Kiseljak

**Kiseljak** je naseljeno mjesto i sjedište istoimene općine u Srednjobosanskom kantonu, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Prosječna nadmorska visina je 475 m. Teritorija na kojem je naselje razvijeno, dio je kiseljačke kotline koja se proteže od Paleške ćuprije na jugu, do Gromiljaka na sjeveru, a koju okružuju Jasikovica, Graščica, Berberuša, Zahor i druga brda s nadmorskom visinom od 700 m do 1.423 m. Kroz Kiseljak protječe rijeka Lepenica, koja u naselju prima pritoke Kreševčicu i Rotiljski potok, te se na sjeveroistočnoj periferiji naselja ulijeva u rijeku Fojnicu. Po popisu iz 1991. godine, općina Kiseljak imala je 24.164 stanovnika, od toga u gradu Kiseljaku - 3.412.

## Historija 
### Neolit 
Najstariji pronađeni tragovi ljudske djelatnosti na području današnjeg Kiseljaka potiču još iz neolita. Jedno od naselja iz mlađeg kamenog doba ležalo je na prostoru između katoličke crkve i hotela "Dalmacija", a drugo u Han-Ploči. Na Banbrdu i na brdu Rat u Draževicima također su nađeni tragovi starih naselja, čiju kulturnu pripadnost je, zbog pomanjkanja tipičnih primjeraka, bilo nemoguće utvrditi.

### Ilirsko i Rimsko doba 
U zaseoku Ukučevci je 1908. godine pronadena ilirska kaciga, a u zaseoku Bijele Vode nalazilo se ilirsko naselje. U selu Podastinje su pronađeni tragovi starih kultura, od prethistorijskog vremena do Srednjeg vijeka. Podastinjem dominira kraška gruda koju narod naziva Crkvina. Na njenim strmim padinama, u pravcu potoka Paroš i zaseoka Ukučevci, vidljive su impozantne količine prethistorijske gradinske keramike, karakteristične za srednje bronzano doba, a gradina, kako je u svom radu "Lepenica u prethistoriji i antici - arheološka ispitivanja" naveo dr. Pavao Andelić, spada medu najveće u Bosni i Hercegovini.

Arheolog Mandić 1923. godine je na njivi Povratnica pronašao temelje rimske zgrade i odlomak kamene ploče s natpisom. Iz Podastinja potiče i jedan depo rimskog novca (više od 100 komada), pronaden 1884. godine na brežuljku Humac. Dijelovi tog nalaza čuvaju se u Zemaljskom muzeju u Sarajevu, Arheološkom muzeju u Zagrebu, te u Franjevačkom samostanu u Fojnici. Novci potiču od raznih rimskih careva iz dinastije Antonina, počevši od Septimija Severa (193-211. n. e.) do Galijena (253-268. n. e.).

### Srednji vijek 
Srednjovjekovnih nalaza je također mnogo, a najbrojniji su stećci. Ima ih na stotine, a samo na području Lepenice postoji 35 nekropola sa oko 700 stećaka. Najljepši je stećak Radoja Radosalica u Zabrđu. Među nekoliko stotina stećaka nalazi se i jedan kojeg narod naziva "Biskupov grob".

U Srednjem vijeku područje Kiseljaka je pripadalo župi Lepenica, koja se prvi put spominje 1244. godine, kad se spominje i crkva sv. Mihovila u Rotilju.

Prije gotovo pet i po vijekova sultan Mehmed el Fatih osvojio je Bosnu. Da će pokorena kršćanska raja moći nastaviti ispovijedati svoju vjeru, odlučio je na Milodražu, lokalitetu izmedu Kiseljaka i Fojnice, nakon što je s obližnjeg brda Kaštela pred njega sišao fra Anđeo Zvizdović i isposlovao čuvenu Ahdnamu, carski ferman o slobodi ispovijedanja katoličke vjere, koji se danas čuva u muzeju Franjevačkog samostana u Fojnici.

### Osmansko doba 
Nakon dolaska Osmanlija, župe se zamijenjuju nahijama, a već sredinom 16. vijeka spominje se nahija Lepenica i u njoj sela Duhre i Gojakovac.

Sam Kiseljak prvi put se spominje 1531. godine, u putopisu Slovenca Benedikta Kuripešića. Početkom tog vijeka izvjesni Hadži-Uvejs sagradio je na mjestu današnjeg Kiseljaka džamiju, karavan-saraj (han) i kuću za azape (stražare). O popravku tih zgrada govori jedna bilješka u Sarajevskom sidžilu od 5. jula 1565. godine, kad je pred šerijatski sud pristupio upravitelj ovog vakufa, Isabalija sin Ejnehanov, te zatražio dozvolu za popravku zgrada.

Do sljedećeg spomena Kiseljaka prošlo je više od stotinu godina. Naime, 1659. godine, turski putopisac Evlija Čelebija opisao je sve pogodnosti koje nude izvori kisele vode, te spomenuo da je trgovci "pune i raznose od vilajeta do vilajeta". Već sam spomen hana i trgovine kiselom vodom jasno nam govori da je Kiseljak prolazno mjesto. Pored toga, putopisac kaže da Kiseljak ima tri stotine kuća.

Francuzi Maseliere i A. Chaumette des Fosses borave u Kiseljaku od 1806. do 1807. zapisavši da se kisela voda odavde izvozi u Dubrovnik, a Richard von Erco u svom izvještaju iz 1846. spominje Kiseljak kao mjesto u koje gosti dolaze čak iz Carigrada. Poznati francuski geolog Ami Boue, koji je u Bosni boravio u dva navrata izmedu 1836. i 1838. također spominje kiselu vodu, nazvavši je izvrsnom, te napomenuvši da Kiseljak preko ljeta posjećuje "toliko ljudi da ih tri gostionice ne mogu smjestiti".

### Kiseljak u SFRJ 
Na kraju socijalističkog perioda Kiseljak je bio općina u sastavu SR Bosne i Hercegovine, jedne od republika SFRJ. Razvoj naselja i općine bio je dugoročno vezan za izvore mineralne vode, banjsko-turističku funkciju, trgovinu i saobraćajni položaj između Sarajeva i srednje Bosne.

Kiseljak je tokom rata postao jedno od važnih žarišta sukoba u srednjoj Bosni. Prema presudi i pratećim materijalima Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, 18. aprila 1993. HVO je napao sela u općini Kiseljak, a u junu iste godine uslijedili su novi napadi, uključujući napad na selo Tulica, u kojem je ubijeno 12 ljudi i selo razoreno.

Nakon januara 1993. poslovni prostori Bošnjaka u Kiseljaku oštećivani ili dizani u zrak, a zgrada Općine Kiseljak od 1993. do 1995. korištena kao zatočenički centar u lošim uslovima.

Kiseljak je od druge polovine 1992. stekao reputaciju jednog od glavnih crnoberzijanskih čvorišta u Bosni, jer je opsada Sarajeva njegov saobraćajni položaj učinila važnim prolazom za krijumčarenje roba prema glavnom gradu. 

U oktobru 1993. jedinice povezane s Ivicom Rajićem iz Kiseljaka učestvovale su u napadu na Stupni Do, što je u presudi MKSJ-a navedeno kao masakr za koji su odgovorne njegove trupe iz Kiseljaka. Prema *Balkan Battlegrounds*, upravo su se u Kiseljaku u februaru 1994. sastali komandanti Armije Republike Bosne i Hercegovine i HVO-a radi pregovora o prekidu vatre, koji je potom uglavnom poštovan i otvorio put Vašingtonskom sporazumu. Poratni razvoj obilježili su obnova infrastrukture, nastavak rada općinskih institucija, povratak dijela stanovništva, ali i trajne posljedice rata na demografsku sliku i međunacionalne odnose.

## Mjesne zajednice 
U općini Kiseljak formirano je devet mjesnih zajednica i to:

*Bukovica
Obuhvata naselja: Bukovica, Zabrđe, Toplica i Solakovići.
Ukupan broj stanovnika 1.101.
Predsjednik mjesne zajednice: Bašić Nermin iz Bukovice.

*Lepenica
Obuhvata naselja: Kuliješ, Azapovići, Tulica, Homolj, Boljkovići, Gojakovac, D.Žeželovo, G. Žeželovo, Čubren i Ivica.
Ukupan broj stanovnika je 2.640.

*Draževići
Obuhvata naselja: Draževići, Radanovići, Buzuci, D. Kovači, G. Kovači, Han Ploča i Grahovci.
Ukupan broj stanovnika ove mjesne zajednice je 1.576.

*Brnjaci
Obuhvata naselja: Brnjaci, Čalikovac, Paretak i Ljetovik.
Ukupan broj stanovnika 1.414.
Predsjednik mjesne zajednice je: Kapetanović Miroslav sa Brnjaka.

*Topole
Obuhvata naselja: Duhri i Potkraj.
Ukupan broj stanovnika je 900.
Predsjednik mjesne zajednice je: Mujić Sead iz Duhra.

*Kiseljak
Obuhvata naselja: Čizma, Kiseljak, Parževići, Podastinje, Završje, G. Palež, D. Palež, Borina, Rotilj i Podastinjsko Brdo.
Ukupan broj stanovnika je: 6.119.

*Gromiljak
Obuhvata naselja: Gromiljak, Višnjica, Jehovac, Višnjica Polje, Višnjica Mahala, Višnjica Gaj, Svinjarevo, Behrići, Bliznice, Kotačala, Gomionica, Gomionica Mahala, Lug, Križići, Hercezi, Doci, Mrakovi, Dubrave, Katunište, Stojkovići.
Ukupan broj stanovnika ove mjesne zajednice je 4.870.

*Brestovsko
Obuhvata naselja: Hrastovi, Velike Sotnice, Dugo Polje, Medovići, Gunjače, Krčevine, Duke, Medovci, Pobrđe, Orahovo, Demići, Hadrovci, Rauševac, Kazagići, Badnje, Male Sotnice, Devetaci, Odrče.
Ukupan broj stanovnika je 2.991.

*Bilalovac
Obuhvata naselja: Datići, Pobrđe Milodraž, Maslinovići, Bilalovac, Brizje, Radeljevići, Markovići, Šahinovići, Miroševići.
Ukupan broj stanovnika je 1.943.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanični sajt općine Kiseljak

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Srednjobosanskom kantonu
*