open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bohuslän

**Bohuslän** (fon. *Bohuslen*; latinski *Bahusia*) je historijska pokrajina u Götalandu na zapadu Švedske. Graniči sa pokrajinama Dalsland i Västergötland na istoku te Norveškom na sjeveru, dok je moreuz Skagerrak u Sjevernom moru odvaja od Danske. Bohuslän je u sastavu okruga Västra Götaland. Pokrajina ima površinu od 4.473 km2 i 270.628 stanovnika. Gustoća naseljenosti je 60,5 stanovnika po kvadratnom kilometru. Najveći grad pokrajine je Uddevalla. Pokrajina je ime dobila po tvrđavi Bohus, koju je podigao norveški kralj Håkon V 1308. Od tvrđave, nekadašnjeg najjačeg utvrđenja Norveške, ostale su samo ruine. 

U doba Vikinga Bohuslän je bio dio Vikena koji je obuhvatao obalno područje Oslo-zaljeva (šv. Oslofjorden). Područje je bilo podijeljeno na dva dijela: Ranrike na sjeveru i Älvsyssel na jugu.
Potpisivanjem Mirovnog sporazuma u Roskildeu 26. februara 1658. pokrajina Bohuslän, koja je tada bila sastavni dio kraljevine Danska-Norveška, pripala je Švedskoj.

## Veća mjesta 
## Također pogledajte 
* Historija Švedske

## Vanjski linkovi 
* Karta Bohusläna
ATI

**ATI** se može odnositi na:
* ATI Technologies
* Acronis True Image
* Allied Telesis, telekomunikacijska kompanija, prije Allied Telesyn

### Transport
* Aero Trasporti Italiani, bivši italijanski avioprevoznik
* Air Transport International, čarter kargo avioprevoznik
* Ansett Transport Industries Limited, bivša australijska holding kompanija
* Ansett Australia avionska kompanija (ICAO oznaka)
* Artigas Airport
### Narod
* Ati, etnička grupa na filipinskom otoku Panay;
* Ati, jezik na filipinskom otoku Panay
Kasida

**Kasida** (arapski: قصيدة : qaṣīda; množina قــصــائـد : qaṣā'id) je stara arapska riječ i pjesnička forma, često prevedena kao ˝oda˝, koja se raširila među drugim kulturama preko arapsko-islamske ekspanzije. Riječ kasida se još uvijek koristi u mjestima gdje je nastala, na Arapskom poluotoku, i u svim arapskim zemljama.

Poznate kaside su ˝Sedam Muallaqa˝, ˝Qasida Burda (Kasida ogrtača)˝ Imama al-Busirija i Ibn Arebijeva klasična zbirka ˝Tumač želja˝.

Kasida je nastala od korjena q*ṣ*d što znači imati cilj, namjeravati, naumiti. Dakle, kasida predstavlja pjesmu sa ciljem, odnosno pjesmu koja ispunjava cilj određenog pjesnika ili plemena. One najčešće predstavljaju pjesnikovo imaginarno putovanje kroz koje on ispunjava taj cilj. One započinju uvodnim ljubavnim lirskim preludijem, gdje pjesnik, najčešće sa svoja dva prijatelja, nailazi na ostatke logorovanja koji ga podsjete na njegovu dragu, te vrlo emotivno počne pjevati o njoj.

Kasida je, također, i muslimanska vjerska pjesma koja svojim sadržajem prvenstveno veliča i pokazuje ljubav prema Muhamedu a.s., te halifama i ashabima, opisuje neku važna ličnost ili događaj iz historije islama . Po stilu, kasida je slična ilahiji, drugačijem vidu islamske poezije.

Često se ilahijama i kasidama dodaje muzika, čime se umjetnički obogaćuje i historijski takve su ilahije i kaside postajale sevdalinke.

## Također pogledajte 
* Ilahija

## Reference 
Kategorija:Poezija
Kategorija:Kaside
Otrovna kiša (Damir Urban & 4)

**Otrovna kiša** je prvi solo album hrvatskog rock-muzičara Damira Urbana iz 1996. godine. Na albumu se pojavljuju Urbanovi prijatelji muzičari Ljubo Silić, Marko Bradašia, Roland Fraisais i Vedran Krizan. Album je sniman u Sound design studiu (Lovran), studiu Alchemia (Krk), studio Dade Topića (Grožnjan) te studiu Truly (Zagreb). Mastering je urađen u Studiu elettro formati (Milano). Ovaj album je donio Damiru Urbanu nominacije za nagradu Porina, i to u tri kategorije: za najbolji video broj ("Nebo"), za najbolju produkciju i za najbolju snimku albuma.

## Lista pjesama 
# Otrovna kiša (Urban - Urban & 4) 4:37
# Nebo (Urban - Urban/Mudrinić) 6:31
# Astronaut (Urban - Urban/Fraisais) 4:08
# Xtc (Urban - Urban & 4) 7:02
# Mravi (Urban - Urban & 4) 3:54
# Polarna (Urban) 1:46
# Ocean (Urban - Urban/Fraisais) 5:50
# Robot (Urban - Urban/Krizan & 4) 4:25
# Nuclear baby (Urban) 4:14
# Kralj pola srca (Urban - Silić/Urban) 6:10
# Previše (Urban - Fraisais) 2:20
# Otrovna kiša (instrumental) 2:44

## Članovi 
*Damir Urban - vokal
*Ljubo Silić - acoustic i electric bass i gitara na 4.
*Marko Bradašia  - bubnjevi
*Roland Fraisais - gitara
*Vedran Krizan  - klavijatura

## Suradnici 
* Nataša i Sven Medvesek (glasovi na 6)
* Elvis Stanić (gitara na 1,7,12 i solo na 2)
* D.j. Pimp (scratch na 4,5,8,10)
* Dilan Dop (gitara na 2, stol na 11, prateći na 2, klavijature na 2 i 5, programiranje na 2 i 6)
* Edi Mendiković (violina na 3)
* Edi Kraljić (prateći na 8 i 9)
* Boris Krainer (snimatelj na 11)
* Sample-ovi: Sakamoto, Gabrijel

Kategorija:Albumi Damira Urbana
Kategorija:Albumi iz 1996.
Retro (Damir Urban & 4)

**Retro** je treći studijski album hrvatskog rock-muzičara Damira Urbana iz 2004. godine u izdanju diskografske kuće "Croatia Records". Album je sniman u oktobru i novembru 2004. u studiju G.I.S., Rijeka. 

## Lista pjesama 
# Krletka (Intro) 0:32
# Mjesto za mene (Markovski-Radić-Urban/Urban) 4:55
# Gledaj i vidi (Urban) 5:11
# Albino (Urban) 5:05
# Negledljiva (Markovski-Urban/Urban) 5:13
# Kornjača (Markovski/Urban) 4:30
# Najmanja od najmanjih (Urban) 5:02
# Blizina (Markovski-Urban/Urban) 4:05
# Tako glupi (Radić/Urban) 2:59
# Jedna od onih bez naslova (Urban/Czerny) 5:47
# Spelujem ti ispriku (Urban) 5:29
# Tvoj gen (Bradašia-Radić-Urban/Czerny) 7:03

## Članovi 
* Damir Urban - vokal 
* Marko Bradašia - bubnjevi
* Sandi Bratonja - bas
* Saša Markovski - klavijature
* Tonči Radić - gitara

## Saradnici 
* produkcija - Čingrija, Sušanj i Urban
* snimatelji i mix - Roger Čingrija i Igor Sušanj
* mastering - Janez Križaj 
* foto - Nino Šolić (Studio Selska)
* art - D. Pasarić, M. Czerny i D. Urban 
* dizjan i priprema - kreativni odjel 
* urednik izdanja - Ante Viljac

Kategorija:Albumi Damira Urbana
Kategorija:Albumi iz 2004.
Žena dijete (Damir Urban)

**Žena dijete** je drugi po redu samostalni studijski album hrvatskog rock-muzičara Damira Urbana iz 1998. godine u izdanju diskografske kuće "Croatia Records". Album je sniman tokom ljeta, jeseni i zime 1997. u studiju 111 u Splitu. Mastering i postprodukcija je uradio Alesandro Cutolo u "Studio Elettro Formatti", Milano. Tekst i muziku za pjesme je napisao Damir Urban, a urednik izdanja je Đorđe Novković. Album je nagrađen muzičkom nagradom "Porin" za 1999. i to u tri kategorije: album godine, najbolji album alternativne rock muzike i produkcija godine. Nagradu za najbolji album alternativne muzike Damir Urban je odbio primiti smatrajući da album pripada rock žanru te da je nominacijom u kategoriji alternativnog rocka oštetio one koji to zaista jesu. Pored Porina, album je osvojio i nekoliko "Crnih mačaka" te od strane muzičkih kritičara proglašen za jednim od deset najboljih albuma decenije.

## Lista pjesama 
# Romeo (Intro) /4:03
# Privatni Romeo /4:42
# Mala truba /3:24
# Black tattoo /5:15
# Ruzina (Bridge) /0:06
# Žena dijete /6:42
# Odlučio sam da te volim /6:21
# Samo... /4:37
# Insekt /2:31
# Ruke /5:07
# Duga /6:24

## Članovi 
* Marko Bradašia - bubnjevi
* Ljubo Silić - bas
* Ruzina i Zdeslav - gitare (4, 5)
* Saša Bulić - gitara (6, 11, 12)
* Nikola Radman - gitara (3, 6, 7, 8)
* Vava - gitara (9)
* Pero (T.B.F) - gitara (solo 6)
* Mladen i Saša (T.B.F) - rap vokali na 4
* Dilan Pop - klavijature, samplovi i programiranje

## Saradnici 
*producent i snimatelj: Dragan Lukić
*aranžmani: Lukić i Urban
*photo & polaroid - Nino Šolić (Studio Selska)
*koncept omota - Šolić, Urban
*design - “Božesačuvaj“ i Nino Šolić
*Likovni urednik - Ivica Propadalo
*Urednik izdanja - Đorđe Novković

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Albumi Damira Urbana
Kategorija:Albumi iz 1998.
Bas-gitara

mini|160p|desno|Bas-gitara Martin EB18
Električna **bas-gitara** (naziva se i ***električni bas*** ili samo ***bas***) je električni žičani instrument, koji se svira prstima ili trzalicom. Izgled basa je sličan električnoj gitari, ali ima veće tijelo, duži vrat i dužinu tijela, i obično četiri žice, naštimane oktavu niže.

Od 1950-ih električni bas je zamijenio kontrabas u popularnoj muzici. Bas se obično koristi za sviranje niskih bas dionica u popularnoj muzici i jazzu. Električni bas se, također, koristi kao solo instrument u jazz, fusion, Latino i funk stilovima.

## Historija 
### 1930te: Prvi puni basevi 
Paul Tutmarc je razvio električni bas sličan električnoj gitari koji je imao pragove i bio je namijenjen da se drži i svira horizontalno. Audiovoxov katalog iz 1935/6. godine (također ima i gitaru s punim tijelom) je sadržavao vjerovatno prvi električni bas punog tijela i s pragovima namijenjen da se svira horizontalno - Model #736 Električni Kontrabas. Promjena u oblik "gitare" je učinila instrument lakšim za držanje i transport; dodatak pragova je omogućio basistima da lakše sviraju u tonalitetu (također je učinilo instrument lakšim za naučiti svirati).

### 1950te i 1960te: Fender bas 
Samouki električar Leo Fender je razvio prvi masovno proizvedeni električni bas u '50im godinama 20.vijeka. Njegov Fender Precision Bass, predstavljen 1951, je postao široko kopirani industrijski standard. Precision Bass (ili "P-bass") je evoluirao iz jednostavnog, nekontuniranog oblika tijela sličnom Telecasteru iz jednog dijela, four-pole pickupa u kontunirani oblik tijela s zakrivljenim rubovima za udobnost i jedan "split coil pickup".

Predstavljen 1960. godine, Jazz Bass je bio poznat kao Deluxe Bass i bio je namijenjen da poprati Jazzmaster gitaru. Jazz Bass (često zvan "J-bass") je imao dva single-coil pickupa, jedan blizu mosta i jedan u poziciji Precision basa, svaki sa zasebnim kontrolama za glasnoću i ton. Vrat Jazz Bassa je bio uži kod zaglavlja nego u Precision basa (1 1/2" protiv 1 3/4"). Druga vizualna razlika koja je odjelila Jazz Bass od Precision Bassa je oblik tijela. Pozicije pickupova na basevima drugih proizvođača su često zvani "P" ili "J" pickupovi, u srodstvu s Precision i Jazz basevima. 
Fender je također počeo proizvodnju Mustang Bassa; instrumenta dužine 30 inča, koji su koristili basisti poput Tine Weymouth iz Talking Heads-a ("P" i "J" basevi imaju dužinu 34 inča).

## Također pogledajte 
* Spisak basista
* Akustična bas-gitara
* Kontrabas
* Fender Precision Bass

## Vanjski linkovi 
* TalkBass.com Forumi za raspravu o bas-gitarama
* Bass Player Magazine Online verzija časopisa Bass Player
* Basses sounds  Baza zvukova basa

Kategorija:Žičani instrumenti
Kategorija:Američki izumi
Bas

* Bas (glas), glas u muzici
* Bas (zvuk), zvuk niske frekvencije ili jedan od instrumenata u tom registru:
** Akustična bas-gitara, vrsta gitare sa šupljim tijelom
** Bas-bubanj, veliki bubanj
** Bas-gitara, vrsta gitare
** Bas-klarinet, klarinet s nižim zvukom
** Kontrabas, najveći gudački instrument i s najnižim zvukom među njima
** Tuba, često zvana "basom" u kontekstu limenih puhačkih instrumenata
Spisak francuskih kraljeva

mini|Model krune francuskih kraljeva (zatvoreni tip kojeg je uveo Franjo I)
**Francuski monarsi** su Francuskom vladali prvo kao kraljevi (Karolinzi, Bosonidi i Robertovci/Kapetovci), a zatim kao carevi (Bonaparte). Verdenskim ugovorom je nastalo Zapadnofranačko kraljevstvo, koje je vremenom postalo Francuska.

Početkom Francuskoga kraljevstva obično se smatra dolazak na vlast Huga Capeta 987. Ovaj spisak također sadrži i kraljeve Zapadne Franačke iz Karolinške dinastije, počevši s Verdenskim ugovorom. Za ranije kraljeve vidi Spisak franačkih kraljeva. Kapetovci (odnosno Robertovci) su vladali Francuskom neprekidno od 987. do 1792, i ponovno od 1814. do 1848. Međutim, ogranci dinastije koji su vladale nakon 1328. nose imena **Valois** i **Bourbon**.

Tokom Stogodišnjeg rata engleski kraljevi su polagali pravo na francusku krunu kao potomci Izabele, kćerke Filipa IV. Godine 1420. Karlo VI je priznao svog zeta, engleskog kralja Henrika V, za svog nasljednika u pokušaju da se okonča rat. Međutim, Karlov sin, Karlo VII, se nije htio odreći svog prava na krunu. Kada je Karlo VI umro, engleski kralj Henrik VI (sin tada već umrlog Henrika V i unuk Karla VI) je bio priznat kao kralj jednog dijela Francuske, dok je njegov dajdža vladao drugim dijelom Francuske. Iako okrunjen kao i svi ostali francuski vladari, engleski kralj Henrik VI se uglavnom ne uključuje u spiskove francuskih vladara.

Pored kraljeva su navedena i imena kraljica, koje su, iako nisu bile monarsi, često utjecale na vladavinu muževa ili sinova.

## Dinastije 
:
:

## Kraljevi
Od 21. januara 1793. do 8. juna 1795. titularni kralj Francuske bio je Ludovik XVII i priznavali su ga monarhisti. U stvarnosti, Francuska je bila republika, a on zatvoreni dječak. Ipak, njegov amidža je 1814. preuzeo krunu kao Ludovik XVIII.

## Carevi 
Bonapartisti Napoleonovim nasljednikom smatraju njegovog sina koji se broji kao Napoleon II. U stvarnosti on nije vladao.

## Kraljevi
Neki historičari smatraju da su Luj XIX i Henrik V bili *de iure* francuski monarsi, i to Luj XIX 20 minuta 2. augusta 1830 (od očeve abdikacije do svoje abdikacije) i Henrik V od 2. do 9. augusta 1830.

Francuska je ponovo bila republika od 1848. do 1852.

## Carevi
## Porodično stablo 
## Također pogledajte 
* Porodično stablo francuskih vladara

## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 

Spisak francuskih kraljeva
Kategorija:Historija Francuske

Kategorija:Spiskovi vezani za Francusku
Sanda Krgo

**Sanda Krgo**, rođena 23. februara 1955. u Glamoču, je bosanskohercegovačka pozorišna i televizijska glumica.

## Biografija 
Glumu je diplomirala na Odsjeku za opću književnost, bibliotekarstvo i scensku umjetnost Filozofskog fakulteta u Sarajevu. Bila je član ansambla Narodnog pozorišta u Mostaru od 1984. do 1993. Osnivanjem Hrvatskog narodnog pozorišta u Mostaru 11. juna 1993. postaje član ove pozorišne kuće.

Glumila je u pozorišnim predstavama "U Agoniji" (Miroslav Krleža), "Druga savjest" (Josip Muselimović), "Sve o ženama" (Miro Gavran) i mnogim drugim. Ostvarila je uloge u TV-serijama "Viza za budućnost" (2002), "Aleksa Šantić" (1990) i "Brisani prostor" (1985).

Dobitnica je nagrade "Mala liska" koja se dodjeljuje u okviru "Mostarske liske", Festivala komedije Bosne i Hercegovine kojeg je pokrenuo bosanskohercegovački režiser, pisac i direktor Narodnog pozorišta u Mostaru Ahmed Obradović 1991.

## Reference 
Kategorija:Biografije, Glamoč
Kategorija:Bosanskohercegovačke glumice
Kategorija:Rođeni 1955.
Kategorija:Živi ljudi
Mamut

desno

**Mamut** (lat.: *Mammuthus*) je zajednički naziv za izumrle vrste slonova koji su imali duge zakrivljene kljove, odnosno gustu dlaku (pojedine vrste). Tokom diluvijalnog perioda nastanjivali su sjeverne dijelove svijeta - Evropu, Aziju i Sjevernu Ameriku.

Iako se pridjev "*mamutski*" koristi za neuobičajenu veličinu, mamuti nisu bili bitno veći od modernih slonova. Smatra se da su evoluirali od azijskih slonova prije 4,8 miliona godina. Izumrli su prije otprilike 10.000 godina, dok su tragovi endemske patuljaste vrste u Kaliforniji zabilježeni prije 2.000 godina. O razlozima izumiranja mamuta ne postoji naučni konsenzus. Neki ga smatraju posljedicom klimatskih promjena, dok drugi navode istrebljenje od strane čovjeka.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/5008664.stm
* https://archive.org/details/twilightofmammot00paul

Kategorija:Prahistorijske životinje
Dokumentarni film

**Dokumentarni film** oblik je filmske umjetnosti koji nastoji filmski prikazati, uobličiti i likovno dokumentirati krajeve, ljude i životinje, zbog čega je u ovom podneblju dobio i naziv 'poučan film' (popularno 'dokumentarac'). *Dokumentaran (dokument, dokumentacija)* koji ima karakter dokumenta, koji se osniva na pismenim dokazima, potkrijepljen dokazima.

## Definicija dokumentarnog filma 
Riječ "dokumentarni film" je prvi put korištena za filmove ove vrste u osvrtu za film Maona koji ja pisao John Grierson. Pojam se pojavio 8. februara 1926. U kasnim 1930-tim John Grierson piše esej "Prvi principi dokumentarca" u kojem objašnjava zašto Maona ima dokumentarnu vrijednost. Njegova definicija dokumentarnog filma je "kreativni tretman stvarnosti". Ovo je djelomično prihvaćena definicija koja je izazvala filozofsko pitanje o tome smije li u dokumentarnom filmu biti glumljenja na sceni. S druge strane, Džiga Vertov zalagao se za prezentaciju "života onakvim kakav i jeste", to jeste snimanje bez namještenih scena i života kojeg je kamera ustvari iznenadila.

## Moderni dokumentarni film 
Zarade na dokumentarnim filmovima u posljednje vrijeme su velike, posebno se ističu flmovi poput Fahrenheit 9/11 ili Marš pingivina. Ovi filmovi obično imaju manji budžet nego igrani filmovi i zbog toga su privlačni filmskim kompanijama. Trenutni rekorder u zaradi je Fahrenheit 9/11 koji je zaradio 228 miliona američkih dolara na ulaznicama i prodao više od 3 miliona DVD-ova.

Priroda dokumentarnog filma se izmijenila u posljednjih 20 godina. I komercijalni uspjeh ovih filmova duguje ovoj promjeni u načinu iznošenja priče. Ali ova promjena je podigla pitanje poput mogu li ovakvi filmovi biti smatrani dokumentarnim. Osim ove promjene u naraciji značajno je i to što filmovi izlaze i na DVD-u iako nemaju svoje kino premijere. Ovo je omogućilo profitabilno snimanje dokumentarnih filmova i o manje poznatim historijskim osobama.

Moderni dokumentarni film se u nekoj mjeri poklapa i sa televizijskim formama "reality TV"-a koje se graniče sa dokumentarnim ali i snimanim, tj. igranim filmom. Snimanje dokumentranih emisija odaje da su ovi filmovi bliži reklamama nego klasičnim dokumentarcima. Nove kamere, ali i računarska tehnika omogućile su snimanje mjesta i situacije koje su prije mogle biti zabilježene samo uz veliki trud i materijalni trošak.

## Također pogledajte 
* Romeo i Julija u Sarajevu

## Reference 

Kategorija:Film
Gama zračenje

**Gama-zraci** ili **gama zračenje** (γ) je oblik elektromagnetnog zračenja ili emisije svjetlosti, koje nastaje uslijed interakcija subatomskih čestica, kao što je elektron-pozitron anihilacija ili radioaktivni raspad. Gama zračenje je elektromagnetno zračenje visoke frekvencije i energije (kratkih talasnih dužina - ispod 10 pikometara). Gama-zraci se sastoje od fotona visoke energije (oko 100 keV)

## Također pogledajte 
* Alfa-zraci
* Beta-zraci
* Radioaktivnost

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Radioaktivnost
Kategorija:Elektromagnetno zračenje
Šiva

mini|desno|200p|Šiva u plesu
mini|desno|200p|Šiva na planini
**Šiva** je hinduističko božanstvo.

## Opis 
Mračan je i sumoran i ta njegova osobina potječe od Rudre, vedskog boga planina i oluje, pije otrov, vreba na tamnim mjestima kao što su groblja i bojna polja. Prikazuje ga se s kobrama oko vrata, zapetljane kose, na svome nosiocu biku Nandi, okružen duhovima, sablastima i vilama. U drugim je prilikama prikazan kao asketa koji sjedi na tigrovoj koži i neprekidno meditira na Himalajima. Poklonici ga štuju prikazanog u kipu, u simbolu linge, okruglom, faličkom obliku koji predstavlja stvaralačku moć boga, ili u njegovu obliku koji plesom uništava materijalni svemir i predstavlja uništavajuću moć boga Nataraja (kralja plesa). Većina poklonika Šivu smatra milosrdnim i punim ljubavi.

Najveći od svih Jogija. Upravlja tamas gunom (neznanje, tama) koja je jedna od tri vezujuće sile materijalnog svemira.

Mantra u slavu Šive glasi: **Om namah shivaya hare hare mahadeva.**

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Religija
Kategorija:Hinduizam
Mikrotalas

**Mikrotalasi** su zajednički naziv za decimetarsko, centimetarsko i milimetarsko područje radiotalasa. Tradicionalno to obuhvata područje frekvencija iznad 300 MHz, međutim danas se često kao donja granica mikrotalasa uzima i frekvencija od 1 GHz.

Mikrotalasi se koriste u radarskoj tehnici, mikrovalnim pećima, bežičnim komunikacijama (GSM, WLAN, Bluetooth), astronomiji itd. Područja oko frekvencija 800 MHz, 2,45 GHz i 13 GHz su slobodna za različite primjene u industriji, nauci i medicini *(ISM band)*.

Antene se na mikrovalne uređaje obično spajaju pomoću valovoda, jer gubitak snage s porastom frekvencije u koaksijalnom kablu postaje prevelik.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Elektromagnetno zračenje
Radiofrekvencija

**Radiotalasi** ili **radiovalovi** su veliko područje elektromagnetskih talasa s talasnom dužinom većom od one infracrvenog zračenja, a zajednička im je osobina da se mogu proizvesti protjecanjem izmjenične električne struje u mašini koja se zove antena. Prema talasnoj se dužini dijele na *talasna područja*, iako je danas češća podjela prema frekvenciji.

### Valna područja u rasponu frekvencija od 3 Hz do 300 GHz 
Kategorija:Elektrotehnika
Rendgensko zračenje

desno|mini|Rendgenska snimka ruke
**Rendgensko zračenje**, poznate i kao **X-zrake**, **rentgenske** ili **rendgenske zrake**, područje su elektromagnetskog zračenja s talasnim dužinama između 10 i 0,01 nm, što približno odgovara području između ultraljubičastog i gama zračenja. Najpoznatija njihova primjena je u dijagnostičkoj radiografiji i kristalografiji. Zbog svoje energije ubrajaju se u ionizirajuće zračenje.

## Otkriće 
Wilhelm Conrad Röntgen objavljuje 1895. da je u modificiranoj Crookesovoj cijevi otkrio nevidljive zrake koje izazivaju fluorescenciju, prolaze kroz materiju, te se ne otklanjaju u magnetskom polju. Röntgen je te zrake nazvao *X-zrake* zbog njihove nepoznate prirode.

## Dobijanje 
Rendgensko zračenje nastaje kada elektroni velikom brzinom udaraju u metal, pri čemu dolazi do njihovog naglog usporavanja. Svoju kinetičku energiju usporavanjem predaju elektronima iz unutrašnjih ljuski atoma metala. Elektroni iz unutrašnjih ljuski atoma metala će zbog primljene energije prijeći u viši energetski nivo, pa će elektron iz metala pri prelasku iz višeg u niži energetski nivo emitirati foton (elektromagnetsko zračenje). Usporavanjem se stvara kontinuirani spektar zakočnog zračenja *(bremsstrahlung)*, a popunjavanjem mjesta sa kojih su izbijeni elektroni nastaju spektralne linije.

Uobičajeni način dobijanja je u rendgenskoj cijevi. To je vakuumska cijev u kojoj se s jedne strane nalazi anoda, a s druge katoda uz koju se nalazi žarna nit. Katoda je na visokom naponu u odnosu na anodu. Kada žarnom niti teče električna struja ona se užari pa katoda izbacuje elektrone koji se ubrzavaju u električnom polju između katode i anode. Elektroni udaraju u u anodu koja je načinjena od materijala koji su otporni na visoku temperaturu, poput molibdena i volframa, a ujedno se i vrti kako bi imala što bolje hlađenje. Pri tome se 99 % energije elektrona pretvara u toplotu, a samo 1 % odlazi u obliku ionizirajućeg zračenja koje pod pravim uglom izlazi kroz mali otvor na rendgenskoj cijevi.

Kategorija:Elektromagnetno zračenje
Kategorija:Radiologija
Demografija Teslića

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Teslić imala je 59.854 stanovnika, raspoređenih u 44 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 59.854

* Srbi - 32.962 (55,07%) 
* Muslimani - 12.802 (21,38%) 
* Hrvati - 9.525 (15,91%) 
* Jugoslaveni - 3.465 (5,78%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.100 (1,86%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 60.434

* Srbi - 35.024 (57,95%) 
* Muslimani - 11.148 (18,44%) 
* Hrvati - 10.744 (17,77%) 
* Jugoslaveni - 3.008 (4,97%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 510 (0,87%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 52.713

* Srbi - 32.756 (62,14%) 
* Muslimani - 10.000 (18,97%) 
* Hrvati - 9.467 (17,95%) 
* Jugoslaveni - 108 (0,20%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 382 (0,74%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
T
Kategorija:Teslić
Spisak naseljenih mjesta u gradu Tesliću

**Teslić** je naselje i sjedište istoimenog grada u Bosni i Hercegovini. Naseljena mjesta u Tesliću, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 57) su:

## B 
* Banja Vrućica
* Bardaci
* Barići
* Bijelo Bučje
* Blatnica
* Blaževci
* Brezove Dane
* Brić
* Buletić

## Č 
* Čečava

## D 
* Donji Očauš
* Donji Ranković
* Donji Ružević
* Dubrave

## Đ 
* Đulići

## Dž 
* Džemilić Planje

## G 
* Gomjenica
* Gornja Radnja
* Gornja Vrućica
* Gornje Liplje
* Gornji Očauš
* Gornji Ranković
* Gornji Ružević
* Gornji Teslić

## J 
* Jasenova
* Jezera

## K 
* Kalošević
* Kamenica
* Komušina Donja
* Komušina Gornja
* Kopice
* Kuzmani

## L 
* Lončari
* Lugovi

## M 
* Mladikovine
* Mrkotić

## O 
* Orašje Planje
* Osivica

## P 
* Papratnica
* Parlozi
* Piljužići
* Pribinić

## R 
* Radešići
* Rajševa
* Rastuša
* Rudo Polje

## S 
* Slatina
* Stenjak
* Studenci

## Š 
* Šnjegotina Gornja

## T 
* Teslić

## U 
* Ugodnovići
* Ukrinica

## V 
* Vitkovci
* Vlajići
* Vrela

## Ž 
* Žarkovina

Teslić
*
Gazel

**Gazel** je vrsta kratke lirske pjesme koja se sastoji od 10 do 30 stihova koji čine kratke strofe, katreni. Ove pjesme obično imaju ljubavnu tematiku, bila ta ljubav prema ženi, prijatelju ili uzvišenom biću, Bogu. U gazelu se rimuje 2. i 4. stih, a 1. i 3. ostaju nerimovani. Ova vrsta pjesme je nastala u arapskoj književnosti, ali su je proslavili perzijski pjesnici Sadi i Hafiz.
Teme ove pjesme su: ljubav, ljepota, životna radost, ponekad patnja i bol.

Gazele su pisali:

* Rumi, perzijski mistik i pjesnik iz 13. vijeka
* Hafiz
* Fuzuli (16. vijek),
* Mirza Ghalib (1797–1869)
* Muhammad Iqbal (1877–1938), 

Kroz uticaj Johann Wolfgang von Goethe-a (1749–1832), gazel je postao veoma popularan u Njemačkoj, u 19. vijeku, pa su ovu formu obimno koristili Friedrich Rückert (1788.–1866.) i August von Platen (1796.–1835.). 

Kategorija:Pjesnička forma
Kategorija:Perzijska književnost
Kategorija:Književni žanrovi
Demografija Dervente

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Derventa imala je 56.489 stanovnika, raspoređenih u 57 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 56.489

* Srbi - 22.938 (40,60%) 
* Hrvati - 21.952 (38,86%) 
* Muslimani - 7.086 (12,54%) 
* Jugoslaveni - 3.348 (5,92%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.165 (2,08%)
 
### Popis 1981. 
ukupno: 57.010

* Hrvati - 23.629 (41,44%) 
* Srbi - 22.840 (40,06%) 
* Muslimani - 6.034 (10,58%) 
* Jugoslaveni - 3.752 (6,58%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 755 (1,34%)
 
### Popis 1971. 
ukupno: 56.141

* Hrvati - 25.228 (44,93%) 
* Srbi - 23.124 (41,18%) 
* Muslimani - 6.548 (11,66%) 
* Jugoslaveni - 575 (1,02%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 666 (1,21%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
### apsolutna etnička većina 
### relativna etnička većina 
## Reference 
## Napomene 
D
Spisak naseljenih mjesta u gradu Derventi

## Opći podaci 
**Derventa** je naselje i općina koje se nalazi u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Derventa, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 57) su:

## A 
* Agići

## B 
* Begluci
* Bijelo Brdo
* Bosanski Dubočac
* Brezici
* Bukovac
* Bukovica Mala
* Bukovica Velika
* Bunar

## C 
* Cerani
* Crnča

## D 
* Dažnica
* Derventa
* Donja Bišnja
* Donja Lupljanica
* Donji Detlak
* Donji Višnjik
* Drijen

## G 
* Gornja Bišnja
* Gornja Lupljanica
* Gornji Božinci
* Gornji Detlak
* Gornji Višnjik
* Gradac
* Gradina

## K 
* Kalenderovci Donji
* Kalenderovci Gornji
* Kostreš
* Kovačevci
* Kulina
* Kuljenovci

## L 
* Lug
* Lužani
* Lužani Bosanski
* Lužani Novi

## M 
* Mala Sočanica
* Mišinci
* Miškovci
* Modran

## O 
* Osinja
* Osojci

## P 
* Pjevalovac
* Pojezna
* Poljari
* Polje

## R 
* Rapćani

## S 
* Stanići

## Š 
* Šušnjari

## T 
* Tetima
* Trstenci
* Tunjestala

## V 
* Velika
* Velika Sočanica
* Vrhovi

## Z 
* Zelenike

## Ž 
* Žeravac
* Živinice

Derventa
*
Spisak naseljenih mjesta u općini Brod

## Opći podaci 
**Brod** (prije **Bosanski Brod**) je naselje i općina koja se nalazi u sjevernom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Brod, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 23) su:

## B 
* Brod
* Brusnica Mala
* Brusnica Velika

## D 
* Donja Barica
* Donja Močila
* Donja Vrela
* Donje Kolibe
* Donji Klakar

## G 
* Gornja Barica
* Gornja Močila
* Gornja Vrela
* Gornje Kolibe
* Gornji Klakar
* Grk

## K 
* Koraće
* Kričanovo
* Kruščik

## L 
* Liješće

## N 
* Novo Selo

## S 
* Sijekovac

## U 
* Unka

## V 
* Vinska

## Z 
* Zborište

Brod
*
Demografija Broda

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Brod (prijašnji naziv Bosanski Brod) imala je 34.138 stanovnika, raspoređenih u 23 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 34.138

* Hrvati - 13.993 (40,98%) 
* Srbi - 11.389 (33,36%) 
* Muslimani - 4.088 (11,97%) 
* Jugoslaveni - 3.664 (10,73%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.004 (2,96%)

### Popis 1981.
ukupno: 32.286

* Hrvati - 13.579 (42,05%) 
* Srbi - 10.737 (33,25%) 
* Muslimani - 3.106 (9,62%) 
* Jugoslaveni - 4.545 (14,07%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 319 (1,01%)

### Popis 1971.
ukupno: 30.115

* Hrvati - 14.489 (48,11%) 
* Srbi - 11.273 (37,43%) 
* Muslimani - 3.706 (12,30%) 
* Jugoslaveni - 436 (1,44%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 211 (0,72%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Nacionalni sastav stanovništva po mjesnim zajednicama 
Po popisu iz 1991. godine, općina Bosanski Brod je imala 23 naseljena mjesta, raspoređena u 12 mjesnih zajednica:

### Gradske mjesne zajednice 
Naseljeno mjesto Bosanski Brod, podijeljeno je na 5 mjesnih zajednica:

* MZ Brodsko Polje 
* MZ Centar
* MZ Mahala - Skele
* MZ Rit
* MZ Tulek

### Seoske mjesne zajednice 
* MZ Brusnica Velika - obuhvata naseljena mjesta: Brusnica Mala, Brusnica Velika i Donji Klakar
* MZ Gornje Kolibe - obuhvata naseljena mjesta: Donje Kolibe, Gornje Kolibe i Unka
* MZ Koraće - obuhvata naseljena mjesta: Donja Barica, Gornja Barica i Koraće
* MZ Liješće - obuhvata naseljeno mjesto Liješće
* MZ Novo Selo - obuhvata naseljena mjesta: Novo Selo i Zborište
* MZ Sijekovac - obuhvata naseljena mjesta: Donja Močila, Gornja Močila, Kričanovo i Sijekovac
* MZ Vinska - obuhvata naseljena mjesta: Donja Vrela, Gornja Vrela, Gornji Klakar, Grk, Kruščik i Vinska

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Brod
Donja Močila (Brod)

**Donja Močila** (nekad Močila Donja) su naseljeno mjesto u općini Brod, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Brod
Gornje Vukovsko

**Gornje Vukovsko** je naseljeno mjesto u općini Kupres, Federacija Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kupres
Bašeskija, san o Sarajevu

**Bašeskija, san o Sarajevu**, dramska igra u dvanaest slika sa epilogom, jeste djelo bosanskohercegovačkog književnika Darka Lukića iz 1991. Drama, koja se odvija u Sarajevu krajem 18. vijeka, je sarajevska ljubavna priča iz perioda pred kraj 18. vijeka, autorska je rekonstrukcija atmosfere  Sarajeva između pred kraj 18. vijeka, zasnovane na dramatizaciji "Ljetopisa" Mula Mustafe Bašeskije.

Predstava  je premijerno prikazana 12. aprila 1991. Jubilarni stoti put izvedena je 23. februara 2006. u sarajevskom Pozorištu mladih u režiji Gradimira Gojera. Istog dana emitovana je i na talasima "BH radija 1".

## Uloge 
* Nermin Tulić (Mula Mustafa Bašeskija) 
* Mirza Tanović (Fazlija) 
* Halima Mušić (Rabija) 
* Sead Bejtović (Salih) 
* Suada Ahmetašević (Fata) 
* Drago Buka (Avdaga)
* Rade Čolović
* Ksenija Lukić
* Esad Landžo
* Hašim Kelemiš
* Alija Aljović (Telal)
* Amina Begović (Anka)

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Predstave
Kategorija:Bosanskohercegovačke predstave
Kategorija:Predstave iz 1991.
Amir Khosrow Dehlavi

'''Ab'ul Hasan Yamīn al-Dīn Khusrow'* (Hindu:अबुल हसन यमीनुददीन ख़ुसरो) (1253-1325 CE), poznat kao *Amir Khusro Dehlavi* ili *Amir Khusraw Balkhi* u Afganistanu i Iranu (na perzijskom اميرخسرو دهلوى *Amīr Khusraū Dehlavī''), je značajna osoba u kulturološkoj historiji Indijskog polukontinenta. Pripadao je sufijskom redu i bio je veliki pjesnik ovog pravca. Osim toga mnogi ga smatraju osnivačem Kuavali muzike, spiritualne muzike sufista.

## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20160305012721/http://persian.packhum.org/persian/bio?anum=0020
* https://web.archive.org/web/20090428190817/http://www.alif-india.com/index.html
* https://web.archive.org/web/20131203053432/http://www.wikidorj.com/0CBK.ashx

Kategorija:Perzijska književnost
Kategorija:Biografije, Patiali
Kategorija:Rođeni 1253.
Kategorija:Umrli 1325.
Ilahija

**Ilahija** je muslimanska vjerska pjesma koja svojim sadržajem prvenstveno veliča moć Allaha i ljubav prema Njemu. Po stilu, ilahija je slična kasidi, drugačijem vidu islamske poezije. Muslimani ističu da se ilahija *uči*, što samu izvedbu razlikuje od pjevanja.

Često se ilahijama i kasidama dodaje muzika, čime se umjetnički obogaćuje. Takve ilahije i kaside su tokom historije postajale sevdalinke, poput ''Došla voda od br'jega do br'jega''. 

Najistaknutiji pjesnici ilahija  bili su: Muhamed Hevaji Uskufi iz prve polovine XVII vijeka i Abdul-vehab Ilhamija s kraja XVIII vijeka.

## Također pogledajte 
* Kasida
* Ta'la al Badru 'Alayna
* Zbor Arabeske
* Senad Podojak

## Reference 
Kategorija:Poezija
Kategorija:Ilahije
Naturalizam

**Naturalizam** je umjetnički, prvenstveno književni pravac koji predstavlja posljednju fazu razvoja realizma. Naturalizam je bio više književna škola nego stilska formacija, dok je realizam bio više stilska formacija nego književna škola. Prikazuje prirodu čovjeka u *najvulgarnijim* i najtamnijim trenucima. Najznačajniji predstavnici su Emile Zola, Thomas Hardy, Theodore Dreiser, i Stephen Crane. Dok su naturalizam kao značajan element u književnim djelima koristili Henrik Ibsen, August Strindberg, Guy de Maupassant, Jack London.

U članku "Eksperimentalni roman" iz 1880. godine, Emile Zola traži od pisca da postane naučnik i da kao takav opiše prirodu čovjeka te kako je čovjekov razvoj određen njegovom okolinom i nasljeđem. Naime, on se nadovezuje na učenje Hippolyta Taina o nasljeđu, trenutku i rasi kao činiocima koji utiču na ljudsko ponašanje. Tako da dok realizam pokušava samo opisati život onakav kakav jeste, naturalizam tumači i unutrašnje sile koje utiču na razvoj događaja.

Junaci naturalističkih romana su robovi strasti, zatočenici vlastite nesretne sudbine, ljudi koju su opterećeni nasljednim osobinama. Zola smatra da pisac mora otkriti sve tamne, crne strane ljudskog života kao liječnik neku bolest ili ranu koju treba izliječiti.

## Reference 
Kategorija:Književni pravci
Kategorija:Umjetnost Zapada
Saadi Širazi

**Abu-Muḥamad Muṣliḥ al-Din bin Abdalah Širazi** (perzijski: *ابومحمد مصلح الدین بن عبدالله شیرازی*) poznatiji kao **Saʿdī** ili jednostavnije **Saadi** je jedan od najznačajniji pjesnika perzijske književnosti u srednjem vijeku.

## Biografija 
Rođen je 1213. godine u Širazu, Perzija. Nakon općeg obrazovanja uputio se u Bagdad koji je bio jedan od najvećih kulturnih centara tadašnjeg islamskog svijeta. Tamo nastavlja školovanje.

Nakon završetka školovanja krenuo je na višegodišnje putovanje na kojem je obišao gotovo sve muslimanske zemlje. Po povratku u rodni Širaz posvetio se pisanju, te je u samo dvije godine napisao dva svoja najpoznatija djela: *Voćnjak* (Bustan) i *Ružićnjak* (Đulistan).

## Bibliografija 
Njegova djela se smatraju najvećim klasicima sufijske književnosti. U svim djelama je pisao pripovjetke i pjesme o svojim doživljajima. Njegova djela nose moralnu poruku. Njegovi stihovi danas stoje na ulazu u zgradu UN-a u New Yorku kao poziv da se prevaziđu sve međurasne i međureligijske prepreke. Stihovi glase:

*Svi ljudi dijelovi jednoga tijela su,*
*jer stvoreni od jedne biti su;*
*Kad oboli  jedan organ ni drugi dijelovi mirni nisu,* 
*Ti koji zbog tuđe patnje ne žališ ne zaslužuješ da čovjekom te zovu.*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Saadi na iranchamber.com

Kategorija:Iranski pjesnici
Kategorija:Sufijski pjesnici
Kategorija:Perzijska književnost
Kategorija:Biografije, Širaz
Kategorija:Rođeni 1213.
Kategorija:Umrli 1283.
Slobodni stih

**Slobodni stih** je pojam kojim se opisuju različiti stilovi poezije koji se ne pridržavaju tradicionalnih ograničenja u ritmici i metrici.

## Historijski razvoj 
Pojam se prvi put koristi 1915. u anonimnom predgovoru antologije rane knjižavnosti modernizma. U tom uvodu piše "Mi ne insistiramo na "slobodnom stihu" kao jedinom načinu pisanja poezije. Mi se borimo za njega kao jednog od principa slobode." ("We do not insist upon 'free-verse' as the only method of writing poetry. We fight for it as for a principle of liberty.")

Ideal prvih pisaca  slobodnog stiha dobro je opisao i Ezra Pound, koji kaže "Što se tiče ritma on treba odražavati sekvencu muzičkog izraza, ne sekvencu metronoma" ("As regarding rhythm: to compose in the sequence of the musical phrase, not in sequence of a metronome.")

Neki pjesnici su smatrali da slobodan stih osim svoje slobode mora ipak odražavati neke elemente forme. T. S. Eliot je napisao "Niti jedan stih nije slobodan za čovjeka koji želi uraditi dobar posao" ("No verse is free for the man who wants to do a good job.") U nekim državama još uvijek se slobodni stih ne upotrebljava.

## Prethodnici 
Slobodni stih se prvi put javlja u 19. vijeku u Francuskoj. Smatra se da su prvi pisci koji su ga koristili bili Gustave Kahn i Jules Laforgue. Walt Whitman je svoj pristup stihu bazirao na Bibliji i iako mu to mnogi osporavaju, jedan je od prvih začetnika slobodnog stiha u Americi.

Mnogi pjesnici Viktorijanskog doba su eksperimentisali sa formom pjesme. Na primjer, pjesma *Okrutna Gospodarica* ('The Cruel Mistress') Robert Louis Stevensona je rani primjer slobodnog stiha.

U Francuskoj ponekad je slobodni stih koristio i Arthur Rimbaud (Rembo), a u Holandiji Frederik van Eeden.

Kategorija:Književnost
Šeherzada

**Šeherzada** (Šahrzâd ili Shahrzād, perzijski:  شهرزاد, šahr + zâd; arapski Shahrazād), je legendarna perzijska kraljica i pripovjedačica priča iz Hiljadu i jedne noći. 

## Šeherzada u knjizi 
Ovo je uokvirena priča u kojoj Šeherzada svoje priče priča caru Šahrijahu koji je zamrzio cijeli ženski rod i svaku noć u svoju palatu dovodio po jednu novu djevicu za ženu, koju bi ujutro ubijao. Šahrijah je mrzio žene zbog prevare koju mu je nanijela njegova supruga sa robom. Šeherzada se svojom voljom prijavila da ode kralju i u noći sa njim ga je zamolila da se pozdravi sa svojom sestrom koja joj je tada tražila da ispriča priču. Šeherzada je započela svoju priču i prekidala je u jutro na najzanimljivijem mjestu, tako da bi svaki put car odgodio njenu smrt da bi čuo kraj priče. To je trajalo hiljadu i jednu noć. U tom periodu ona je utjecala na kralja, njegovo ponašanje i razmišljanje i rodila mu tri sina. Nakon toga kralj ju je ostavio u životu i učino ju svojom stalnom saputnicom.

## Šeherzada u stvarnom životu 
Neki smatraju da je Šeherzadin lik djelimično ili potpuno izgrađen na kraljici Homāy, kćerci Bahmana, koja je imala epitet Čehrzād (što znači: uzvišenog izgleda) po kojem je nastalo ime lika u knjizi. Također se smatra da je majka Harun er-Rašida oblikovala Šeherzadin lik.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.gutenberg.org/files/19860/19860-h/19860-h.htm#THE_ARABIAN_NIGHTS

Kategorija:Književnost
Palma

250p|mini
**Palme** (latinski *Arecaceae*, prije *Palmae*) predstavljaju biljnu porodicu jednosupnica (Monocotydolenes), kojoj pripada otprilike 2800 vrsta. Žive samoniklo većinom u tropskim i suptropskim krajevima, a u ostalim područjima se kultiviraju kao ukrasne biljke.

Palme su drvolike, često vrlo visoke biljke, koje na vrhu nerazgranjenog, stupastog debla nose čuperastu krošnju, sastavljenu od lepezastih ili perastih listova. Cvjetovi su većinom jednospolni, skupljeni su u metličaste cvatove, koji su u početku ovijeni velikim tulcima (*spatha*). Ocvijeće iz šest listića većinom je zeleno, a samo rijetko živo obojeno. Cvijet sadržava ili jednu, nadraslu, trogradnu plodnicu ili po tri jednogradne s jednim sjemenim zametkom. Oprašivanje je anemogamno ili entomogamno. Plod je koštunica, boba ili orah.

Većina palmi raste u toplim tropskim i suptropskim područjima na zemlji iako postoje vrste, kao što je *Rapidophillum hystrix*, *Nanorhops ritchiana* i neke vrste stabala koje rastu u umjerenim područjima i mogu izdržati dosta niske temperature u odnosu na ostale palme (*Rapidophyllum hystrix* i do -25&nbsp;°C). Zbog svoje ljepote i dekorativnosti palme se često sade kao ukrasno drveće u parkove i vrtove na svim područjima s toplom klimom gdje mogu uspijevati.

Kategorija:Palme
Kategorija:Palmolike
Kategorija:Porodice komelinida
Kategorija:Tropska poljoprivreda
Eukarioti

**Eukarioti** (grč. εὖ - *eu* = pravi + κάρυον - *karyon* = jezgro)  su organizmi odnosno ćelije kod kojih je nasljedni materijal smješten u jedru obavijenom posebnom jedarnon membranom. U eukariotskoj ćeliji razvile su se i brojne ćelijske organele kojih nema kod prokariotskih organizama, među kojima su: endoplazmatski retikulum, Golđijev aparat, lizozomi i dr.

Eukarioti pripadaju taksonu *Eukarya* ili *Eukaryota*. Oni se mogu reproducirati i aseksualno putem mitoze i seksualno putem mejoze i spajanja gameta. U mitozi, od jedne ćelije dijeljenjem nastaju dvije genetički identične ćelije. U mejozi, nakon  replikacije DNK slijede dva kruga podjele ćelije za proizvodnju četiri kćeri ćelije, od kojih je svaka sa polovinom broja hromosoma u odnosu na originalnu roditeljsku ćeliju (nastaju haploidne ćelije). One djeluju kao spolne ćelije (gameti – svaki gamet ima samo jedan iz svakog para hromosoma, svaki je jedinstvena genetička kombinacija odgovarajućeg para roditeljskih hromosoma). To je rezultat genetičke rekombinacije tokom mejoze.
]]
Domen Eukaryota je monofiletski i čini jedan od tri domena života. Ostala dva, Bacteria i Archaea, su prokarioti i nemaju pomenuta svojstva. Eukarioti predstavljaju malu manjinu svih živih bića. Međutim, zbog mnogo veće količine, u ukupnoj količini biomase na Zemlji, procjenjuje se da su izjednačeni sa prokariotima. Prvi eukarioti pojavili su se prije približno oko 1,6–2,1 milijarde godina (tokom eona proterozoik).

## Filogenija
## Također pogledajte
*Prokarioti

## Reference
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Eukarioti
Kategorija:Domene (biologija)
Damir Urban

**Damir Urban**, rođen 19. septembra 1968. u Rijeci, je hrvatski rock pjevač, tekstopisac i gitarista, a od 2004. član je Vijeća za nove medijske kulture pri Ministarstvu Republike Hrvatske.

## Biografija 
Svoj prvi javni nastup imao je na riječkoj rock sceni kao šesnaestogodišnjak s grupom "La bellona" koju je osnovao 1984. godine. U bendu je svirao bas-gitaru te pisao tekstove i muziku. Tokom 1986. nastaje grupa "Laufer" u kojoj je autor tekstova, koautor muzike i vodeći vokal. Prvi album Laufera "The best of...", s hitovima "Moja voda", "Svijet za nas", "Lopov Jack" i dr. izlazi 1993. u izdanju slovenske diskografske kuće "Corona records". Pjesma "Moja voda" dobija nagradu Radija Velike Gorice za Hit godine. U sljedeće dvije godine izlaze dva albuma, "Pustinje" (1994.) i "EP" (1995.) u izdanju kuće "Croatia Records". Zbog autorskih nesuglasica grupa Laufer ubrzo prestaje s radom.

Godine 1996. izdaje prvi samostalni album, "Otrovna kiša" u izdanju Izabela Recordsa koji je snimio uz pomoć prijatelja okupljenih pod imenom 4. Album, na kojem se nalaze hitovi "Astronaut", "Nebo" i "Robot", nominovan je za nagradu Porin i to u tri kategorije: za najbolji video broj ("Nebo"), za najbolju produkciju, te najbolju snimku albuma. Dvije godine kasnije, u izdanju Croatia Recordsa, izlazi drugi album, "Žena dijete", za kojeg dobija Porina za najbolji rock album i najbolji album alternativne muzike. Međutim, nagradu za najbolji album alternativne muzike je odbio primiti smatrajući da album "Žena dijete" pripada rock žanru te da je nominacijom u kategoriji alternativnog rocka oštetio one koji to zaista jesu. Pored Porina, album je osvojio i nekoliko "Crnih mačaka" te od strane muzičkih kritičara proglašen za jednim od deset najboljih albuma decenije. U oktobru i novembru 2004. u studiju G.I.S. u Rijeci snima svoj treći album, "Retro", kojeg izdaje diskografska kuća "Croatia Records". U snimanju su mu i ovaj put pomogli prijatelji pod imenom 4: Marko Bradašia (bubnjevi), Sandi Bratonja (bas), Saša Markovski (klavijature) i Tonči Radić (gitara).

## Nagrade 
Višestruki je dobitnik nagrade Porin: u kategoriji najbolje vokalne saradnje za pjesmu "S dlana Boga pala si" koju izvodi s riječkim bendom "En Face" 1996. i u kategorijama album godine, najbolji album alternativne rock muzike i produkcija godine za album "Žena dijete". Isti album  nagrađen je sa šest rock nagrada Crni mačak. Dobitnik je i Nagrade grada Rijeke 1999. godine te nagrade medija za najbolji rock vokal.

## Diskografija 
*"The best of..." (Corona records, 1993.)
*"Pustinje" (Croatia Records, 1994.)
*"EP" (Croatia Records, 1995.)
*"Otrovna kiša" (Izabela Records, 1996.)
*"Žena dijete" (Croatia Records, 1998.)
*"Retro" (Croatia Records, 2004.)
*"Hello!" (Croatia Records, 2009.)
*"No mix! No sex! (Croatia Records, 2010.)

Kategorija:Hrvatski muzičari
Kategorija:Hrvatski pjevači
Kategorija:Biografije, Rijeka
Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Hrvatski tekstopisci
Kategorija:Gitaristi
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Jugoslavenski tekstopisci
Kategorija:Jugoslavenski pjevači
Kategorija:Živi ljudi
Jakov Babić

**Jakov Babić** (12. juli 1928 – 8. juni 2016) bio je hrvatski i bosanskohercegovački arheolog i pisac.

## Objavljena djela 
### Knjige 
* *Ženidbeni običaji hrvatskog stanovništva u dijelu Bosanke Posavine* (1982)
* *Borasi iz Vitine u Donjoj Skakavi 19. Kršni Zavičaj* (1987)
* *Hercegovci od Gruda u selima kod Brčkog 21. Kršni Zavičaj* (1987)
* *Popis sadašnjih i odseljenih župljana župe Ulice. Ulice nakada i sada* (1989)
* *Posavina i župa Poljaci* (1991)
* *Posavina i župa Ulice* (1999)

### Pjesme 
* "Čovjeku atomskog doba" (1988)

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1928.
Kategorija:Umrli 2016.
Kategorija:Biografije, Brčko
Kategorija:Bosanskohercegovački arheolozi
Kategorija:Hrvatski arheolozi
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Mustafa Smajlović

**Mustafa Smajlović**, rođen 16. jula 1953. godine u Lascima kod Višegrada, je bosanskohercegovački pjesnik i prozni pisac.

## Biografija 
Nakon završene osnovne i srednje škole u Višegradu, studije nastavlja na sarajevskom Fakultetu političkih nauka, odsjek sociologija. Svoje prve radove objavio je još kao srednjoškolac u Višegradu. Saradnik je nekoliko listova i časopisa, a stalni je saradnik časopisa "Most" i urednik dnevnog lista "Jutarnje novine". Član je Društva pisaca BiH.

Napisao je nekoliko reportaža i putopisa iz Azije, Afrike i  Evrope koje su objavljene u periodu od 1995. do 2002. Autor je mnogih pripovijetki, od kojih izdvajamo nagrađivane "Varga", "Konac i misao moje majke", "Muhabet sa rahmetlijom", "Sinovi majke Behare", "Ćuprija pod vodom", "Miris kalopera" i dr. Do sada je objavio četiri zbirke pripovijedaka: "Sehara" (1996.), "Žena sa slikarevog platna" (2000.), "Ćuprija pod vodom" (2001.) i "Čovjek iz sna" (2005).
Zastupljen je u "Antologiji bošnjačke priče za djecu XX vijeka" (R. Džafić) i "Antologiji bošnjačke pripovijetke  1900. - 2003." (A. Subašić).

Živi i radi u Sarajevu.

## Nagrade 
* Prva nagrada za poeziju novosadskog lista "Veseli svijet" (1969.)
* Dvije prve nagrade za poeziju Radio Beograda II (1970. i 1971.)
* Prva nagrada za poeziju na književnoj manifestaciji u Kruševcu (1971.)
* Prva nagrada na manifestaciji Duvanjski dani kulture, za pripovijetku "Varga" 
* Duga nagrada za pripovijetku "Konac i misao moje majke"  na književnom natječaju lista "Sumejja" (1995.)
* Druga nagrada za pripovijetku "Muhabet sa rahmetlijom"  na Konkursu za najbolju novinsku priču lista "Večernje novine" (1996.)
* Druga nagrada za pripovijetku "Sinovi majke Behare" na Velikom književnom natječaju lista "Ljiljan" i Visokog saudijskog komiteta (1995.)
* Treća nagrada za priču "Kazna" na natječaju za neobjavljenu priču Saveza novinara BiH (1995.)
* Prva nagrada za pripovijetku "Ćuprija pod vodom", tuzlanskog lista "Glas MM" (2000.)
* Druga nagrada za pripovijetku "Miris kalopera" na Književno-kulturnoj manifestaciji "Susreti Zija Dizdarević" u Fojnici (1999.)
* Druga nagrada za pripovijetku "S ove strane groblja" na XX književno-kulturnoj manifestaciji "Susreti Zija Dizdarević" u Fojnici (2004.)

## Djela 
* "Sehara" (Večernje novine, Sarajevo, 1996.) 
* "Žena sa slikarevog platna" (2000.)
* "Ćuprija pod vodom" (ITD Sedam, Sarajevo 2001.)
* "Čovjek iz sna" (Jutarnje novine, Sarajevo, 2005.)
* "Potop" (Planjax, Tešanj, 2007. ) 

Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Biografije, Višegrad
Kategorija:Rođeni 1953.