Koloseum

**Koloseum** () ovalni  amfiteatar u centru Rima, istočno od Rimskog foruma. Najveći je antički amfiteatar ikad izgrađen i danas je najveći stojeći amfiteatar na svijetu, uprkos svojoj starosti. Izgradnja je počela za vrijeme cara Vespazijana (69–79) u 72. i završena je 80. godine tokom vladavine njegovog nasljednika Tita (79–81). Dalje modifikacije su napravljene tokom Domicijanove vladavine (81–96). Tri cara koja su bili pokrovitelji radova poznati su kao Flavijevska dinastija, a amfiteatar su kasniji klasicisti i arheolozi nazvali **Flavijev amfiteatar** (; ) zbog povezanosti s njihovim prezimenom (Flavius).

Koloseum je izgrađen od sedrenog krečnjaka, sedre (vulkanske stijene) i betonom obložene opeke. Procjenjuje se da je mogao primiti od 50.000 do 80.000 gledalaca u različitim periodima svoje historije, s prosječnim brojem gledalaca od oko 65.000; korišten je za gladijatorske borbe i javne spektakle uključujući lov na životinje, pogubljenja, rekonstrukcije poznatih bitki i drame zasnovane na rimskoj mitologiji, te u jednom periodu za simulacije pomorskih bitki. Građevina je prestala da se koristi za zabavu u ranom srednjem vijeku. Kasnije je ponovo korišten kao mjesto stanovanja, radionice, prostorije za vjerske obrede, tvrđava, kamenolom, te kršćansko svetište.

Iako je značajno uništen zbog zemljotresa i krađe kamena (za *spolij*), Koloseum je još uvijek ikona Rimskog Carstva i jedan je od Novih sedam svjetskih čuda. Jedna je od najpopularnijih turističkih atrakcija Rima i također ima vezu s Rimokatoličkom crkvom, jer svakog Velikog petka Papa predvodi procesiju "Križni put" koja počinje u području oko Koloseuma. Koloseum je prikazan na italijanskoj verziji kovanice od pet centi.

## Naziv 
Prvobitni naziv građevine bio je jednostavno amfiteatar (). Iako se moderni naziv Flavijev amfiteatar () često koristi, ne postoje dokazi da se koristio u antici. jer nije korišten isključivo za Koloseum; Vespazijan i Tit, graditelji Koloseuma, također su sagradili i Flavijski amfiteatar u Puteoli (moderni Pozzuoli).

Vjeruje se da naziv *Koloseum* potiče od kolosalne Neronove statue urađene po modelu Kolosa s Rodosa.

U srednjovjekovnom latinskom jeziku postojale su dvije forme naziva: *coloseum* iz 12. vijeka i *coliseum* iz 14. U srednjoengleskom prijevodu biografije Marka Aurelija (161–180) koju je napisao Antonio de Guevara oko 1533. zapisano je: *this Emperour, beynge with the Senate at Collisee* ... Neronova glava je također nekoliko puta mijenjana s glavama drugih careva. Uprkos svojim paganskim poveznicama, kip je ostao stajati i tokom srednjeg vijeka i pripisane su mu magične moći. Car Konstantin Veliki postavio je svoje lice na kip.

U osmom vijeku pripisan je epigram Bedi Časnom koji slavi simbolički značaj kipa u propročanstvu koje se različito citira: *Quamdiu stat Colisæus, stat et Roma; quando cadet colisæus, cadet et Roma; quando cadet Roma, cadet et mundus* ("sve dok Kolos stoji, postojaće i Rim; kada Kolos padne, past će i Rim; kada padne Rim, past će i svijet"). Ovo se često pogrešno prevodi da se odnosi na Koloseum, a ne na Kolos (kao na primjer u Byronovoj pjesmi ''Childe Harold's Pilgrimage*). Međutim u vrijeme pisanja Pseudo-Bede, imenica muškog roda *coliseus* odnosila se na kip, a ne na amfiteatar.

Kolos je na kraju pao, navjerovatnije kako bi se iskoristila njegova bronza. Sam kip je uveliko zaboravljen, a sačuvana je samo njegova osnova između Koloseuma i obližnjeg Hrama Venere i Rome. Do drugog vijeka prije nove ere ovo područje je bilo gusto naseljeno. Naselje je uništeno u velikom rimskom požaru iz 64. godine, nakon čega je Neron zauzeo većinu ovog područja kojeg je dodao u svoj lični posjed. Tu je sagradio grandiozni Domus Aurea ispred kojeg je napravio vještačko jezero okruženo paviljonima, baštama i trijemovima. Postojeći akvadukt Aqua Claudia produžen je za opskrbu vodom ovog područja, a ogroman bronzani Neronov kolos postavljen je u blizini na ulazu u Domus Aurea.
[upright|thumb|left|Presjek iz enciklopedije *[Lexikon der gesamten Technik* (1904)]]
Iako je kolos sačuvan, veći dio Domus Aurea je srušen. Jezero je zasuto, a zemljište je ponovo iskorišteno kao lokacija za novi Flavijev amfiteatar. Gladijatorska škola i drugi prateći objekti izgrađeni su u blizini u okvirima nekadašnjeg dvorišta Domus Aurea. Vespazijanova odluka da izgradi Koloseum na mjestu Neronovog jezera može se posmatrati kao populistički gest vraćanja dijela grada ljudima kojeg je Neron prisvojio za svoje potrebe. Za razliku od mnogih drugih amfiteatara koji su se nalazili na periferiji grada, Koloseum je izgrađen u centru, čime je simbolički i precizno smješten u srce Rima.

Izgradnja je finansirana od raskošnog plijena uzetog iz Jevrejskog hrama nakon Prvog rimsko-jevrejskog rata u 70. godini koji je vodio do Opsade Jerusalema. Prema rekonstruisanom natpisu pronađenom na lokalitetu, "car Vespazijan je naredio da se novi amfiteatar podigne od njegovog generalskog dijela plijena." Često se pretpostavlja da su jevrejski ratni zarobljenici vraćeni u Rim, te da su doprinijeli velikoj radnoj snazi potrebnoj za izgradnju amfiteatra, ali za to nema drevnih dokaza; ipak to dodavanje poniženja poražnom stanovništvu bilo bi u skladu s rimskom praskom. Uz ovaj besplatni izvor nekvalificirane radne snage, timovi profesionalnih rimskih graditelja, inženjera, umjetnika, slikara i dekoratera preuzimali su specijaliziranije poslove neophodne za izgradnju Koloseuma. Koloseum je izgrađen od nekoliko različitih materijala: drvo, krečnjak, sedra, pločice, cement i malter.

Izgradanj Koloseuma počela je pod vladavinom Vespazijana Kasije Dion pripovijeda da je preko 9.000 divljih životinja ubijeno tokom inauguralnih igri amfiteatra. Povodom inauguracije izdan je posebni kovani novac. Građevina je dodatno preuređena tokom vladavine Vespazijanovog mlađeg sina, novoimenovanog cara Domicijana, koji je izgradio *hipogej*, niz tunela koji su korišteni za smještaj životinja i robova. Također je dodao galeriju na vrhu Koloseuma kako bi povećao njegov kapacitet za sjedenje.

Koloseum je teško oštećen 217. godine u velikom požaru (prouzrokovanom munjom, prema Kasije Dionu), koji je uništio gornje drvene nivoe unutrašnjosti amfiteatra. U potpunosti nije bio popravljen sve do 240. godine, te je zatim podvrgnut daljim popravkama 250, 252. i 320. godine. Honorije je zabranio gladijatorske borbe prvo 399. godine, a zatim ponovo i 404. Gladijatorske borbe se posljednji put spominju oko 435. i 508. Arena se nastavila koristiti za takmičenja sve do šestog vijeka. Lov na životinje nastavljen je najmalje do 523. godine, kada je Anicije Maksim proslavio svoju titulu konzula uz lov, što je kralj Teodorih Veliki kritikovao zbog velikih troškova. i tu su boravili sve do početka 19. vijeka. Unutrašnjost amfiteatra je u velikoj mjeri ogoljena od kamena,koji je korišten na drugim mjestima ili (u slučaju mermerne fasade) je spaljivan za pravljenje živog kreča. Kardinal Altieri je 1671. odobrio njegovu upotrebu za borbe s bikovima; negodovanje javnosti dovelo je do naglog odustajanja od ideje.
thumb|180px|left|Savezničke trupe gledaju vodič izvan Koloseuma nakon oslobođenja 1944.

Papa Benedikt XIV je 1749. podržao gledište da je Koloseum sveto mjesto u kojem su rani kršćani mučeni. Zabranio je korištenje Koloseuma kao kamenoloma i posvetio je građevinu Isusovim mukama i odredio je postaju križnog puta, te ga je proglasio osvećenim krvlju kršćanskih mučenika koji su tu stradali. Međutim, ne postoje historijski dokazi koji potvrđuju Benediktove tvrdnje, niti postoje dokazi da je bilo ko prije 16. vijeka sugerisao da bi to mogao biti slučaj; *Catholic Encyclopedia* zaključuje da za tu pretpostavku nema nikakvih historijskih osnova, osim razumno mogućih pretpostavki da su neki od mnogih mučenika mogli biti.
[thumb|*Interior of the Colosseum, Rome'' ([Thomas Cole, 1832) prikazuje postaje križnog puta u areni i izraženu vegetaciju]]

Kasnije pape pokrenule su različite projekte stabilizacije i restauracije, uklanjajući izraženu vegetaciju koja je izrasla na strukturi građevine i prijetila da je dodatno ošteti. Fasada je ojačana trouglastim klinovima od opeke 1807. i 1827, a unutrašnjost je popravljana 1831, 1846. i u 1930-im. Podkonstrukcija arene djelimično je iskopana u periodu 1810–1814. i 1874. godine, a potpuno je otkrivena u 1930-im pod Benitom Mussolinijem. te ako neki pravni sistem ukine smrtnu kaznu. Nedavno je Koloseum bio osvjetljen zlatnom bojom u novembru 2012. nakon što je u aprilu 2012. američka savezna država Connecticut ukinula smrtnu kaznu.

Zbog razrušenog stanja unutrašnjosti, nepraktično je koristiti Koloseum za održavanje velikih događaja; samo nekoliko stotina gledalaca može biti smješteno u privremenim sjedištima. Međutim, mnogo veći koncerti su se održavali neposredno ispred, koristeći Koloseum kao pozadinu. Neki od izvođača koji su svirali u Koloseumu su Ray Charles (maj 2002), Paul McCartney (maj 2003), Elton John (septembar 2005) i Billy Joel (juli 2006).

## Galerija 

File:Rom Colosseum Sept 2021 2.jpg|Koloseum u 2021.
File:Colosseum and Arch of Constantine seen from Palatine.jpg|Koloseum i Konstantinov slavoluk, pogled s Palatina
File:Panoramic photograph of interior of Colosseum.jpg|Unutrašnjost
File:Colosseum 1000689.jpg|Unutrašnjost
File:Colosseum in Rome-April 2007-1- copie 2B.jpg|Koloseum po noći
File:The Colosseum (9554989427).jpg|Redovi sjedišta na istčnom ulazu
File:Rome (IT), Kolosseum -- 2013 -- 3400.jpg|Koloseum u 2013.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Virtuelni obilazak Koloseuma
* 3D model Koloseuma na Sketchfabu
* 

Kategorija:Rim
Kategorija:Amfiteatri u Rimu
Kategorija:Rimska arheologija
Kategorija:Nacionalni muzeji Italije
Kategorija:Ruševine u Italiji
Kategorija:Okrugle građevine
Kategorija:Tit
Kategorija:Vespazijan
Kategorija:Svjetska baština u Italiji