkva "Mater Božja"
Datoteka:Podcetrtek (8618459099).jpg|detalj
Datoteka:Podcetrtek-rail halt.jpg|željeznička stanica
Datoteka:Podcetrtek (8619567426).jpg|mapa
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Kategorija:Naselja u Podčetrtku
*
Rani mraz (album)

***Rani mraz*** jest 12. studijski album pjevača i tekstopisca Đorđa Balaševića. Album je izdat 2004. u izdanju izdavačke kuće Hi-Fi Centar.
Naslov albuma se odnosi na Balaševićevu bivšu muzičku grupu Rani mraz.
Odlikuje se folk rock zvukovima akustičnih instrumenata, slično kao i Balaševićev album *Naposletku* iz 1996.

Sastoji se od 13 pjesama a sadrži i novu studijsku verziju poznate pjesme "Priča o Vasi Ladačkom" koja je na ovom albumu naslovljena kao "Priča o Vasi L.". Ovo je treća verzija pjesme. Prva se nalazi na albumu Ranog mraza *Odlazi cirkus* iz 1980. a druga verzija na Balaševićevom kompilacijskom albumu iz 2003, *Ostaće okrugli trag na mestu šatre*.

## Spisak pjesama 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Album *Rani mraz* na Discogsu
* Petar Janjatović, *EX YU ROCK enciklopedija 1960-2006*; 

Kategorija:Albumi iz 2004.
Kategorija:Albumi Đorđa Balaševića
Bistrica ob Sotli

mini|280px|Bistrica ob Sotli, osnovna škola
**Bistrica ob Sotli** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u Posavskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Šmarje pri Jelšah.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Bistrica ob Sotli je imala 1.436 stanovnika, od čega u samoj Bistrici ob Sotli 272.

### Općina Bistrica ob Sotli 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Šmarje pri Jelšah.*

### Bistrica ob Sotli (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *Do 1952. iskazivano pod imenom **Sveti Peter pod Svetimi Gorami**.*

## Galerija 

Datoteka:Bistrica ob Sotli - New fire station.jpg|zgrada DVD-a
Datoteka:Bistrica ob Sotli - plague column.JPG|komemorativni spomenik umrlima od kuge 1645/46 godine
Datoteka:Bistrica ob Sotli - plaque.JPG|spomen-ploča poginulih hrvatskih izbjeglica, vojnika i civila, po završetku Drugog svjetskog rata
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u Posavskoj regiji
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Posavskoj regiji
Kategorija:Naselja u Bistrici ob Sotli
*
U tvojim molitvama – Balade

**U tvojim molitvama – Balade** jest prvi live-album pjevača i tekstopisca Đorđa Balaševića. Snimljen je tokom koncerata Balaševića u Zetri (Sarajevo, novembar 1986), Ledena dvorana (Zagreb, novembar 1986), Sava Centar (Beograd, decembar 1986), Studio M (Novi Sad, maj 1987) i Šalata (Zagreb, juli 1987) i sadrži live verzije njegovih balada.

Neki dijelovi Balaševićevih duhovitih monologa i dijelova pjesmi "Ne volim januar" i "Bezdan" snimljeni su tokom njegovog gostovanja u emisiji *Pop Ekspres* Radija Novi Sad.

Na albumu se nalazi prethodno neobjavljena pjesma "Samo da rata ne bude", snimljena s dječijim horom. Tekst pjesme na svoj način upozorava o ratu (koji se već tada osjećao u zraku), postajući himna pacifista širom tada još uvijek postojeće SFRJ.

## Reference
## Vanjski linkovi
* *U tvojim molitvama – Balade* na Discogsu
* Petar Janjatović, *EX YU ROCK enciklopedija 1960-2006*; 

Kategorija:Albumi iz 1987.
Kategorija:Albumi Đorđa Balaševića
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Stocu

[mini|desno|250px|[Nekropola stećaka Radimlja]]
[mini|desno|250px|Crteži na stijeni pećine [Badanj (pećina)|Badanj]]
**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Stocu** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Stolac. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Stolac se nalaze sljedeći spomenici:
* "Begovina" (graditeljska stambena cjelina),
* "Crkva sv. Nikole u Trijebnju" (graditeljska cjelina),
* "Crkva sv. Petra i Pavla sa grobljem, sudačkim stolicama, dvorištem, zidom i pokretnom imovinom u Ošanjićima kod Stoca" (historijska cjelina),
* "Đulhanumina kuća" (graditeljska cjelina),
* "Čaršijska džamija i Čaršija u Stocu" (graditeljska cjelina),
* "Grob Moše Danona sa okolnim prostorom i havrom na Krajšini" (graditeljska cjelina),
* "Hamam na Ćupriji, mjesto i ostaci historijske građevine",
* "Helenistički grad Daorson u Ošanjićima" (arheološko područje),
* "Javno ljetno kupalište Kupaje u Stocu" (graditeljska cjelina),
* "Korito Bregave sa mlinicama, stupama i mostovima" (prirodno-graditeljska cjelina),
* "Kuća na Luci (Vakuf Hatidže Hajdarbegović)" (stambena graditeljska cjelina),
* "Kuće porodice Behmen u sklopu mahale Behmenluk u Stocu" (stambena graditeljska cjelina),
* "Mejtef Mektebi Ibtidaije" (historijska građevina),
* "Nekropola sa stećcima i nišanima (Stari harem) na Gorici" (historijsko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu kod Boškailovih kuća (Glavica i Haremi), zaselak Brdo, naselje Hodovo" (arheološko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu kod Boškailovih kuća (Radan krst), zaselak Brdo, naselje Hodovo" (arheološko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Perića njiva u zaseoku Perići, naselje Hodovo" (arheološko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Pogrebnice u zaseoku Brdo, naselje Hodovo" (arheološko područje),
* "Nekropola stećaka I i II Boljuni" (historijsko područje),
* "Nekropola stećaka Radimlja" (historijsko područje),
* "Paleolitsko nalazište Badanj u Borojevićima" (arheološko područje),
* "Podgradska džamija (poznata i kao džamija na Mejdanu, džamija u Maloj Čaršiji, džamija Hadži Saliha Bure, Zulfikar-kapetanova džamija i džamija Ali-paše Rizvanbegovića), područje i ostaci historijske građevine",
* "Stambena graditeljska cjelina Hadži Junuz-age Mehmedbašića",
* "Stambena graditeljska cjelina porodice Čokljat sa dućanom u mahali Zagrad",
* "Stari grad Stolac" (historijsko područje),
* "Turkovića kula" (graditeljska cjelina),
* "Uzunovićka džamija (džamija Ismail-kapetana Šarića)" (graditeljska cjelina),
* "Vakuf Zejne Elezović (stambeni kompleks Zejne Elezović, Vakufski dvor)" (stambena graditeljska cjelina),
* "Ćuprijska (Hadži-Alije Hadžisalihovića) džamija, područje i ostaci graditeljske cjeline]]",
* "Šarića kuća (Galerija Branka Šotre) u Stocu, sa stalnom muzejskom postavkom" (graditeljska cjelina).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Stolac
*
Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Neumu

[mini|desno|150px|Stećak na nekropoli na lokalitetu Međugorje u [Glumina (Neum)|Glumini]]
**Spisak nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine u Neumu** je popis nacionalnih spomenika koji se nalaze na području općine Neum. Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Neum se nalaze sljedeći spomenici:
* "Hutovski grad (Hadžibegov grad) u Hutovu" (historijsko područje),
* "Kamena ploča sa natpisom Radovca Vukanovića u Gornjem Hutovu" (arheološki spomenik),
* "Crkva svete Ane u Gracu (Neum)" (historijska građevina),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Crkvina u Hutovu" (arheološko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Groblje stećaka na rimokatoličkom groblju kod Jurkovića kuća u Brštanici, Donje Hrasno" (arheološko područje),
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Međugorje u Glumini" (arheološko područje ),
* "Ostaci rimskog naselja i srednevjekovna nekropola sa stećcima u Vranjevom selu" (arheološko područje).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Neum
*
Novi Martinac

**Novi Martinac** je naseljeno mjesto u općini Srbac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Također gledajte 
* Poljsko groblje u Novom Martincu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Srbac
Palermo

**Palermo** (sicilijanski *Palermu*, latinski *Panormus*, grčki *, Panormos*,  arapski: بَلَرْم‎, Balarm, feničanski: זִיז, Ziz) je grad u južnoj Italiji. Glavni grad je i autonomne regije Sicilije i pokrajine Palermo. Grad je poznat po svojoj historiji, kulturi, arhitekturi i gastronomiji a igra važnu ulogu od svog nastanka.

Sa 676.118 stanovnika (2013.), Palermo je 5. najmnogoljudniji grad Italije.

Grad postoji već duže od 2.700 godina. Nalazi se na sjeverozapadom dijelu ostrva Sicilije, odmah uz zaliv Palerno, u Tirenskom moru.

## Historija 
Dokazi o postojanju ljudskih naseobina na području Palerma dosežu do perioda mezolita, oko 8000 godina unazad,  
kada je grupa pećinskih crteža otkrivenih u blizini Addaura dala jasniju sliku o prastanovnicima ovog kraja. Prema Tukididu, grčkom historičaru, Sikanci su u ove krajeve stigli sa Pirinejskog poluostrva (vjerovatno iz Katalonije). 
Grad su 734. p.n.e. kao malo naselje osnovali Feničani. Nakon osnivanja, Palermo je prvo je bio u posjedu Kartage, preko koje je došao u dodir s grčkom kulturom u periodu između 6. i 5. vijeka p.n.e. i Sicilijanskih ratova. 276. p.n.e., za vrijeme Pirovog rata, nakratko ga zauzimaju Grci ali se ubrzo vraća pod vlast Kartage. 254. p.n.e. grad opsjedaju Rimljani i zauzimaju ga. Kartaga pokušava povratiti vlast nad gradom ali ne uspijeva u tome.

Nakon pada Rimskog carstva, gradom vladaju različita germanska plemena. Krajem 5. vijeka ga osvajaju Bizantijci u čijem će posjedu ostati sve do 831. godine kada ga osvajaju Arapi koji na područje Sicilije osnivaju Sicilijski emirat. Pod vlašću muslimana ostaje do 1072. godine kada ga osvajaju Normani i formiraju Kraljevinu Siciliju. Grad se naročito razvija poslije ujedinjenja Italije 1860. godine kada postaje istincki centar Sicilije. 
800px|centar|Pogled na Palermo sa Monte Pellegrina
## Vanjski linkovi 
*[www.comune.palermo.it Službena stranica grada] 

Kategorija:Gradovi u Italiji
Kategorija:Palermo
Rogatec (čvor)

**Slovenija**:

* Rogatec, naselje i općina u regiji Savinjskoj
* Rogatec nad Želimljami, naselje u općini Ig, regija Srednja Slovenija
* Gornji Rogatec, naselje u općini Grosuplje, regija Srednja Slovenija
Rogaška Slatina

mini|280px|Rogaška Slatina, rimokatolička crkva "Sv. Križ"
**Rogaška Slatina** () je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad i banjsko lječilište u Sloveniji, u Savinjskoj regiji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Šmarje pri Jelšah.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Rogaška Slatina je imala 11.004 stanovnika, od čega u samoj Rogaškoj Slatini 5.111.

### Općina Rogaška Slatina 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Šmarje pri Jelšah.*

### Rogaška Slatina (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1953. povećano za naselje **Sveti Križ** koje je ukinuto. U 1979. povećano za naselje **Ločen Dol** koje je ukinuto, te za dijelove naselja Prnek, Ratanska vas, Rjavica, Spodnje Sečovo, Tekačevo i Tržišče. U 2002. povećano za dijelove naselja Ratanska vas, Spodnje Negonje, Tekačevo i Tržišče.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Rogaška Slatina je imalo 4.904 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Galerija 

Datoteka:Sveta Trojica, Prnek, Rogaška Slatina.JPG|rimokatolička crkva "Sv. Trojica"
Datoteka:Rogaška slatina (4441554166).jpg|gradski trg
Datoteka:Grand_Hotel_Rogaška.JPG|hotel "Grand"
Datoteka:Rogaska Slatina 2.jpg|park
Datoteka:RogaskaSlatina4.JPG|detalj
Datoteka:Zdraviliski park Rogaska Slatina.JPG|banjski park
Datoteka:Rogaška Slatina, Park.jpg|veče u Rogaškoj Slatini
Datoteka:Steklarna-Rogaska.JPG|tvornica stakla "Steklarna"
Datoteka:Rogaska slatina-train station-front.jpg|željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u Savinjskoj regiji
*
Aleksići

**Aleksići** su naseljeno mjesto u gradu Laktaši, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Laktaši
Da l' je sve bilo samo fol?

'''''Da l' je sve bilo samo fol?'''* jest drugi live album pjevača i tekstopisca Đorđa Balaševića. Snimljen je tokom Balaševićevih koncerata održanih 1997. u Sloveniji i Hrvatskoj, prvim koncertima u ovim republikama bivše Jugoslavije nakon njenog sloma.

## Spisak pjesama 
## Članovi 
* Đorđe Balašević – vokali
* Đorđe Petrović – klavijature
* Aleksandar Dujin – klavir
* Dušan Bezuha – gitara
* Alekandar Kravić – bas-gitara
* Josip Kovač – violina, saksofon
* Petar Radmilović – bubnjevi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Da l' je sve bilo samo fol?* na Discogsu
* Petar Janjatović, *EX YU ROCK enciklopedija 1960-2006''; 

Kategorija:Albumi iz 1997.
Kategorija:Albumi Đorđa Balaševića
Trioza

[200px|thumb|[Gliceraldehid|D-Gliceraldehid je aldotrioza sa karbonilnom grupom na kraju lanca]]
[200px|thumb|[Dihidroksiaceton je ketotrioza sa karbonilnom grupom u sredini lanca.]]

**Trioza** je monosaharid, tj. jednostavni šećer, koji sadrži tri atoma ugljika. Postoje samo tri moguće trioze: 
*L-Gliceraldehid i 
*D-Gliceraldehid, su aldotrioze sa karbonilnom grupom na kraju lanca, i 
*dihidroksiaceton, ketotrioza sa karbonilnom  grupom u sredini lanca.

Trioze učestvuju u ćelijskom disanju, a tokom glikolize, fruktoza-1,6-difosfat se razlaže u gliceraldehid-3-fosfat i dihidroksiaceton fosfat. Od ovih molekula, kasnije nastaju mliječna i pirogrožđana kiselina, koje se uklljučuju u Krebsov ciklus.
## Također pogledajte
* Krebsov ciklus
* Aldoze
* Ketoze
* Dioza
* Tetroza
* Pentoza
* Heksoza
* Heptoza
* Oktoza
* Nonoza

## Reference 
## Vanjski linkovi
*http://www.oup.com/us/static/companion.websites/9780195305753/molecules/triose.html.]Trioses - Three Carbon Sugars 
*https://web.archive.org/web/20110624102956/http://www.mansfield.ohio-state.edu/~sabedon/biol4025.htm.]Glycolysis in Detail

Kategorija:Monosaharidi
Kategorija:Biomolekule
Dioza

thumb|Glikolaldehid je jedina dioza
**Dioza** je monosaharidni šećer koji sadrži dva atoma ugljika.

Budući da je opća hemijska formula monosaharida (C·H2O)n, gdje je **n** tri ili više, dioza ne zadovoljava formalnu definiciju monosaharidnih supstanci. Uprkos tome, ona se ponekad smatra najosnovnijim šećerom. U organskom svijetu postoji samo jedna moguća dioza, glikolaldehid (2-hidroksietanal), koja je aldodioza.
## Također pogledajte
* Trioza
* Tetroza
* Pentoza
* Heksoza
* Heptoza
## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Monosaharidi
Gliceraldehid

mini|280px|2D projekcija D-gliceraldehida

**Gliceraldehid** je trioza – monosaharidni šećer  – sa hemijskom formulom 
*C3H6O3. To je najjednostavnija  molekula  iz grupe aldoza,  slatka, bezbojna kristalna čvrsta tvar –  intermedijarno jedinjenje u metabolizmu  ugljikohidrata . Imenovana je po kombinaciji glicerina i aldehida, pošto je gliceraldehid ustvari  glicerin sa jednom hidroksimetilenskom grupom koja je zamijenjena za aldehid.

## Struktura 
Gliceraldehid sadrži hiralni centar i zato postoji u  dva različita enantiomerna oblika,  sa suprotnom optičkom rotacijom:
* ***R*** od llat. ***R***exus* =  desno, i
* ***S*** od  lat. ***S***inister* = lijevo.

## Također pogledajte
* Glicerol
* Aldehid

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Dioli
Kategorija:Aldoze
Kategorija:Trioze
Rakovac (Srbac)

**Rakovac** je naseljeno mjesto u općini Srbac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Srbac
Hrustovačka pećina

**Hrustovačka pećina** i arheološki lokalitet nalazi se u selu Hrustovu, na oko 12 kilometara od Sanskog Mosta. Kulturni pejsaž Hrustovačke pećine proglašen je nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine. Nacionalni spomenik čine prirodne i antropogene sastavnice spilje in situ, kao i pokretni arheološki materijal deponiran u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine u Sarajevu. Posjeduje naučno istraživačke, obrazovne,  turističko-rekreativne i druge vrijednosti. Prva je pećina u Bosni i Hercegovini koja je predstavljena u turističkim vodičima početkom 20. stoljeća.

Od naselja Hrustovo udaljena je 700 metara seoskim putem, i kraći dio pješačkom stazom.

## Morfologija 
Pećina je smještena u brdu Strane, otprilike na polovini njegove visine, iznad izvora potoka Glibaje. Okolinu čine trijaski i kredni krečnjaci. Budući da se pećina nalazi na početku jedne suhe doline na čijem dnu je vrelo potoka Glibaje, pećina je nastala djelovanjem vodenog toka koji se vremenom spustio u niže horizonte, a pećina ostala kao nekadašnji podzemni tok.

Ulaz u pećinu je veliki otvor u dubini stijene, svod u njenoj unutrašnjosti je veoma visok, a sama pećina prostrana, što ostavlja utisak impozantnosti. Dužina pećine iznosi nekoliko stotina metara, s tim što se putevi u njoj račvaju u dva pravca. Jedan otvor se provlači prema zapadu prema staroj katoličkoj crkvi, i dug je oko 480 metara. Veoma je prohodan i prostran tako da su na nekim mjestima otvori i do veličine oko 7–8 m². Drugi dio je veoma uži i nije toliko prohodan. Prostire se prema jugistoku ili tačnije u pravcu gornjeg dijela sela Kerana. Dug je oko 760 m do mjesta na kojem je jedno malo jezero površine oko 5m². Veličina ovisi o godišnjem dobu i količini vode koju propušta kraška stijena u unutrašnjost pećine. Nije prohodan bez opreme pošto je dubina oko 2 m. Iza ovog jezera je prohodan prostor. Na jednom mjestu, otrilike na 500 m od ulaza u pećinu je odron koji je povezan s površinom zemlje.

Pored značajnih po kojima je ova pećina poznata u arheološkim krugovima u Evropi, u samoj pećini je probnim sondama otkopano više komada kostiju ledenodobnog pećinskog medvjeda koji je te krajeve nastanjivao prije 60.000 godina. Ta istraživanja nisu nikad sistematizirana niti objavljena.

U pećini su tokom istraživanja 2019. otkrivene 4 različite vrste šišmiša; 95 primjeraka malog potkovastog šišmiša cijelom dužine pećine, 248 primjeraka velikog potkovastog šišmiša, 5 primjeraka *R. euryale* i 500 primjeraka vrste *Mi. schreibersii*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Sanski Most
* Zvanični sajt komisije nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Kategorija:Nacionalni spomenici u Sanskom Mostu
H
Kategorija:Pećine u Sanskom Mostu
Kategorija:Pećine u Unsko-Sanskom kantonu
Jablan

**Jablan** je drvo usko piramidalne krošnje, muški klonalni kultivar crne topole (*Populus nigra*).

Raste do visine od 30 metara. Kora stabla podužno je ispucala, grane su tanke, uglavnom pridubljene uz stablo i savijaju se vrhovima ka njemu. Listovi su sitniji od listova tipske crne topole. Na stablima se nalaze isključivo muški cvjetovi, s 15–25 prašnika.

Koristi se kao ukrasna biljka duž šetališta, staza, puteva i parkova. Našao je i primjenu u industriji, naročito u izradi namještaja.

## Također pogledajte 
* Bjelokori jablan

## Reference 
Kategorija:Drveće
Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Hortikultura
Kategorija:Dendrologija
El-Asr (novine)

***El-Asr*** su novine u Bosni i Hercegovini islamskog edukativnog karaktera. Časopis *El-Asr* se zasniva na principima Kur’ana i Sunneta uz osvrt na aktualna događanja u islamskom svijetu. Također, dio časopisa je posvećen ispravnom shvatanju islama te porodici i ženi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica magazina *El-Asr*

Asr
Papažani

**Papažani** su naseljeno mjesto u gradu Laktaši, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Laktaši