Babun

**Babuni**  ili **pavijani** su primati koji sadrže rod *Papio* , jedan od 23 roda majmuna Starog svijeta. Postoji pet vrsta babuna, obično poznatih kao hamedrijas babun, gvinejski pavijan, maslinasti pavijan, žuti pavijan i čakma babun. Svaka vrsta je porijeklom iz jednog od pet područja Afrike, a pavijan hamadrijas je porijeklom iz dijela Arabijskog poluotoka. Babuni su među najvećim ne-hominoidnim primatima i postoje najmanje dva miliona godina.

Pavijani se razlikuju u veličini i težini, ovisno o vrsti. Najmanji, kinda babun dug  je  50&nbsp;cm i teži samo 14&nbsp;kg, dok je najveći, čakma babun, dug  do 120&nbsp;cm i teži oko 40&nbsp;kg. Svi babuni imaju duge njuške nalik psima, teške, snažne vilice s oštrim psećim zubima, dobro postavljenih očiju, gustog krzna, osim na njuškama, kratkih repova i jastučića kože bez dlačica, bez dlaka na isturenim zadnjicama pod nazivom ishijumske žuljevitosti koje omogućavaju  udobno sjedenje. Mužjaci hamadrijas babuna imaju velike bijele grive. Babuni imaju seksualni dimorfizam u veličini, boji i / ili razvoju psećih zuba.

Babuni su dnevne i jesu kopneni, ali noću spavaju na drveću ili na visokim liticama ili kamenju, daleko od grabežljivaca. Nalaze se u otvorenim savanama i šumama širom Afrike. Oni su svaštojedi: uobičajeni izvori hrane su trave, sjeme, korijenje, lišće, kora, razno voće, insekti, ribe, školjke, glodari, ptice, vervet majmuni i male antilope. Njihovi glavni grabežljivci su nilski krokodil, leopardi, lavovi i hijena. Većina babuna živi u hijerarhijskim trupama koje sadrže hareme. Babuni mogu glasovnim razmjenama utvrditi kakvi su odnosi dominacije između individua.

Općenito, svaki mužjak može se pariti sa bilo kojom ženkom; redoslijed parenja mužjaka dijelom ovisi o njihovom socijalnom rangu. Ženke obično rađaju nakon šestomjesečne trudnoće, obično jednog mladunca. Ženke imaju tendenciju da budu primarni skrbnici mladih, iako nekoliko ženki može dijeliti dužnosti svih svojih potomaka. Potomci se odbiju od dojenja nakon otprilike godinu dana. Spolnu zrelost dostižu sa oko pet do osam godina. Mužjaci napuštaju svoju rodnu grupu, obično prije nego što dostignu spolnu zrelost, dok većina ženki ostaje u istoj grupi cijeli život. Babuni u zatočeništvu žive do 45 godina, dok u divljini u prosjeku imaju između 20 i 30 godina..

## Taksonomija 
Općenito je prepoznato pet vrsta roda *Papio*, iako postoje određena neslaganja oko toga jesu li stvarno pune vrste ili podvrste. To su *Papio ursinus* (čakma babun, iz južne Afrike), *Papio papio* (zapadni, crveni ili gvinejski pavijan, u krajnjem zapadu Afrike), *Papio hamadryas* (hamedrijas babun, na Rogu Afrike i u jugozapadnoj Arabiji), *Papio anubis* (maslinasti babun, u savanama sjeverno-centralne Africi i *Papio cynocephalus* (žuti pavijan, u južnoj centralnoj i istočnoj Africi). Pet vrsta roda *Papio* su:
* Hamadrijas, *Papio hamadryas*
* Gvinejski, *Papio papio*
* Maslinasti, *Papio anubis*
* Žuiti, *Papio cynocephalus*
** centraknoafrićki žuti, *Papio cynocephalus cynocephalus*
**Ibeanski, *Papio cynocephalus ibeanus*
** Kinda, *Papio cynocephalus kindae*
* Oplašteni, *Papio ursinus*
** Oplašteni,  *Papio ursinus ursinus*
** Sivostopalni čakma, *Papio ursinus griseipes*
** Ruakanski čakma, *Papio ursinus raucana*

Mnogi autori razlikuju *P. hamadryas* kao punu vrstu, ali sve ostale smatrajte podvrstama *P. cynocephalus * i zajednički ih nazivaju "savanskim babuonima". Ovo možda neće biti korisno: zasniva se na argumentu da se pavijan hamedrijas, po ponašaju i fizički razlikuje od ostalih vrsta babuna i da to odražava zasebnu evolucijsku historiju. Međutim, nedavna morfološka i genetička ispitivanja  roda *Papio* pokazuju da je hamedrijas prisnije povezan sa sjevernim vrstama babuna (Gvineja i maslinasti babuni) nego sa južnim vrstama (žutim i čakma babunima)).

Tradicijska klasifikacija u pet oblika vjerovatno nedovoljno predstavlja varijaciju unutar roda *Papio*. Neki komentatori  tvrde da bi trebalo prepoznati još najmanje dva oblika, uključujući majušnog kinda babuna (*Papio cynocephalus kindae*) iz Zambije, DR Kongo i Angola, te sivonogog babuna (*Papio ursinus griseipes*)  u Zambiji, Bocvani, Zimbabveu, Mozambiku i sjevernoj Južnoj Africi. Međutim, sadašnje znanje o morfološkoj, genetičkoj i etološkoj raznolikosti unutar roda *Papio* je suviše slabo da bi se mogao donijeti konačan, sveobuhvatan sud o ovom pitanju.

## Filogenija 
U 2015.  pronađen najstariji fosil babuna, od  prije dva miliona godina.

## Obilježja
thumb|Lice hamedrijasa (*Papio hamadryas*)
Svi babuni imaju duge njuške nalik psima, teške, moćne čeljusti s oštrim psećim zubima, dobro postavljenih očiju, s gustim krznom, osim na njuškama, kratkim repovima i grubim mrljama na izbočenim zadnjicama, zvanim ishijumska žuljevitost. Ovi kalusi su jastučići kože bez dlaka i kože koji omogućavaju udobno sjedenje.

Sve vrste babuna pokazuju izražen seksualni dimorfizam, obično po  veličini, ali ponekad i boji ili razvoju psetolikih zuba. Mužjaci pavijana hamedrijasa također imaju velike bijele grive.

## Ponašanje i ekologija 
Babuni mogu steći vještine pravopisne obrade, što je dio sposobnosti čitanja.

### Stanište i plijen 
Babuni su kopneni (kopneni stanovnici) u otvorenim savanama, otvorenim šumama i brdima širom Afrike. Njihova prehrana je svaštojedna: jedu trave, korijenje, sjemenke, lišće, voće, insekte, ribe, školjke, glodare, ptice, vervet majmune i male antilope. Traže hranu i aktivni su u neredovno doba tokom dana i noći. Često pretresaju ljudske stanove, a u Južnoj Africi je poznato da plijene ovce, koze i živinu.

### Predatori
Njihovi glavni grabežljivci su nilski krokodil, lav, pjegava i prugasta hijena i leopard. Smatraju se teškim plijenom leoparda, što uglavnom predstavlja prijetnju mladim pavijanima. Veliki mužjaci često će se suočiti s njima bljeskajući kapcima, pokazujući zube zijevanjem, gestama i jurnjavom za uljezom / grabežljivcem. Iako nisu vrsta plijena, babune ubija zmija crna mamba. To se obično događa kada pavijan slučajno probudi zmiju.

File:Lion and baboon 1.jpg|Babuni su pobjegli na drvo od lavova u pistinji Kalahari (1 od 3)
File:Lion and baboon 2.jpg|(2 od 3)
File:Lion and baboon 3.jpg| (3 od 3)

### Društveni sistemi
Kolektivna imenica za babune je "trupa " ili čopor. Većina babuna živi u hijerarhijskim trupama. Veličine grupa obično imaju oko 50 životinja, ali mogu varirati između 5 i 250, ovisno o vrsti, lokaciji i godišnjem dobu. Struktura unutar trupa znatno varira između babuna hamadrijasa i ostalih vrsta, ponekad zajednički nazvanih savanski babuni. Babuni amadrijas često se pojavljuju u vrlo velikim skupinama koje se sastoje od mnogo manjih harema (jedan mužjak s četiri ili više ženki), u koje se regrutuju ženke iz bilo kojeg dijela trupe, dok su još uvijek premlade za parenje. Ostale vrste babuna imaju promiskuitetniju strukturu, sa strogom hijerarhijom dominacije zasnovanoj na matrijarhatu. Babunska skupina hamadrijasa obično uključuje mlađeg mužjaka, ali on se neće pokušavati pariti sa ženkama, ukoliko stariji mužjak ne bude uklonjen. U haremima pavijana hamadrijasa mužjaci ljubomorno čuvaju svoje ženke, do te mjere da ženke hvataju i grizu kad odlaze previše predaleko. Uprkos tome, neki strain mužjacii će upadati u hareme za ženke. Takve situacije često uzrokuju agresivne borbe mužjaka. Ove agresivne borbe, obično prate, razne vizuelne prijetnje To uključuje brzo bljeskanje kapaka, praćeno zijevanje, uz pokazivanja zuba. Neki mužjaci uspiju preuzeti ženku iz tuđeg harema, što se naziva "preuzimanjem". U nekoliko vrsta mužjaci uzimaju dojenčad kao taoce ili ih koriste kao štit tokom borbi.

Babuni mogu glasovnim razmjenama utvrditi kakvi su odnosi dominacije između individua. Kada dođe do sukoba između različitih porodica ili kada babun nižeg ranga preuzme ofanzivu, pavijani pokazuju veću zainteresovanost za ovu razmjenu od onih između članova iste porodice ili kada babuon višeg ranga preuzme ofanzivu. To je zato što sukobi između različitih porodica ili izazovi u rangu mogu imati širi utjecaj na cijelu trupu od unutrašnjeg sukoba u porodici ili babuna koji pojačava dominaciju.

Babunska socijalna dinamika također može varirati; Robert Sapolsky izvijestio je o krdu, poznatom kao Šumska trupa, tokom 1980-ih, koja je doživjela znatno manje agresivnu socijalnu dinamiku nakon što su njezini najagresivniji mužjaci izumirarli tokom izbijanja epidemije  tuberkuloze, ostavljajući izmijnjeni omjer spolova sa većinom ženki i manje agresivnim mužjacima. Ova relativno nisko agresivno ponašanje zadržalo se i tokom 1990-ih, a proširillo se i na nove mužjake koji su ulazili u trupu, iako je Sapolsky primijetio da, iako jedinstvena, grupa nije "neprepoznatljivo drugačija utopija"; među mužjacima je još uvijek vladala hijerarhija dominacije i agresivna intraseksualna konkurencija. Nadalje, među babunima nije stvoreno novo ponašanje, već je razlika bila u učestalosti i kontekstu postojećeg babunskog ponašanja.

### Parenje
]]
Ponašanje babuna u parenju uveliko varira ovisno o socijalnoj strukturi trupe. U mješovitim skupinama savanskih babuna, svaki mužjak može se pariti s bilo kojom ženom. Redoslijed parenja među djelimično ovisi o njihovom socijalnom rangu, a tuče među mužjacima nisu neobične. Postoje, međutim, suptilnije mogućnosti; u mješovitim grupama mužjaci ponekad pokušavaju pridobiti žensko prijateljstvo. Da bi stekli ovo prijateljstvo, mogu pomoći u uređivanju ženki, pomoći u njezi njenih mladunaca ili joj pružiti hranu. Velika je vjerovatnoća da su ti mladi njihovo potomstvo. Neke ženke očito više vole takve prijateljske mužjake. Međutim, mužjaci će uzimati i dojenčad tokom borbi kako bi se zaštitili od štete. Ženka započinje parenje predstavljajući svoju spolnmu oteklinu mužjačkom licu.

### Rođenje, odgoj mladih i očekivano trajanje života 
]]
Ženke obično rađaju nakon šestomjesečne trudnoće, obično jedno mladunče; blizanci babuna su rijetki i često ne prežive. Mladi  je težak približno 400 g i po rođenju ima crnu pokožicu.

Ženke imaju tendenciju da budu primarni skrbnici mladih, iako će nekoliko ženki dijeliti dužnosti svih svojih potomaka.

Nakon otprilike godinu dana, mlade se životinje odbijaju. Spolnu zrelost postižu za pet do osam godina. Babunski mužjaci napuštaju svoju rodnu grupu, obično prije nego što dostignu spolnu zrelost, dok su ženke filopatrijske i ostaju u istoj grupi cijeli život
 
Poznato je da babuni u zatočeništvu žive i do 45 godina, dok je u divljini njihov životni vijek između 20 i 30 godina.

## Odnos s ljudima 
U egipatskoj mitologiji, Babi je obožavanje pavijana hamadrija i stoga je bio sveta životinja. Bio je poznat kao polaznik Thoth, pa se naziva i svetim babuhom. Dokumentarni film iz 2009. godine „Baboon Woman“ istražuje odnos između babuna i ljudi u Južnoj Africi.

## Bolesti 
Babune može zaraziti herpesvirus papio porodica virusa i sojeva. Njihovi efekti na ljude su nepoznati. Ljudi zaraženi sa Mycobacterium tuberculosis mogu prenijeti bolest na primate u neposrednoj blizini. Patogeni imaju veliku vjerojatnoću širenja među  ljudina i I ostalim vrstama primata, poput babuna.

## Također pogledajte
* Majmuni Starog svijeta
* Majmuni
* Parapapio

## Reference
## Dopunska literatura
* 
* 

## Vanjski linkovi
* Baboons: Wildlife summary from the African Wildlife Foundation
* Primate Info Net *Papio* Factsheets 

01
Kategorija:Afrička fauna
Kategorija:Papionini
Kategorija:Primati