Anatomija mačaka

thumb|200px| Kostur domaće mačke
**Anatomija domaće mačke** slična je anatomiji ostalih pripadnika roda *Felis*, porodica *Felidae*, red Carnivora.

## Usta
Mačke imaju visoko specijalizirane zube za ubijanje plijena i kidanje mesa. Premolari i prvi kutnjak, zajedno zvani *karnasijski par*, nalaze se sa svake strane usta. Ovi zubi efikasno funkcioniraju za šišanje mesa poput makaza. Iako je ova karakteristika prisutna i u kanida, vrlo je razvijena kod mačaka (felina).

thumb|Mačji jezik ima četiri različita tipa papila. Strelice B & D pokazuju na papile koje se koriste za okus. Strelica C pokazuje na nitaste papile koje pomažu u njezi i uklanjanju mesa iz plijena. (A) pokazuje na zaobljene papile koje pomažu čulu okusa.

Mačji jezik ima oštre bodlje, ili *papile*, korisne za zadržavanje i vađenje mesa s trupa. Te su papile male udice okrenute unatrag koje sadrže keratin, a pomažu i u njezi. Papile također pomažu zadržavanju vode na jeziku dok pije.

Mačkine usne strukture omogućuju razne vokalizacije koje se koriste za komunikaciju, uključujući mjaukanje, mukanje, šištanje, režanje, škripanje, cvrčanje, kliktanje i gunđanje.
## Uši
Trideset i dva pojedinačna mišića u svakom mačjem uhu omogućavaju vrstu usmjerenog sluha; mačka može pomicati svako uho nezavisno od drugog. Zbog ove pokretljivosti mačka može svoje tijelo pomicati u jednom, a uši usmjeriti u drugom smjeru. Većina mačaka ima ravne uši usmjerene prema gore. Za razliku od pasa, pasmine klempavih su izuzetno rijetke (*škotski nabor* posljedica je jedne takve izuzetne mutacije). Kad je ljuta ili uplašena, mačka će položiti uši da prati zvuke režanja ili šištanja. Mačke takođe okreću uši kada se igraju ili slušaju zvuk koji im dolazi iza leđa. Nabor kože koji formira vrećicu na donjem zadnjem dijelu uha, poznat kao Henryjev džep, u mačjem uhu obično je istaknut. Njegova uloga je nepoznata.

## Nos
[thumb|upright|Mačji nos, sa [rinarijem,  je visoko adaptiran]]
Mačke su izrazito teritorijalne, a lučenje mirisa ima glavnu ulogu u komunikaciji mačaka. Nos im pomaže da identificiraju teritorije, druge mačke i parove, lociraju hranu i ima razne druge svrhe. Smatra se da je mačji njuh otprilike četrnaest puta osjetljiviji od čovječjeg njuha. Rinarij (kožasti dio nosa koji vidimo) prilično je tvrd, što mu omogućava da ponekad upije prilično grub tretman. Boja varira u skladu s genotipom (genetičkom konstitucijom) mačke. Mačja koža ima istu boju kao i krzno, ali boju kože nosa vjerovatno diktira poseban gen. Mačke s bijelim krznom imaju kožu osjetljivu na ultraljubičasto svjetlost, što može uzrokovati rak. Potrebna je dodatna briga kada su vani na vrelini.

## Noge
Mačke, kao i psi, su digitagradi. Hodaju direktno na prstima, a kosti stopala čine donji dio vidljive noge. Sve mačke mogu vrlo precizno hodati. Kao i kod svih mačaka, trag im se direktno registruje tako što svaku zadnju šapu stavljaju gotovo direktno u otisak odgovarajuće prednje šape, smanjujući na najmanju moguću mjeru buku i vidljive tragove. Ovo također osigurava siguran oslonac za njihove zadnje šape kada se kreću po neravnom terenu. Dvije stražnje noge omogućavaju doskok i skakanje na velike udaljenosti bez ozljeda.

Za razliku od većine sisara mačke hodaju u tempu tako što pomiču dvije noge na jednoj strani tijela prije nogu na drugoj strani. Ovu osobinu dijele deve i žirafe. Kako se hod ubrzava u kas, mačji promijenit će se u "dijagonalni" hod, sličan onome kod većine drugih sisara: istovremeno će se kretati dijagonalno suprotne stražnje i prednje noge. Visina mačke može varirati ovisno o pasmini i/ili spolu, ali obično iznosi oko oko 30,5&nbsp;cm.

## Kandže 
thumb|alt=|Mačja kandža
Kao i gotovo svi članovi porodice "Felidae", i mačke imaju dugotrajne kandže. U svom normalnom, opuštenom položaju kandže su obložene kožom i krznom oko jastučića prstiju. To održava kandže oštrim sprečavajući habanje u dodiru s tlom i omogućava tiho vrebanje plijena. Kandže na prednjim nogama obično su oštrije od onih na zadnjim nogama. Mačke mogu namjerno ispružiti kandže na jednoj ili više šapa. Mogu ih ispružiti u lovu ili samoodbrani, penjanju, "grebanju", ili za dodatnu vuču na mehkim površinama (pokrivači, debeli tepisi, koža itd.). Također, moguće je natjerati zadružnu mačku da produži kandže pažljivim pritiskom na gornji i donji dio šape. Zakrivljene kandže mogu se zaplesti u tepih ili gustu tkaninu, što može uzrokovati ozljede ako se mačka ne može osloboditi.

Većina mačaka ima ukupno 18 prstiju i kandži: po pet na svakom prednjem stopalu, peti prst je zakržljali stražnji patrljak, sa po četiri na svakoj stražnjoj nozi. Na prednjoj nozi smješteni su visoko, tako da  nisu u dodiru s tlom i ne nose težinu.

Neke mačke mogu imati više od 18 prstiju, zbog uobičajene mutacije zvanepolidaktilija ili polidaktilizma, čime jedna mačka može imati pet do sedam palaca na jednoj šapi.

## Temperatura i broj otkucaja srca 
thumb|Dvije sklupčane mačke dijele tjelesnu toplotu
Normalna tjelesna temperatura mačke je između 38,3 i 39,0&nbsp;°C. Smatra se da je mačka febrilna (hipertermna) ako ima temperaturu od 39,5&nbsp;°C ili više ili hipotermna ako je manja od 37,5&nbsp;°C. Za poređenje, ljudi imaju prosječnu tjelesnu temperaturu od oko 37&nbsp;°C. Uobičajeni puls domaće mačke kreće se od 140 do 220 otkucaja u minuti i uveliko ovisi o tome koliko je uzbuđena. Za mačku u mirovanju prosječni puls obično je između 150 i 180 &nbsp;otkucaja u minuti, više nego dvostruko od ljudskog, sa u prosjeku 70 otkucaja u minuti.

## Koža 
Mačke imaju prilično opuštenu kožu što im omogućava da se okrenu i suprotstave grabljivcu ili drugoj mački u borbi, čak i kad ih uhvati. Ovo je također prednost i kodveterinarskih intervencija, jer pojednostavljuje davanje injekcije. Život mačaka kojima je otkazao bubreg ponekad se može produžiti godinama redovnim ubrizgavanjem velikih količina supkulturne tečnosti, koja služi kao alternative za dijalizu.

;Vratna poleđina
Posebno opuštena koža na zatiljku poznata je kao *skruf* i područje je koje majka mačka hvata mačiće da ih nosi. Kao rezultat, mačke postaju tihe i pasivne kad ih uhvate za ovaj dio kože. Ovo ponašanjese proteže i u odrasloj dobi, kada će mužjak uhvati ženku za za taj dio, kako bi je imobilizirao dok se uzdiže i kako bi je spriječio da pobjegne dok traje proces parenja.

;Primordijske vrećice
Neke mačke imaju zajedničke osobine zbog nasljedstva. Jedna od njih je primordijalna vrećica, koju vlasnici ponekad nazivaju "uškopljenim njihanjem", a primijete je nakon što je mačka sterilizirana ili uškopljena. Nalazi se na mačjem trbuhu. Njegov je izgled sličan opuštenom režnju kože koji bi se mogao dogoditi da je mačka imala prekomjernu težinu, a zatim izgubila na težini. Pruža malo dodatne zaštite od udaraca, što je uobičajeno tokom mačjih borbi, jer će mačka pokušavati grebati stražnjim kandžama. Čini se da je u divljih mačaka, predaka pripitomljenih mačaka, prisutna ova vrećica koja pruža dodatni prostor u slučaju da životinja ima priliku pojesti obrok i želudac se mora proširiti. Ova želučana vrećica također omogućava mački da se savija i širi, omogućavajući brže trčanje i više skakanje.

## Kostur
thumb|300px|Dijagram  mačjeg kostura
thumb|Mačji kostur
Mačke imaju sedam vratnih pršljenova, kao i gotovo svi sisari, trinaest grudnih (ljudi imaju dvanaest), sedam slabinskih (ljudi imaju pet), tri krstačna (ljudi imaju pet zbog dvonožnog držanja) i osim manksa i ostalih kraćih mačaka, 22 ili 23 repnih pršljenova (ljudi imaju tri do pet, stopljenih u unutrašnju trticu). Dodatni slabinski i grudni pršljenovi objašnjavaju pojačanu pokretljivost i fleksibilnost kičme u odnosu na ljude. Repni čine "rep", koji mačka koristi kao protutežu tijelu tokom brzih pokreta. Između pršljenova imaju elastične diskove, korisne za amortiziranje doskoka. Za razliku od ljudskih ruku, prednji udovi mačke imaju za rame pričvršćene slobodno plutajuće kosti, što im omogućava da provuku tijelo kroz bilo koji prolaz u koji mogu smjestiti glavu.

### Lobanja
Mačja lobanja neobična je kod sisara jer ima vrlo velike očne duplje i moćne i specijalizirane vilice. U odnosu na druge mačke, domaće imaju usko razmaknute pseće zube, prilagođene  omiljenom plijenu malih glodara.

## Mišići
thumb|300px|Dijagram mišićnog sistema mačke

### Unutrašnji kosi trbušni
Hvatišta ovog mišića su slabinsko leđna fascija i rebra. Njegova insercija nalazi se na pubisu i linea alba (putem aponeuroze), a njegovo djelovanje je kompresija trbušnog sadržaja. Također se bočno savija i okreće kičmeni stub.

### *Transversus abdominis* 
Ovaj mišić je najunutrašnjiji trbušni mišić. Njegovo hvatište je drugi list slabinsko leđne fascije i karličnog pojasa, a insercija je *linea alba*. Njegovo djelovanje je kompresija trbuha

### *Rectus abdominis*
Da bi se vidio ovaj mišić, prvo se uklanja opsežna aponeuroza, koja se nalazi na trbušnoj površini mačke. Vlakna su mu izuzetno uzdužna, sa svake strane *linea alba*. Preko njega prolazi i tettiva *inscriptiones tendinae*, ili ono što su drugi nazivali *miosepta*.

### Deltoidni
**Deltoidni mišići** nalaze se bočno od *muscumus trapezius*, potičući od nekoliko vlakana koja obuhvaćaju ključnu kost i lopaticu, konvergirajući se da bi se umetnuli na nadlaktičnu kost. Anatomski, mačke imaju samo dva deltoidna mišića: akromiodeltoidni i spinodeltoidni. Međutim, kako bi se prilagodio standardima ljudske anatomije, *clavobrachialis* se sada također smatra deltoidnimm i obično se označava kao "klavodeltoid".

#### Akromiodeltoidni
Akromiodeltoidni  je najkraći od deltoidnih mišića. Leži bočno od (sa strane) klavodeltoidnog, a kod mačke s više hrapavosti može se vidjeti samo podizanjem ili odvajanjem klavodeltoida. Nastaje u  akromionskom nastavku i umeće se u deltoidni greben. Kada se kontrahira, podiže i rotira nadlaktičnu kosti prema van.

#### Spinodeltoidni
Ovo je čvrst i kratak mišić koji leži straga od akromiodeltoida. Proteže se duž donje granice lopatice i prolazi kroz nadlakticu, preko gornjeg kraja mišića nadlaktice. Hvatište mu je na kičmi lopatice i umecima na deltoidnom grebenu. Njegova akcija je podizanje i rotiranje humerusa prema van.

### Glava
#### *Masseter* 
**Masseter** je moćan i vrlo debeo mišić prekriven žilavim, fascijama, na trbušnom dijelu do jagodičnog luka, koji je njegovo hvatište. Umeće se u stražnju polovinu bočne površine mandibule. Njegovo djelovanje je uzdizanje donje čeljusti (zatvaranje vilice)

#### Sljepoočni
Sljepoočni mišić (temporalis) masivni je dio donje vilice, a pokriven je i žilavom i sjajnom fascijom. Leži leđno do zigomatskog luka i ispunjava sljepoočnu jamu lobanje. Nastaje sa strane lobanje i ubacuje se u koronoidni odljevak donje vilice. I on podiže vilicu.
 
### Integumentni
Dva glavna pokrovna mišića mačke su * platizma* i *musculus cutaneus maximus*.  Kožni maksimus pokriva leđni dio mačke i omogućava joj da protrese kožu. * Platizma * pokriva vrat i omogućava mački da proteže kožu pomoću velikog grudnog i deltoidnih mišića.

### Vrat i leđa 
#### *Rhomboideus*
Rhomboideus je debeli, veliki mišić ispod  trapezoidnog mišića (*musculus trapezius*). Proteže se od pršljenske granice lopatice do srednje leđne linije. Porijeklom je iz nervnih bodlji prva četiri grudna pršljena, a insercija je na kičmenoj granici lopatice. Njegova aktivnost je u  privlačenju lopatice do leđa.

#### *Rhomboideus capitis*
*Rhomboideus capitis* je najblići kraniju od dubljih mišića. Nalazi se ispod klavotrapezijusa. Njegovo porijeklo je gornja lopatična linija, a umetanje je na lopatici. Privlači  lopaticu prema kraniju (glavi)

#### *Splenius*
*Splenius* je najbliže površini od svih dubokih mišića. To je tanak, širok mišićni sloj ispod klavotrapezijusa i skreće ga. Prelazi ga i *rhomboideus capitis*. Njegovo porijeklo je srednja leđna linija vrata i fascije. Inercija  mu je  vrh lopatične linije i atlasa. Podiže ili okreće glavu.

#### *Serratus ventralis*
*Serratus ventralis* se vidi nakon rezanja krila *latissimus dorsi*. Ovaj mišić je u potpunosti prekriven masnim tkivom. Hvatište  mu je iz prvih devet ili deset rebara i iz dijela vratnih  pršljenova.

#### *Serratus dorsalis*
*Serratus dorsalis* je medijalanski i prema lopatici  i na mišić *serratus ventralis*. Njegovo hvatište je apoeuroza koja slijedi dužinu srednje leđne linije, a umetak je leđni dio posljednjih rebara. Njegova akcija je pritiskanje i uvlačenje rebara tokom disanja.

#### Međurebarni
Međurebarni su skup mišića stisnutih među rebra. Oni međusobno povezuju rebra, te su stoga primarni respiratorni skeletni mišići. Podijeljeni su na „vanjske“ i „unutrašnje podlopatične“. Hvatište i umetanje su na rebrima. Interkostali povlače rebra unatrag ili prema naprijed.

#### *Caudofemoralis*
*Caudofemoralis* je mišić koji se nalazi u karličnom dijelu zadnjih nogu. Djeluje na savijanje repa bočno na njegovu odgovarajuću stranu kada karlični zglob nosi težinu. Kada se karlični dio nogu podigne s tla, kontrakcija kaudofemoralisa dovodi do primicanja ekstremiteta i širenja potkoljenice produženjem zgloba kuka.

### Grudni 
#### *Pectoantebrachialis*
Pektoantebrahijalni mišić širok je samo jedan centimetar i najbliže površni je među grudnim mišićima. Njegovo hvatište je manubrij grudne kosti, a njegovo umetanje je u ravnu tetivu na fasciji proksimalnog kraja ulne. Njegova akcija je privlačenje prednje noge prema prsima. Ne postoji ljudski ekvivalent ovog mišića. Mišić *pectoantebrachialis* širok je samo jedan centimetar i najbliže je površni od svih grudnih mišića.

#### *Pectoralis major*
Veliki grudni mišić, koji se naziva i *pectoralis superficialis*, široki je trokutasti dio grudnog mišića koji se nalazi neposredno ispod pektoantebrahijalnog mišića. Manji je od grudnog mišića. Njegovo hvatište je grudna kost i srednji trbušni raphe, a njegovo umetanje je u humerus. Njegova akcija je privlačenje ruke prema prsima.

#### *Pectoralis minor* 
Mali grudni mišić veći je od velikog prsnog mišića. Međutim, veći dio njegove prednje granice prekriva pectoralis major. Njegovo porijeklo je tri do pet rebara, a njegovo umetanje je korakoidni nastavak lopatice. Njegove akcije su naginjanje lopatice i uzdizanje rebara od trećeg do petog.

#### *Xiphihumeralis*
Najzadnja, ravna, tanka i duga traka grudnog mišića je *m.xiphihumeralis*. To je traka paralelnih vlakana koja se nalazi kod mačaka, ali ne i kod ljudi. Njeno hvatište je ksifoidni nastavak grudne kosti. Drugo je na humerusu.

### *Trapezius* 
U mačke postoje tri tanka ravna mišića koji pokrivaju leđa, a u manjoj mjeri i vrat. Lopaticu povlače prema srednjoj leđnoj liniji, sprijeda i straga.

#### *Clavotrapezius* 
Prednji dio trapezastog mišića, ujedno je i najveći. Njegova vlakna idu koso na trbušnu površinu. Hvatište mu je gornja lopatična  i srednja leđna linija, a insercija ključna kost. Njegova akcija je povlačenje ključnjače leđno i prema glavi.

#### *Acromiotrapezius*
*Acromiotrapezius* je srednji trapezni mišić. Prekriva leđnu i bočnu površinu lopatice. Njegovo hvatište  su nervni nastavci vratnih pršljenova, a njegovo umetanje je u nastavak metakromiona i klavotrapezne fascije. Njegova je akcija privlačenje lopaticu do leđa i održavanje dviju lopatica zajedno.

#### *Spinotrapezius*
*Spinotrapezius*, zvani o *grudni trapezius*, je najstražnjiji od ova tri. Trokutastog je oblika. Straga od akromiotrapeziusa i sprijeda se preklapa s *latissimus dorsi*. Njegovo hvatište su nervne bodlje grudnih pršljenova, a vežu se za lopatičnu  fasciju. Njegova akcija je privlačenje lopatice u leđnu i krepnu regiju.

## Probavni sistem 
Probavni sistem mačaka započinje oštrim zubima i abrazivnim papilama jezika, koji im pomažu u kidanju mesa, što je većina, ako ne i ukupna hrana njihove ishrane. Mačke prirodno nemaju ishranu bogatu ugljikohidratima, pa stoga njihova slina ne sadrži enzim amilazu. Iz usta, hrana se kreće kroz jednjak i prelazi u želudac. Probavni trakt domaćih mačaka sadrži mali cekum i neakumulirano debelo crijevo. Cekum, iako je sličan psećem, nije uvijen.

Mačji želudac može se podijeliti u različita područja motorne aktivnosti. Kada se hrana probavlja, proksimalni kraj želuca se opušta. Prvi dio debelog crijeva je slijepo, a drugi dio debelo crijevo. Debelo crijevo ponovo upija vodu i stvara fekalne materije. Postoje neke tvari koje mačke nisu u stanju probaviti. Naprimjer, one se čiste ližući krzno jezikom zbog čega gutaju puno dlaka. To uzrokuje nakupljanje u mačjem želucu i stvara masu dlaka. To se često izbaci i poznatije je pod nazivom kuglice dlake.

Mala dužina probavnog trakta mačke dovodi do toga da probavni sistem mačaka teži manje od ostalih vrsta životinja, što im omogućava da budu aktivne grabljivice. Genitalni prolazi su jajovodi mačke. Oni su kratki, uski i ne previše vijugavi.

## Fiziologija
thumb|right|Termograf tjelesnih regija mačke
Mačke su poznate životinje koje se lako drže u domaćinstvu, a njihova je fiziologija posebno dobro proučena. Uglavnom podsjeća na one kod ostalih mesoždernih sisara, ali pokazuje nekoliko neobičnih karakteristika koje se mogu pripisati porijeklu mačaka od vrsta koje obitavaju u pustinji.

### Tolerancija toplote 
Mačke mogu tolerirati prilično visoke temperature: ljudi se obično počinju osjećati nelagodno kad temperatura kože prođe oko 38&nbsp;°C, ali mačke ne pokazuju neugodu dok im koža ne dosegne oko 52&nbsp;°C,

### Regulacija temperature 
Mačke čuvaju toplotu smanjivanjem protoka krvi u kožu i gube je isparavanjem kroz usta. Mačke imaju minimalnu sposobnost znojenja, a žlijezde se nalaze prvenstveno u jastučićima šapa, idahtanjem za ublažavanje toplote samo na vrlo visokim temperaturama  (ali mogu dahtati i kada su pod stresom). Tjelesna temperatura mačke ne varira tokom dana; ovo je dio općeg nedostatka mačjeg cirkadijalnog ritma i može odražavati njihovu tendenciju da budu aktivne i danju i noću.

### Očuvanje vode 
Mačji izmet je relativno suh, a mokraća im je visoko koncentrirana, što su prilagodbe koje mačkama omogućuje zadržavanje što više vode. Mogu tolerirati visoku razinu soli samo u kombinaciji sa slatkom vodom kako bi spriječili dehidraciju.

### Sposobnost plivanja 
Iako domaće mačke mogu plivati, uglavnom nerado ulaze u vodu, jer to brzo dovodi do iscrpljenosti.

## Također pogledajte
* Mačke

## Reference
## Vanjski linkovi
*The cat; an introduction to the study of backboned animals, especially mammals (1881)
*A laboratory guide for the dissection of the cat: An introduction to the study of anatomy (1895)
*Anatomy of the cat (1902)

Kategorija:Felinologija
Kategorija:Anatomija mačaka
Kategorija:Anatomija kičmenjaka