open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
INTEGRAL (satelit)

mini|INTEGRAL, umjetnički prikaz
***INTErnational Gamma-Ray Astrophysics Laboratory** (*Međunarodna laboratorija za astrofiziku gama zraka (**INTEGRAL)**) je svemirski teleskop za posmatranje gama zraka energije do 8 MeV. Lansirala ga je Evropska svemirska agencija (ESA) u Zemljinu orbitu 2002. godine, a dizajnirana je da omogući snimanje i spektroskopiju kosmičkih izvora. U energetskom opsegu MeV, to je najosjetljivija opservatorija gama zraka u svemiru. Osjetljiv je na fotone veće energije od rendgenskih instrumenata kao što su NuSTAR, Neil Gehrels Swift Observatory, XMM-Newton, i niži je od drugih instrumenata gama zraka kao što su *Fermi* i HESS.

INTEGRAL je lansiran 17. oktobra 2002. godine u 4:41 sati. Lansiran je uz pomoć rakete Proton, a masa letjelice je bila 4000 kg. Primarna misija traje dvije godine, zatim se misija produžuje još tri godine. INTEGRAL je letjelica koja sa svojim senzorima i instrumentima čini najbolju opservatoriju gama zraka ikada sagrađenu.

## Letjelica 
Puno ime letjelice je **INTE**rnational **G**amma-**R**ay **A**strophysics **L**aboratory. INTEGRAL je prilično velik: dimenzije su mu 5 metara visine, 3,7 metara prečnika, a dužina solarnih ploča je 16 metara kada se razviju oko letjelice.

### Dijelovi 
INTEGRAL se sastoji od dva glavna dijela: **uslužni modul** (eng. *service module*) je donji dio na kojem su smješteni podsistemi i koji brine o svima instrumentima, i **modul s korisnim teretom** (eng. *payload module*) gdje se nalaze mjerni instrumenti.

Kako bi pokrila troškove gradnje servisni modul je napravljen od letjelice XMM-Newton, ESA-inog satelita. Sastavljen je većinom od aluminija. Na njemu je smješten satelitski sistem, solarne ploče, kontrola energije, telekomunikacije, kontrola toplote, te kontrola orbite i visine. 4 naučna instrumenta teže dvije tone čineći tako INTEGRAL najtežim satelitom u historiji ESA-e. Tu su još dva detektora gama zraka, i instrument za dobijanje najoštrije slike objekta.

### Orbita 
INTEGRAL kruži oko Zemlje na eliptičnoj orbiti – perigej mu je na 9&nbsp;000&nbsp;km a apogej na 153&nbsp;000&nbsp;km. Oko Zemlje napravi jedan krug za 72 sata. Većinu vremena INTEGRAL provodi na približnoj prosječnoj visini od 40&nbsp;000&nbsp;km. Nagib u odnosu na ekvator je 51,60°.

### Zadatak INTEGRAL-a 
Danas nauka pokušava dati odgovor na pitanje: Većina elemenata koja čine naše tijelo i sve drugo oko nas dolaze od mrtvih zvijezda. Ali kako mogu novi elementi nastati ako zvijezde umiru? Za tačan odgovor na ovo pitanje mnogo temeljnih istraživanja mora biti napravljeno. INTEGRAL pomaže u tom istraživanju. Mnogi astronomi vjeruju da u središtu našeg Mliječnog puta a i u svim drugim galaksijama postoji crna rupa. INTEGRAL neće dati dokaz da ti egzotični objekti postoje nego će samo istraživati njihove fizičke osobine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20130327210832/http://sci.esa.int/science-e/www/area/index.cfm?fareaid=21
* https://web.archive.org/web/20130619103745/http://isdc.unige.ch/

Kategorija:Svemirski teleskopi
Bitka za Brdo 609

**Bitka za Brdo 609** desila se kod Djebel Tahenta u sjeverozapadnom Tunisu u okviru Tuniske kampanje. Vođena je radi kontrole nad strateški važnim Brdom 609 i njegovom okolinom, a sukobljene strane bile su američki 2. korpus i jedinice u sastavu njemačkog Afričkog korpusa.

## Borba 
Krajem aprila 1943. Brdo 609 bilo je ključno za njemačku odbrambenu liniju koja se suočavala s američkim 2. korpusom. Njemački general Von Arnim koristio je brdo za artiljerijsku vatru i osmatranje. Nijemci su s njega također mogli spriječiti kretanje 1. divizije prema jugu i 9. divizije prema sjeveru. Brdo 609 smatrano je jednim od najtežih ciljeva u Tunisu jer je bilo zaštićeno ne samo strmim padinama i artiljerijom nego i vatrom s obližnjih uzvišenja, pa su Nijemci mogli otvoriti unakrsnu vatru na padine koje vode prema brdu. Nakon što je odbio prijedlog da se brdo zaobiđe, zapovjednik 2. korpusa Omar Bradley naredio je 34. diviziji pod zapovjedništvom Charlesa W. Rydera da ga zauzme. Nakon žestoke borbe i velikih gubitaka, 34. divizija uspjela je zauzeti brdo 30. aprila i odbiti nekoliko njemačkih protivnapada sljedećeg dana.

## Također pogledajte 
* Sjevernoafrička kampanja
* Tuniska kampanja

## Reference 
Kategorija:1943. u Tunisu
Bitka za Brdo 609
Kategorija:Sukobi u 1943.
Kategorija:Drugi svjetski rat
Simfonija br. 2 (Mozart)

Za muzičko djelo nekad poznato kao **Simfonija br. 2 u B-duru, KV&nbsp;17** Wolfganga Amadeusa Mozarta danas se smatra da je možda komponirao njegov otac, Leopold Mozart. Ova simfonija dobila je broj **Anhang C 11,02** u 6. izdanju Köchelovog kataloga Mozartove muzike,

## Reference 
Kategorija:Kompozicije u B-duru
Brankovo kolo (časopis)

**Brankovo ​​kolo** je list za zabavu, pouku i književnost. Izlazio je u Sremskim Karlovcima od 18. maja 1895. do 30. juna 1914. godine.
Do kraja 1911. objavljivan je jedanput sedmično na 16 stranica, a otada 1. i 15. u mjesecu na 32 stranice.

Pokrenuo ga je i od 1895. do početka 1907. bio vlasnik i urednik, odnosno glavni urednik Paja Marković Adamov.

## Autori 
* Svetozar Ćorović
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Radio-televizija Republike Srpska: Reportaža: Pjesnička manifestacija 40. Brankovo ​​kolo, 2011/9/17. 
* Časopis ***Brankovo kolo*** na Digitalnoj narodnoj biblioteci Srbije 

Kategorija:Srbijanski književni časopisi
Kategorija:Časopisi u Austro-Ugarskoj
Kategorija:Kultura Srbije
Kategorija:Kultura Austro-Ugarske
Kategorija:Časopisi osnovani 1885.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1914.
Kategorija:Mediji u Sremskim Karlovcima
Anakreont

mini|'***

**Anakreont** (grč. ***'; Tej, 570. p. n. e. - Tej ili Atina, oko 490. p. n. e.) bio je starogrčki pjesnik koji je u svojim pjesmama često koristio motive ljubavi i vina te slavio vedre strane života. Takva je vrsta poezije prozvana anakreontskom poezijom.

## Biografija 
Rođen je u Teju, jonskom gradu na obali Male Azije. Prema podacima iz Herodotovih spisa, saznajemo da je djelovao kao Polikratov učitelj na otoku Samu. Kako bi mu zahvalio za usluge i pažnju, Anakreont je Polikratu spjevao brojne ode. Na Polikratovom je dvoru vladalo veselje, ljubav i vino bili su zabava, a Anakreontove su pjesme sasvim odgovarale tom prilično razuzdanom životu.

Nakon Polikratove smrti, oko 522. p. n. e., Pizistratov sin Hiparh je poslao lađu po Anakreonta i svečano ga doveo u Atinu. Kad su Hiparha ubili, otišao je na dvor Aleudu Ehekratu u Tesaliju. Ne zna se gdje je umro, ali se pretpostavlja da je to bilo u rodnom gradu Teju.

Za vrijeme svoga života bio je poznat u Atini, a na Akropolju je bio i njegov kip, zajedno s njegovim prijateljem Ksantipom, ocem poznatoga vladara Perikla. Njegov lik bio je i na brojim kovanicama grada Teja gdje je bio prikazan kako drži liru. Često je prikaziva kao pripiti pjevač.

## Poezija 
Od pet knjiga pjesama sačuvani su kratki fragmenti. Pisao je popijevke, himne, elegije, epigrame, ode i jambe na jonskom dijalektu s nekim narodnim kolokvijalizmima. Njegove su strofe uglavnom sastavljene od kratkih stihova; kod dužih je stihova koristio razne metričke kombinacije.

Njegova djela pripadaju takozvanoj monodijskoj lirici (pjesme koje su se pjevale uz pratnju lire). Doticao je teme ljubavi, razočarenja, zabava, proslava, te posmatranja svakodnevnog života ljudi. U njegovim su pjesmama ljudi uživali, pa su se prenosile naraštajima. Brojni su ga ljudi pokušavali imitirati, a po uzoru na njega kasnije su objavljene i pjesme u zbirci *Anacreontea* iz 10. vijeka. Epigoni su posebno bili rašireni u Njemačkoj, tzv. *anakreontici*.

U njegovoj poeziji nema strasti i dubine kao kod Alkeja ili Sapfe, njegova je poezija jednostavna, ali opet dražesna, vesela, jasna, pristupačna i puna živosti te je zato brzo osvojila grčka srca. U ljubavnim pjesmama govori i o ženama i o dječacima. Čak je i u dubokoj starosti pun vedrine i ljubavi, pa duhovito ironizira svoju starost i nemoć.

## Citati 
* *Deder, nemojmo mi više / S krikom, vikom kao Skite / Uz čašu se zabavljati, / Piti, nego pijuckajmo, Pjesme krasne pripjevajmo!* („Pijuckajmo”)
* *Od mene bježiš, ljupka mladosti / Još mi malo dana preostaje od slatka života / Često uzdišem od straha pred smrću / Strašan je Hadov ponor i silazak bez nade / Ta, onaj koji u tamne sjene siđe, / Ne vraća se na sunčevo svjetlo!*

## Djela 
* „Jelenče”
* „Ljepotica s Lezba”
* „Starost”
* Fragmenti (engl. jezik) 

## Reference 
Kategorija:Starogrčki pisci
Kategorija:Starogrčki pjesnici
18. dodjela "Zlatnog globusa"

{{Infokutija filmska nagrada

**18. dodjela "Zlatnog globusa"**

održana 16. marta 1961.

Najbolji film: Drama 
 *Spartak*

Najbolji film: Komedija ili mjuzikl 
*Apartman**Pjesma bez kraja* 

[[Jack Lemmon, dobitnik Zlatnog globusa za najboljeg glumca - drama|mini|desno]]
[[Greer Garson, dobitnica Zlatnog globusa za najbolju glumicu - drama|mini|desno]]

**18. dodjela "Zlatnog globusa"**, za filmska ostvarenja u 1960. godini, održana je 16. marta 1961. godine u organizaciji Udruženja holivudskih stranih novinara u Los Angelesu.

## Dobitnici
### Filmske kategorije
### Televizijske kategorije
## Reference 
## Vanjski linkovi
* http://www.goldenglobes.org/ 
* Zlatni globus 1960. 

 

18
Zlatni globus
18
Liga Bosne i Hercegovine u malom nogometu – sezona 2012/2013.

U sezoni 2012./2013. igra se devetnaesto izdanje Lige Bosne i Hercegovine u malom nogometu (futsalu). Ni ove sezone se nije igralo ujedinjeno prvenstvo, nego se samo igrala zajednička završnica.
## Sistem takmičenja
U oba entitetska saveza igraju se zasebne lige, a svaka broji po osam klubova. Nakon odigranog takmičenja u obje lige, dvije najbolje ekipe iz Federacije i jedna iz Republike Srpske igraju mini-ligu, čiji pobjednik osvaja naslov i pravo učestvovanja u Evropskom kupu u sljedećoj sezoni.

## Prva liga FBiH
U Prvoj ligi Federacije učestvuje osam klubova. Drina Goražde je istupila iz takmičenja sredinom prve polovine prvenstva, pa su njihovi rezultati pobrisani.
### Tabela
U dvije skupine Druge lige igralo je 15 klubova, s tim da je u skupini Sjever tokom sezone od sedam klubova šest istupilo, pa je odluku o prvaku i putniku u viši rang donosio Savez. Prvakom je proglašen Galaktikos Visoko i igrat će u Prvoj ligi u sljedećoj sezoni. Skupinu Jug osvojio je Seljak Livno i plasirao se u Prvu ligu za sezonu. 2013./2014.

## Prva liga RS
Kao i u Federaciji, u Prvoj ligi RS učestvuje osam klubova. Također, kao i u Federaciji, i ovdje je usred sezone došlo do odustajanja od takmičenja jednog kluba - Radnik Bijeljina je istupio iz takmičenja krajem januara 2013., tako da je liga ostala na sedam klubova.
### Tabela
*Doboju oduzeta tri (3) boda

Kao i u Federaciji, i ovdje su u drugom rangu igrane dvije skupine. U istočnoj skupini igralo je šest klubova, a u zapadnoj osam, za razliku od Federacije, bez odustajanja. Skupinu Istok osvojila je Slavija Istočno Sarajevo, a Zapad je osvojila Derventa, i igrat će u Prvoj ligi u sljedećoj sezoni.

## Doigravanje za prvaka BiH
### Raspored i rezultati
### Tabela
Kategorija:Mali nogomet
Kategorija:Nogometne lige u Bosni i Hercegovini
Annapurna

**Annapurna** (sanskrt, nepalski, nepal Bhasa: अन्नपूर्णा) jest skup planinskih vrhova u Himalajima u sjeverno-centralnom dijelu Nepala koji uključuje vrh Annapurna I, visok 8.091 m (deseti najviši na svijetu), 13 vrhova visine iznad 7.000 m i 16 vrhova iznad 6.000 m.
Ovaj 55&nbsp;km dug masiv graniči s kanjonom Kali Gandaki na zapadu, rijekom Marshyangdi na sjeveru i istoku i dolinom Pokhara na jugu.
अन्नपूर्णा *Annapūrṇā* je sanskrtski naziv koji doslovno preveden na bosanski jezik znači *ispunjena hranom*, ali se obično prevodi kao "Boginja žetve".  U hinduizmu, Annapurna je boginja plodnosti i poljoprivrede.

## Geografija 
Masiv Annapurna sastoji se od šest glavnih vrhova iznad 7.200 m:

## Historija ekspedicija 
mini|centar|595px|Pogled na Annapurna Himal sa sjeveroistoka. Slijeva na desno su: Annapurna II i IV (vrlo blizu jedna drugoj); veliki planinski prelaz; Annapurna III i Gangapurna; Annapurna I
Annapurna I bio je prvi osvojeni vrh iznad 8.000 metara visine, a osvojili su ga 3. juna 1950. Maurice Herzog i Louis Lachenal, članovi francuske ekspedicije.   
Do osvajanja Mount Everesta tri godine kasnije to je bio najviši osvojeni vrh iako su bez uspona na sam vrh 1920-ih na Everestu već postignute visine od 8.500 m.

## Galerija 

Datoteka:Marsyangdi valley landscape.jpg|Dolina Marsyangdi
Datoteka:Pokhara_and_Phewa_Lake.jpg|Pokhara i jezero Phewa
Datoteka:AnnapurnaSouthMountain.jos.500pix.jpg|Annapurna I (sredina) i Jug (desno)
Datoteka:AnapurnaFromPokhara.jpg|Lanac Anapurna iz Pokhare

## Također pogledajte 
* Mount Everest

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Karta lanca Annapurna
* peakware.com 
* Ascent and Fatality Statistics for Annapurna I - 8000ers.com
* The Annapurna Conservation Area Project (ACAP)
* The Annapurna Circuit  
* Annapurna I on summitpost.org
* Annapurna fact 
* Bazni kamp Annapurna
* 5500 photos (1280 x 960) of Annapurna Circuit trek (2009)

Kategorija:Planine u Nepalu
Kategorija:Osamhiljadaši
Fakultet elektrotehnike u Tuzli

**Fakultet elektrotehnike u Tuzli** jest visokoškolska ustanova i članica Univerziteta u Tuzli.
Od 2025. dekan fakulteta je  Mensur Kasumović.
## Historija 
Odjeljenje Elektrotehničkog fakulteta iz Sarajeva u Tuzli osnovano je u julu 1972. Prva generacija od 135 studenata upisana je u akademsku 1972/1973. godinu. Fakultet elektrotehnike u Tuzli kao samostalna obrazovna ustanova osnovana je 1976. i već tada broji 361 studenta.
 
Od decembra 1988. Fakultet posluje pod nazivom Fakultet elektrotehnike i mašinstva u Tuzli. Od 22. 9. 1999. Fakultet elektrotehnike i mašinstva razdvojen je na dvije organizacione jedinice, Fakultet elektrotehnike i Mašinski fakultet.

## Studijski programi 
Studij na Fakultetu elektrotehnike u Tuzli usklađen je sa bolonjskim principom i organizovan u sva tri ciklusa.
 
Na dodiplomskom ciklusu studija (I ciklus studija) trenutno postoji sljedećih 5 programa:

* Automatika, robotika i industrijska informatika (AR)
* Elektroenergetske mreže i sistemi (EEMS)
* Elektrotehnika i sistemi konverzije energije (ESKE)
* Računarstvo i informatika (RI)
* Telekomunikacije i informacione tehnologije (TK)

Do akademske 2011/2012. na fakultetu je postojalo tri odsjeka da bi od naredne akademske godine studij podijeljen na trenutnih pet studijskih programa. Smjerovi ESKE i EEMS su nastali podjelom nekadašnjeg smjera EE, a smjerovi RI i AR su nastali podjelom smjera TI. Smjer KOM je ostao nepodjeljen, ali je promijenio ime u telekomunikacije (TK).

## Također pogledajte 
* Univerzitet u Tuzli
* Elektrotehnički fakultet u Sarajevu

## Reference 
T
*
Kategorija:Obrazovanje u Tuzli
Kategorija:Obrazovne institucije osnovane 1972.
Život (časopis)

**Život** je  bosanskohercegovački časopis za književnost i kulturu, u izdanju Društva pisaca Bosne i Hercegovine. Časopis je osnovan 1952. godine u Sarajevu, a obnovljen je 2007. godine.

## Urednici
Od osnivanja urednici časopisa između ostalih bili su Meša Selimović, Hamid Dizdar, Mak Dizdar, Ranko Sladojević, Nedžad Ibrišimović, Alija Isaković, Stevan Tontić, Miljenko Jergović, Irfan Horozović, Veselko Koroman, Mirko Marjanović, Almir Zalihić, Ibrahim Kajan, Almir Bašović.

Sadašnji urednik je Željko Ivanković.

## Saradnici
U *Životu* su, prije nego su se pojavili u obliku knjiga, izašli rukopisi Selimovićevog romana Derviš i smrt (pod naslovom *Četiri zlatne ptice*), Makov serijal * Pečatom zlatnim pečačeno* (kasnije pod naslovom *Stari bosanski tekstovi*), te brojne druge knjige, radio-drame, studije, eseji, te književni tekstovi gotovo svih značajnijih pisaca iz Bosne i Hercegovine, Jugoslavije i svijeta.

## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Časopisi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Časopisi u Jugoslaviji
Kategorija:Bosanskohercegovačka kultura
Kategorija:Časopisi osnovani 1952.
Kategorija:Mediji u Sarajevu
Bosanski prijatelj (časopis)

**Bosanski prijatelj ** je  najstariji bosanskohercegovački časopis za književnost i kulturu, kog je 1850. godine pokrenuo Ivan Franjo Jukić u Zagrebu, a prvi broj je štampan zahvaljujući Ljudevitu Gaju, pod naslovom *Bosanski prijatelj : časopis saderžavajući potriebite, koristne i zabavne stvari*. Drugi broj je izašao 1851, treći 1861, a četvrti i zadnji svezak 1870. godine, kog je uredio njegov učenik fra Antun Knežević. Časopis je pretendirao da bude neka vrsta enciklopedije potrebnog i korisnog znanja iz historije Bosne i Hercegovine, geografije, etnografije, kao i književnosti i zabave. Za 20 godina izlaženja su objavljene 4 sveske.

## Izdanja 
Prvi broj* Bosanskog prijatelja* Jukić je završio 1850. u Varcar Vakufu (današnjem Mrkonjić Gradu), a tiskao ga je Ljudevit Gaj iste godine u Zagrebu u svojoj štampariji i o svom trošku. Materijal za prvu svesku Jukić je prikupljao godinama ranije, jer je planirao osnivanje književnog društva "Kolo bosansko" koje bi objavljivalo svoj časopis, ali do toga nije došlo.

Drugi broj je izašao u studenom 1851. i troškove ispisa je snosio sam Jukić. Ovaj broj je imao oko 200 stranica i bio je posvećen seraskeru Omer-paši Latasu. Samo dva mjeseca nakon objavljivanja ovog broja, Latas je Jukića uhapsio u Sarajevu i kasnije prebacio u carigradski zatvor i protjerao iz Bosne.

Treći broj časopisa Jukić je sastavljao u izgnanstvu, uglavnom za vrijeme službe u Đakovu. Objavljen je tek 1861. (Četiri godine nakon njegove smrti), a ispis je omogućila Matica Ilirska. Imao je 215 stranica. 

Četvrti broj je sastavio i izdao 1870. godine u Sisku fra Antun Knežević , koji je u Varcar Vakufu bio Jukićev učenik i kasnije blizak prijatelj i sljedbenik.

## Urednici
* Ivan Franjo Jukić i Antun Knežević.

## Saradnici
Saradnici u prvom broju bili su: Ljubomir Hercegovac,

## Vanjski linkovi 
* *I Svezak Bosanskog prijatelja*
* *II Svezak Bosanskog prijatelja*
* *III Svezak Bosanskog prijatelja*
* *IV Svezak Bosanskog prijatelja*

## Reference 
Kategorija:Časopisi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bosanskohercegovačka kultura
Kategorija:Časopisi osnovani 1850.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1870.
Kategorija:Mediji u Zagrebu
Plamen (časopis)

**Plamen** je bio časopis koji je pokrenuo i uređivao Miroslav Krleža, zajedno s Augustom Cesarcem. Izlazio je tokom 1919. godine.

## Kulturni i politički značaj 
“*Polumjesečnik za sve kulturne probleme*”, su 1919. u Zagrebu pokrenuli Miroslav Krleža i August Cesarec, uz likovnu opremu Ljube Babića. Od 1. januara do 1. augusta 1919. ukupno je izašlo 15 brojeva (svaki 1. i 15. u mjesecu). Nakladnik je bio "Jug", a tiskala ga je tiskara "Hermes". U umjetnosti je zastupao avangardističku poetiku. Urednici su okupili istaknute hrvatske intelektualce i umjetnike kao što su bili Antun Branko Šimić, Julije Benešić, Gustav Krklec, Tin Ujević, Tito Strozzi i drugi. Bio je to prvi list koji je, uz kritiku hrvatske nacionalističke retorike, razotkrivao srpsku vidovdansku mitomaniju i represiju beogradskog režima, zbog čega je i zabranjen iste godine (1919.) nakon izlaska 15 brojeva. Zabranjen je banskom naredbom na prijedlog cenzure, pozivajući se na austro-ugarski propis iz 1914. "*o iznimnim mjerama u slučaju rata*". Vlasti su ga smatrale diskretnijim glasom komunističke *Istine*, što nije čudno, budući da je i *Istina* o *Plamenu* imala isto mišljenje.

Časopis je čitateljstvu afirmirao mladog Krležu kao ne samo pjesnika, kako je dotad uglavnom viđen, nego i kao esejista, dramaturga, novelista. Ovdje je prvi put objavljen njegov esej *Hrvatska književna laž*.
"*Ostvarenje novog u svim njegovim izrazima*" program je časopisa koji sebe vidi kao "*trn u oku svih jugoslavenskih nazadnjaka*", a "*skinuti svu tamu laži i tradicije*" znači kretati se prema "*novoj duši, umjetnosti i životu*". Sam naziv časopisa najčešće se veže uz Lenjingradsku *Plamju* Anatolija Lunačarskog.

Iako je uredništvo prihvatilo ekavicu, svi tekstovi izlazili su u napisanoj inačici.

## Naslovnica 
Kao i *Književnu republiku* i *Hrvatski bog Mars*, *Hrvatsku rapsodiju* i nebrojena druga Krležina izdanja, *Plamen* grafički je opremio Ljubo Babić.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Časopisi u Hrvatskoj
Kategorija:Hrvatska kultura
Kategorija:Časopisi osnovani 1919.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1919.
Kategorija:Mediji u Zagrebu
ISO 3166-2:AT

mini|Teritorijalna podjela Austrije na pokrajine po ISO 3166-2:AT

**ISO 3166-2:AT** je međunarodni standard, koji numeričkim oznakama definiše teritorijalnu podjelu Austrije. Kod se sastoji iz dva dijela, razdvojenih crticom. Prvi dio označava oznaku države po standardu ISO 3166-1 (AT - za Austriju), a drugi dio broj pokrajine. Aktualna vezija koda je definirana 1998. godine. Pokrajinama su dodijeljeni brojevi po abecednom redu imena pokrajina na njemačkom jeziku.

## Prvi nivo 
## Također pogledajte 
* Austrijske pokrajine
* NUTS kodovi Austrije

## Reference 
Kategorija:Administrativna podjela Austrije
AT
ISO 3166-2:HR

mini|300px|desno|Teritorijalna podjela Hrvatske na županije po ISO 3166-2:HR

**ISO 3166-2:HR** je međunarodni standard, koji numeričkim oznakama definiše teritorijalnu podjelu Hrvatske. Kod se sastoji iz dva dijela, razdvojenih crticom. Prvi dio označava oznaku države po standardu ISO 3166-1 (HR - za Hrvatsku), a drugi dio broj županije. Aktualna verzija koda je definirana 2011. godine. 

## Prvi nivo 
## Također pogledajte 
* Županije u Hrvatskoj
* NUTS kodovi Hrvatske

## Reference 
Kategorija:Administrativna podjela Hrvatske
HR
ISO 3166-2:ME

**ISO 3166-2:ME** je međunarodni standard, koji numeričkim oznakama definiše teritorijalnu podjelu Crne Gore. Kod se sastoji iz dva dijela, razdvojenih crticom. Prvi dio označava oznaku države po standardu ISO 3166-1 (ME - za Crnu Goru), a drugi dio broj općine. 

## Prvi nivo 
## Također pogledajte 
* Administrativna podjela Crne Gore
* NUTS kodovi Crne Gore

## Reference 
Kategorija:Administrativna podjela Crne Gore
ME
ISO 3166-2:RS

**ISO 3166-2:RS** je međunarodni standard, koji numeričkim oznakama definiše teritorijalnu podjelu Srbije. Kod se sastoji iz dva dijela, razdvojenih crticom. Prvi dio označava oznaku države po standardu ISO 3166-1 (RS - za Srbiju), a drugi dio broj pokrajine, okruga ili grada. 

## Prvi nivo 
1  Autonomna pokrajina Kosovo se u febuaru 2008. godine odvojila od Srbije, proglasivši nezavisnost, ali se u svim zakonima i pravnim aktima Kosovo i dalje vodi, kao dio Srbije. Kod ISO-3166 za Kosovo još nije dodijeljen.

## Gradovi i okruzi 
mini|300px|desno|Teritorijalna podjela Srbije na okruge po ISO 3166-2:RS

1  Autonomna pokrajina Kosovo se u febuaru 2008. godine odvojila od Srbije, proglasivši nezavisnost, ali se u svim zakonima i pravnim aktima Kosovo i dalje vodi, kao dio Srbije. Kod ISO-3166 za Kosovo još nije dodijeljen.

## Također pogledajte 
* Administrativna podjela Srbije

## Reference 
Kategorija:Administrativna podjela Srbije
RS
Književna republika

**Književna republika** je bio časopis koji je pokrenuo i uređivao Miroslav Krleža. Izlazio je od 1923. do 1927. godine.

"*Mesečnik za sve kulturne probleme*", pokrenuo je 1923. Miroslav Krleža. Do 1927, kada se ugasila, izašla su 34 broja. Uz Krležu koji je objavljivao polemičke spise, znatnu ulogu imao je i August Cesarec te drugi, mahom ljevičarski intelektualci. List je objavljivao i poeziju Dobriše Cesarića, Antuna Branka Šimića i drugih, te cjelovitu zbirku *Z mojih bregov* Frana Galovića.

## Naslovnica 
Kao i *Plamen* i *Hrvatski bog Mars*, *Hrvatsku rapsodiju* i nebrojena druga Krležina izdanja, *Književnu republiku* grafički je opremio Ljubo Babić.

## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Časopisi u Hrvatskoj
Kategorija:Hrvatska kultura
Kategorija:Časopisi u Jugoslaviji
Kategorija:Jugoslavenska kultura
Kategorija:Časopisi osnovani 1923.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1927.
Kategorija:Mediji u Zagrebu
NUTS

**Nomenklatura prostornih jedinica za statistiku** (**NUTS**) (franc: *Nomenclature des unités territoriales statistiques* - ) je hijerarhijski sistem za identifikaciju i klasifikaciju prostornih jedinica za potrebe službene statistike u zemljama članicama Evropske unije. Ovaj sistem je 1980. godine razvio Evropski ured za statistiku u Luksemburgu, s ciljem uspoređivanja regija unutar Evrope. Ove teritorijalne jedinice su definirane čisto za statističke svrhe, te ne tvore nužno službene upravne jedinice. Često se grupiranjem određenih upravnih jedinica dobivaju NUTS regije, zbog broja stanovnika koji živi na području te regije.

## Podjela
Svaka europska zemlja dobiva abecedni kôd, slično službenom ISO 3166-1 kôdu (jedina iznimka je kôd Ujedinjenog Kraljevstva), te je podijeljena na statističke jedinice koje su strukturirane na tri nivoa po zemlji :

* NUTS&nbsp;1 : odgovara statističkim jedinicama u kojim živi od 3 do 7 miliona stanovnika;
* NUTS&nbsp;2 : od 800&nbsp;000 do 3&nbsp;000&nbsp;000 stanovnika;
* NUTS&nbsp;3 : od 150&nbsp;000 do 800&nbsp;000 stanovnika.

Budući da sve zemlje nemaju upravne jedinice s brojem stanovništva unutar ovih granica, neke razine podijele se ne koriste, te ih čini samo jedan član po razini.

Lokalne upravne jedinice LAU 1 i LAU 2 (*Local Administrative Units*, LAU), koje su prije označavane kao NUTS 4 i NUTS 5, sastavni su dio NUTS regija.

## Nepravilnosti 
Iako *Nomenklatura prostornih jedinica za statistiku Evropske unije* definira NUTS-1 regiju područjem između 3 i 7 miliona stanovnika, dok regiju NUTS-2 definira kao područje između 800.000 i 3 miliona stanovnika, postoje određena odstupanja. Npr. regija Île-de-France u Francuskoj s 11,3 miliona stanovnika, se smatra NUTS-2 regijom, dok se pokrajina Bremen u Njemačkoj s 662.000 stanovnika, smatra NUTS-1 regijom.

## Tabela 
mini|lijevo|300px|NUTS-1

mini|middle|300px|NUTS-2

mini|300px|NUTS-3

## Također pogledajte 
* ISO 3166-2

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Prijedlog projekta Nomenklatura prostornih jedinica za statistiku 
* NUTS razine i nacionalne upravne jedinice  &mdash; Eurostat
* NUTS statističke regije Europe  &mdash; Eurostat
* Popis NUTS kodova  &mdash; EU
* http://www.dei.gov.ba/ STUDIJA O PROCJENI UTICAJA REGULATIVE (RIA) U PROCESU EVROPSKIH INTEGRACIJA U BOSNI I HERCEGOVINI
Ratko Janev

**Ratko K. Janev** bio je makedonski fizičar, član Makedonske akademije nauka i umjetnosti iz područja atomske, nuklearne i teorijske fizike.

## Biografija 
Rođen je u Sandanskom 1939, gimnaziju je završio u Skoplju, a studirao je na Elektrotehničkom fakultetu u Beograd. Tu je završio postdiplomske studije 1956. Doktorirao je fiziku 1968. u Beogradu na Prirodno-matematičkom makultetu. Doktorat je uradio na Univerzitetu u Lenjingradu.

Radio je na institutu Boris Kidrič u Vinči, gdje je stekao zvanje naučnog savjetnika. Bio je predavač i profesor na Prirodno-matematičkom fakultetu u Skoplju iz oblasti nuklearne i atomske fizike. Od 1969. godine predaje atomsku fiziku na postdiplomskim studijama na Prirodno-matematičkom fakultetu u Beogradu. Radio je kao naučni savjetnik u Institutu za fiziku u Zemunu do prelaska na funkciju u Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju (IAEA), gdje dobija diplomatski status. U MAAE rukovodi odjeljenjem za atomske i molekularne informacije. Gostovao je na mnogim evropskim i američkim fakultetima i institutima kao  profesor i naučnik. Pored toga, radio je i u prestižnim institutima u Japanu i Kini sa najvišim najvišim naučnim zvanjima.

Član je Makedonske akademije nauka i umetnosti (MANU). Ima veliki broj objavljenih radova iz  oblasti atomske fizike i bliskih ili srodnih oblasti. Najpoznatiji radovi Ratka Janeva su vezani za oblasti kvantne teorije interakcija, posebno uzajamnih atomskih interakcija, sudarne atomske procese i procese atomskih čestica sa čvrstom površinom, fiziku jonizovanih gasova, fiziku gasnih lasera,kao i oblasti fizike konrtolirane termonuklearne fuzije. U okviru Makedonske akademije nauka i umjetnosti Janev rukovodi najvažnijim projektima u oblasima prirodnih i tehničkih nauka.

Prof. Ratko Janev je jedan od najcitiranijih evropskih fizičara u oblastima atomske fizike, a 2004. je dobio prestižnu evropsku Humboltovu nagradu za fiziku.

## Diplomatska djelatnost 
Prof. Ratko Janev je od 1988. godine predstavljao Jugoslaviju i Srbiju, a kasnije i Makedoniju u Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju -IAEA. U Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju Janev je bio rukovodilac Odjeljenja za atomske i molekularne podatke i informacije. Godine 1993. pomogao je pri proceduri prijema Republike Makedonije u ovu međunarodnu organizaciju.

## Izbor djela 
* Atomic_and_plasma_material_interaction
* Collision Processes of Hydrocarbon Species in Hydrogen Plasmas 
* Physics_of_highly_charged_ions
* Atomic_and_molecular_processes_in_fusion

## Reference 
## Literatura 
*Ratko K. Janev, Ljubo. A. Petkovski, Atomska fizika, Makedonska akademija nauka i umetnosti, Skoplje, 2012.

## Vanjski linkovi 
* Macedonian Academy of Sciences and Arts
* Istaknuti iseljenici

Kategorija:Rođeni 1939.
Kategorija:Umrli 2019.
Kategorija:Makedonski fizičari
Kategorija:Makedonski diplomati
Kategorija:Nuklearni fizičari
Kategorija:Teorijski fizičari
Kategorija:Kvantni fizičari
Kategorija:Članovi Makedonske akademije nauka i umjetnosti
1. nivo NUTS-a u Evropskoj uniji

**Nomenklatura prostornih jedinica za statistiku** (fr:''nomenclature d'unités territoriales statistiques'' ), je evropski međunarodni standard za određivanje administrativne podjele zemlje u statističke svrhe. Standard je razvila Evropska unija.

Postoje tri nivoa NUTS podjele, sa dva nivoa lokalne samouprave (LAU). Zbog veličine nekih zemalja, sve zemlje nemaju sve nivoe podjele. 

## 1. nivo 

## References 
## Vanjski linkovi 
* Europa – Eurostat – Regions
* Overview maps of the NUTS and Statistical Regions of Europe – Overview map of EU Countries – NUTS level 1 [Archive]
* The 104 NUTS-1 EU Regions of 2016 to present

Kategorija:NUTS
NUTS:AT

mini|upright=1.6|Nivoi NUTS-1, NUTS-2 i NUTS-3 za Austriju
**NUTS:AT** je međunarodni kôd (fr:''nomenclature d'unités territoriales statistiques*) (NUTS) službene statistike Evropske Unije za Austriju.

## Nivoi NUTS-a 
Na osnovu regionalne podjele Austrija je podijeljena u slijedeće NUTS regije:

* 3 NUTS-1 regije: *Grupe pokrajina* (Statistički regioni Evropske Unije)
* 9 NUTS-2 regija: *Osnovne teritorijalne jedinice - Austrijske pokrajine* 
* 35 NUTS-3 regija: *Okružne grupe*- (Okruzi u Austriji)
*: (Nivo LAU-1 ne postoji) 	
* 2354 LAU-2 regija: *Općine''

Ova podjela je osnova za regionalnu statističku raspodjelu financijske podrške regija, unutar Evropske Unije.

Datoteka:NUTS-1 AT.svg|NUTS-1 regije Austrije
Datoteka:NUTS-2 AT.svg|NUTS-2 regije Austrije
Datoteka:NUTS-3 AT.svg|NUTS-3 regije Austrije

## AT Austrija 
## Također pogledajte 
* ISO 3166-2:AT

## Vanjski linkovi
* NUTS kodovi po Statističkom zavodu Austrije 

Kategorija:NUTS
Kategorija:Geografija Austrije
Kategorija:Administrativna podjela Austrije
*
Grupe pokrajina u Austriji

mini|upright=1.6|NUTS-1:AT, brojevi označavaju regije na osnovu  NUTS-2 podjele
**Grupe pokrajina u Austriji** su statističke regije u Austriji, na osnovu statističke NUTS podjele Evropske Unije.

## Funkcija
Regije su stvorene na osnovu inicijative Evropske Unije, a služe za komparativne statističke svrhe. Kriterij je populacija između oko 3 i 7 miliona ljudi. Na temelju takvih područja moguća je usporedba  sa drugim jedinicama država članica.

## Tabela 
9 austrijskih austrijskih pokrajina su podijeljene u tri regije.

## Literatura 
* 

## Vanjski linkovi 
Kategorija:NUTS:AT
Kategorija:NUTS-1
ISO 3166-2:BE

**ISO 3166-2:BE** je međunarodni standard, koji numeričkim oznakama definiše teritorijalnu podjelu Belgije. Kôd se sastoji iz dva dijela, razdvojenih crticom. Prvi dio označava oznaku države po standardu ISO 3166-1 (BE - za Belgiju), a drugi dio oznaku pokrajine. Aktualna verzija koda je definirana 2011. godine.

## Prvi nivo 
mini|250px|Regije Belgije:

### Regije 
### Pokrajine 
#### Flandrija 
mini|300px|Pet pokrajina u Flandriji

#### Valonija 
mini|300px|Pet valonskih pokrajina

## Reference 
## Također pogledajte
* NUTS:BE 
* ISO 3166-2
* ISO 3166-1

Kategorija:Administrativna podjela Belgije
BE
Antwerpen

**Antwerpen** (*francuski*: ***Anvers***), grad u Belgiji smješten u estuariju Schelde, jedna je od najvećih evropskih luka još od 19. vijeka. Važno je trgovačko i finansijsko središte povezano s Rajnskom industrijskom oblasti, a poznat i po obradi dijamanata. U starom centralnom dijelu grada, nad kojim se uzdiže vitki toranj gotičke katedrale, nalaze se lijepe stare zgrade.

Sa populacijom od 536.079 stanovnika, je najnaseljenija općina u Belgiji, a sa metropolitanskom populacijom od preko 1.200.000 ljudi, druga najveća metropolitanska regija u zemlji nakon Brisela.
## Bilješke
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

Kategorija:Gradovi u Belgiji
*
Papa Franjo

mini|138x138piksel|Grb pape Franje
**Papa Franjo** (, rođen kao **Jorge Mario Bergoglio**; 17. decembar 1936 – 21. april 2025) bio je 266. poglavar Katoličke crkve. Za papu je izabran 13. marta 2013, kao nasljednik Benedikta XVI, koji je 28. februara podnio ostavku. Bio je prvi papa isusovac i prvi papa iz Argentine, Novog svijeta i južne hemisfere, te prvi papa neevropljanin od Grgura III nakon 1272.

## Biografija
### Rani život
Franjo je rođen kao Jorge Mario Bergoglio u siromašnoj porodici italijanskih imigranata u Argentini, u glavnom gradu Buenos Airesu. Osnovno i srednje obrazovanje završio je u rodnom gradu, kao i fakultet. Postao je hemijski tehničar, a nakon završenog fakulteta odlučio je postati svećenik.

### Rad prije papinstva
Franjo se zaredio za svećenika 13. decembra 1969, a pripada redu isusovaca. Njihov provincijal za Argentinu je bio u razdoblju od 1973. do 1979. Nakon toga postao je rektor sjemeništa u San Miguelu i tamo ostao do 1986. 1992. imenovan je biskupom Buenos Airesa 27. juna 1992, a 21. februara 2001. papa Ivan Pavao II imenuje ga kardinalom. Uz tu funkciju dobio je i mnoštvo drugih obaveza iz Svete Stolice.

### Papa
Jorge Mario Bergoglio je 13. marta 2013. izabran za 266. papu, i naslijedio je Benedikta XVI, koji je odstupio sa dužnost 28. februara iste godine. Nije smatran velikim favoritom, posebno zbog poodmakle dobi. Na dan stupanja na dužnost imao je 76 godina, a javno mišljenje je bilo da na mjesto nasljednika svetog Petra treba doći neko mlađi. Ime koje će nositi u pontifikatu je izabrao u spomen na Franju Asiškog, čovjeka čija uvjerenja poput skromnog života i sam slijedi.

### Zanimljivosti
Papa Franjo je bio poznat kao izrazito skromna osoba. Kao kardinal nije živio u raskošnoj rezidenciji nego je živio u malenom stanu u Buenos Airesu, a umjesto službenog koristio je javni prijevoz. Po dolasku na papinsko mjesto nije nosio uobičajeni zlatni križ nego željezni, a u prvom obraćanju javnost je pozdravio s "Dobra večer" (Bona sera) umjesto uobičajenog katoličkog pozdrava (Hvaljen Isus). Bio je poznat je i kao veliki ljubitelj nogometa i navijač argentinskog kluba San Lorenzo, kojeg su osnovali isusovci.

## Posjeta Bosni i Hercegovini
Dana 6. juna 2015. Papa je boravio u ranije najavljenoj posjeti Bosni i Hercegovini. Generalni pokrovitelj dolaska je bilo Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. U toku posjete, Papa je održao misu na stadionu Asim Ferhatović Hase u Sarajevu. Za prisustvo ovom događaju je bila potrebna prethodna prijava.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1936.
Kategorija:Umrli 2025.
Kategorija:Biografije, Buenos Aires
Kategorija:Isusovci
Kategorija:Pape
Nordijska turneja

**Nordijska turneja**, poznata i kao **Skandinavska turneja** ili **Skandinavska turneja 4 skakaonice**, bila je godišnje takmičenje u skijaškim skokovima i dio programa Svjetskoga kupa. Ustanovljena je 1997. kao pandan daleko uspješnijoj i poznatijoj Turneji 4 skakaonice, koja se održava u Njemačkoj i Austriji. Održavala se u prvoj polovini marta u Norveškoj i Finskoj (ranije i u Švedskoj). Posljednje izdanje održano je 2010, a prestala se organizirati zbog nedostatka sponzora.

## Skakaonice 
## Ostale skakaonice 
*  Falun (K-115, HS 128)
*  Lillehammer (K-123, HS 138)
*  Vikersund (K-195, HS 225)

## Pobjednici (ukupni poredak) 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nordijska turneja na *skispringen.com* 

Kategorija:Skijaški skokovi u Norveškoj
Kategorija:Skijaški skokovi u Finskoj
Kategorija:Skijaški skokovi u Švedskoj
Kategorija:Sportska takmičenja u Norveškoj
Kategorija:Sportska takmičenja u Finskoj
Kategorija:Sportska takmičenja u Švedskoj
Velika nagrada Australije 2013.

Velika nagrada Australije 2013., (formalno poznata kao "2013 Formula 1 Rolex Australian Grand Prix") je bila trka vozila Formule 1 održana 17. marta 2013. kao prva trka sezone 2013. Trka je održana na stazi "Melbourne Grand Prix Circuit" u predgrađu Melburna Albert Park.  Pobjednik je bio Kimi Räikkönen, a drugi Fernando Alonso.
## Rezultati treninga (petak) 
### Prvi trening  
### Drugi trening  
## Rezultati treninga (subota) 
### Treći trening 
### Kvalifikacije 
Kvalifikaciona trka je suspendovana nakon kašnjenja na kraju Q1 i odgođena je do nedjelje zbog loših vremenskih uslova.

: Charles Pic nisu zadovoljili 107% kvalificirani uvjet, ali može sudjelovati u utrci prema nahođenju povjerenici.

## Utrka (Nedjelja) 
## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Rezultati prve treninga 
* formula1.com – Rezultati drugog treninga 
* formula1.com – Rezultati trećeg treninga 
* formula1.com – Rezultati kvalifikacija 
* formula1.com – Rezultati utrka
* statsf1.com - Utrka detalji

Australija
Kategorija:2013. u Australiji
2013
Kraljevsko društvo

**Kraljevsko društvo Londona za unapređenje prirodnih znanja**, poznato kao **Kraljevsko društvo**, osnovano je 1660. i za njega se smatra da je prvo "učeno društvo" koje postoji.

Iako je dobrovoljno društvo, ono je zapravo akademija nauka Velike Britanije (zbog toga dobija 30 miliona funti od britanske vlade), a istovremeno je i "učeno društvo" za nauku. Član je Naučnog vijeća (Science Council). Osnovanjem društvo je dobilo je kraljevsku povelju od kralja Karla II kao Kraljevsko društvo i najstarija je kontinuirano postojeća naučna akademija na svijetu.

Kraljevsko društvo Edinburgha (osnovano 1783) posebno je škotsko tijelo. Kraljevska irska akademija (osnovana 1785) posebna je irska organizacija.

## Također pogledajte 
* Društvena ostrva

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* The Royal Society website — RS list of Fellows — Citations arranged by year of election
* The Royal Society Publishing website
* The Royal Society of London  (from a list of mathematical societies)
* Scholarly Societies Project: Royal Society of London
* Three lectures presented at the Royal Society by Harry Kroto (Faraday Lecture), Paul Hoffman (Paul Erdos), Paul Davies (Blackholes, Worm Holes and Time Travel). Freeview video from the Vega Science Trust 
* The Royal Society Digital Journal Archive An online archive of every Royal Society journal issue ever published back to 1665. available until December 2006. Details

Kategorija:Kraljevsko društvo
Kategorija:Klubovi i društva u Ujedinjenom Kraljevstvu
Kombinatorika

mini|Primjer geometrijske kombinatorike
**Kombinatorika** je grana diskretne matematike koja se bavi diskretnim strukturama koje su finitne ili koje se mogu brojati. Povezana je sa mnogim drugim granama matematike, poput algebre, teorije vjerovatnoće i geometrije kao i raznim područjima u računarstvu i statističkoj fizici. Aspekti kombinatorike uključuju prebrojavanje objekata koji zadovoljavaju određene kriterije (enumerativna kombinatorika), određivanje da li neki kriterij može biti ispunjen, konstruiranje i analiziranje objekata koji ispunjavaju neki kriterij, nalaženje najvećih najmanjih ili optimalnih objekata i nalaženje algebarskih struktura u koje ovi objekti mogu spadati (algebarska kombinatorika).

## Također pogledajte 
* Filogeneza

## Vanjski linkovi 
* 
* Combinatorics, članak iz MathWorld sa mnogim referencama.
* Combinatorics, sa *MathPages.com* portala.
* The Hyperbook of Combinatorics, a collection of math articles links.
* The Two Cultures of Mathematics by W. T. Gowers, članak o rješavanju problema nasuprot pravljenja teorija
Bliha (vodopad)

**Vodopad Bliha** (poznat i kao *Blihin skok*) smješten je između naselja Fajtovci i Gornji Kamengrad, u općini Sanski Most, Bosna i Hercegovina. Nalazi se na rječici Blihi, lijevoj pritoci rijeke Sane. Sa visinom od 56 metara i širinom od 10 metara, ubraja se među najznačajnije prirodne atrakcije ovog područja. Zbog specifičnog geomorfološkog oblika kanjona i vodopada, prepoznat je kao geomorfološki spomenik prirode od 1965.

## Geografija 
Rijeka Bliha izvire u Donjem Lipniku na nadmorskoj visini od 450 metara. Njena dužina iznosi 23,9 kilometara, a kroz cijeli tok teče unutar općine Sanski Most. Vodopad Bliha smješten je na devetom kilometru toka rijeke, između naselja Fajtovci i Gornji Kamengrad. U zavisnosti od vodostaja, širina vodopada može varirati. U Blihu se ulijevaju manje rijeke i potoci, među kojima su Suvača, Obarak, Modrašnica, Hatiraj i Suhača.

## Ekologija i biodiverzitet 
Bliha je relativno čista rijeka, što omogućava opstanak brojnih ribljih vrsta, uključujući potočnu pastrmku (*Salmo trutta morpha fario*), klijena (*Leuciscus cephalus*) i škobalja (*Chondrostoma nasus*), koji ljeti dolazi na mrijest. U njenim vodama prisutan je i riječni rak, no usljed promjena u kvaliteti vode i ekoloških faktora, njegov broj se smanjuje. U blizini vodopada nalazi se bogata vegetacija, karakteristična za riječna staništa ovog područja.

## Turizam 
Vodopad Bliha jedan je od najznačajnijih turističkih potencijala općine Sanski Most. Lokalna vlast i ekološka udruženja rade na unapređenju infrastrukture kako bi ovaj lokalitet bio pristupačniji posjetiteljima. Uređena je pješačka staza do vodopada, a planirana je izgradnja vidikovaca, klupa za odmor i drugih sadržaja. U blizini vodopada nalaze se restorani i kafići, gdje se servira tradicionalna bosanska kuhinja.

## Zagađenje i problemi zaštite 
U više navrata prijavljeno je ispuštanje jalovine iz obližnjeg rudnika mrkog uglja Kamengrad, kojim upravlja kompanija "Lager" iz Posušja. Ova ekološka prijetnja dovela je do promjene boje rijeke i narušavanja njenog ekosistema. Iako su nadležne inspekcije izdale više prekršajnih naloga, Federalno ministarstvo okoliša i turizma nije poduzelo konkretne mjere za sprječavanje daljnje devastacije.

Centar za životnu sredinu podnio je tužbu protiv odluke ministarstva, budući da je tumačenje zakonskih regulativa omogućilo rudniku nastavak eksploatacije uglja bez odgovarajuće okolinske dozvole.

## Galerija 

Datoteka:Bliha from above.jpg|vodopad iz daljine
Datoteka:Waterfall BLIHA.jpg|vodopad iz ptičje perspektive
Datoteka:Bliha Waterfall (a).JPG|vodopad iz blizine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Vodopad Bliha na inmedia.ba
* Vodopad Bliha  na furaj.ba

Kategorija:Unsko-sanski kanton
Kategorija:Vodopadi u Bosni i Hercegovini
Ja, olovka

mini|desno|215px|Olovka slična onoj opisanoj u eseju
**"Ja, olovka"** () jest esej koji je napisao Leonard Read. Pisan je u prvom licu iz perspektive olovke. U njemu je navedena složenost procesa stvaranja olovke, uz sve potrebne komponente (grafit, lak, vosak, ljepilo itd.), te brojne ljude uključene u taj proces. Bez obzira na to kojim jezikom govorili, kojoj naciji pripadali ili koju religiju slijedili, ljudi se svakodnevno udružuju na globalnom nivou kako bi sastavili olovku.

Poenta priče jest da ne postoji pojedinac na svijetu koji može samostalno izraditi olovku nego je za to potrebna dobrovoljna kooperacija hiljada ljudi širom svijeta. Esej je naknadno prilagodio nobelovac Milton Friedman u svom popularnom serijalu *Sloboda izbora* (*Free to Choose*). Friedmanov govor korišten je u animiranom videosnimku u produkciji Atlas Networka iz Washingtona.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "I, Pencil" , edicija povodom 50. godišnjice
*  – esej sličnog stila koji je, također, objavio *The Freeman*
* *It Takes a World: On Liberty and the Welfare State* – članak koji proširuje ideju iznesenu u eseju "Ja, olovka" kako bi se prikazale njegove implikacije na koncept društva i etiku socijalne države

Kategorija:Ekonomija
Kategorija:Eseji
Kategorija:Olovka
Kategorija:Tržište
Kralj Miraz

**Miraz** je izmišljeni lik iz C. S. Lewisovih fantastičnih priča Narnijske hronike. Glavni je antagonist u knjizi Princ Kaspijan, i ujak je protagonista knjige. Miraz je lažni kralj Narnije, jer je ubio svog brata, Kaspijana IX, odmah nakon rođenja svog nećaka, da bi zauzeo prijestolje. 

Miraz je okrutan i nepopularan vladar. Najzloglasniji zbog zabrane učenja o historiji Narnije prije Telmarinaca,on također nameće visoke poreze i donosi oštre zakone. U početku je tolerirao Kaspijana kao svog nasljednika, uzevši titulu "Lord Zaštitnik" za sebe, prije nego što je preuzeo prijestolje dok je Kaspijan bio malo dijete. Mnogo godina poslije, njegova žena, Prunaprismia, nosi sina. Miraz je tada spreman da ubije i Kaspijana kako bi potvrdio svoje naslijeđe.

Kaspijan, kojeg je njegov učitelj upozorio u pravi čas, bježi iz Mirazovog dvorca i udružuje se sa "Starim Narnijcima."

Izbija građanski rat koji kulminira pobjedom Petera Pevensija nad Mirazom u dvoboju. Miraza tada ubija u činu izdaje njegov savjetnik Lord Glozelle, kao čin osvete jer mu je Miraz rekao da priča "kao stara žena" kad je  navodio razloge zašto se ne bi trebali boriti protiv Kralja Petera.

Kategorija:Fantastika
Frédéric Bastiat

**Frederic Bastiat** je bio francuski klasični liberal i politički ekonomista. Bastiat je rođen u Bajo­neu u Fran­cu­skoj, 29.06.1801. Otac mu je bio trgo­vac, a Fre­de­ric je postao siroče u devetoj godini, i odgo­jili su ga djed i nje­gova tetka. Počeo je stu­di­rati poli­tičku eko­no­miju u 19. godini i pre­dano je čitao Adama Smita (Adam Smith) i Žan-Batist Seja (Jean-Baptiste Say).

Bastiatovo najpoznatije djelo je "Zakon", izvorno objavljen kao pamflet 1850. godine. U ovom djelu se zakon definiše kao pravedni sistem koji omogućava slobodno društvo. Bastiat smatra da pojedinci imaju prirodno pravo - od Boga dato - da brane svoju ličnost, svoju slobodu i svoju imovinu. Država treba da brani ta prava. Zakon shodno tome postaje izopačen kada država odluči da se miješa u pitanja mimo navedenih prava. Djelo "Zakon" je prevedeno od strane izdavačke kuće Global Book iz Novog Sada (Srbija) i nekoliko godina je bilo dostupno kao besplatno štivo na internet stranici izdavača.

Bastiat se ošto protivio svim vrstama tarifa, napominjujući da se bori za slobodu svih. Bastiat se pojavljuje kao historijski značajna ličnost za ekonomiste klasičnog liberalizma, te ga često citiraju u svojim djelima.

## Reference 
Kategorija:Ekonomija
Kategorija:Francuski ekonomisti
Kategorija:Klasični liberalizam
Ekonomski fakultet u Tuzli

**Ekonomski fakultet u Tuzli** je jedna od članica Univerziteta u Tuzli. U okviru fakulteta djeluje Ekonomski fakultet (četverogodišnji studij) i Visoka poslovna škola (trogodišnji studij).

Fakultet ima ukupno pet različitih smjerova, međutim na početku svi studenti Ekonomskog fakulteta slušaju zajedničke predmete. Plan studiranja predviđa da se u prvih pet semestara slušaju zajednički predmeti, a za VI, VII i VIII semester student može da se opredijeli za jedan od pet mogućih smjerova:
Marketing, Računovodstvo i poslovne finansije, Finansije, bankarstvo i osiguranje, Menadžment i Ekonomska teorija i politika.

Ekonomski fakultet Univerziteta u Tuzli, od 1996. godine, pokrenuo je  i realizirao četiri ciklusa postdiplomskog studija Strategije poslovnog upravljanja.

## Reference 
Kategorija:Fakulteti u Bosni i Hercegovini
Kategorija: univerzitet u Tuzli
Kategorija:Ekonomski fakulteti u Bosni i Hercegovini