open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Duga (višeznačnica)

* Duga, optička i meteorološka pojava višebojnog luka na nebu koji nastaje kada Sunčeva svjetlost obasjava sitne kapljice vode u atmosferi
* *Duga*, suprotno od kratka
* Duga (časopis), jugoslavenski i srpski časopis

**Crna Gora**:
* Duga (Nikšić), naselje u općini Nikšić
* Duga (Podgorica), naselje grada Podgorice
* Manastir Duga Moračka, srpskopravoslavni manastir u naselju Duga, grad Podgorica

**Hrvatska**:
* Duga (ostrvo), nenaseljeno ostrvo u akvatoriju ostrva Hvara

**Srbija**:
* Duga (Štimlje), naselje u općini Štimlje, Kosovski okrug

## Također pogledajte
* Duge (višeznačnica)
Primarni metabolit

**Primarni metabolit** je onaj  metabolit koji je direktno uključen u normalan rast, razvoj i razmnožavanje. Obično obavlja svojstvenu fiziološku funkciju u organizmu. Primarni metabolit je obično prisutan u mnogim organima ili ćelijama. Nazivaju se i centralnim metabolitom koji ima još ograničenije značenje (prisutan u bilo kojoj autonomno rastućoj ćeliji ili organizmu). Neki uobičajeni primeri primarnih metabolita su: mliječna kiselina i izvesne aminokiseline. 

Primarni metaboliti nemaju nikakva farmakološka djelovanja ili efekte.
Suprotno tome, sekundarni metabolit nije direktno uključen u te procese, ali obično ima važnu [[ekologija|ekološku] funkciju (tj. relacijsku funkciju). Sekundarni metabolit je obično prisutan u taksonomsko ograničenom skupu organizama ili ćelija (biljke, gljive, bakterije itd.). Neki od uobičajenih primeri sekundarnih metabolita su: algot alkaloidi, antibiotici, naftaleni, nukleozidi, fenazini, kinolini, terpenoidi, peptidi i faktor rasta.

Regulatori rasta biljaka mogu se klasificirati i kao primarni i sekundarni metaboliti zbog njihove uloge u rastu i razvoju biljaka. Neki od njih su intermedijari između primarnog i sekundarnog metabolizma.

## Takpđer pogledajte
*Metabolizam
*Metabolit
*Sekundarni metabolit
*Metabolom
*Metabolomika 

## Reference
Kategorija:Metabolizam
Kategorija:Fiziologija
Vlatko Stefanovski

**Vladimir "Vlatko" Stefanovski** (rođen 24. januara 1957, Prilep, FNRJ) makedonski je folk-rok muzičar i virtouz na gitarist.

## Biografija 
Vlatko je rođen u porodici glumaca a sa sviranjem gitare počeo je sa 13 godina. Jedan je od osnivača grupe Leb i sol s kojom je snimio 13 albuma tokom perioda između 1978. i 1991. Trenutno je dio sastava VS Trio, a u partnerstvu s Miroslavom Tadićem komponuje muziku za film i pozorište.

Stefanovski je svirao široku paletu gitara, uključujući Gibson SG, Fender Stratocaster - u velikoj mjeri modificiran s dijelovima Schectera i Radulovića, Fender Telecaster, Radulovićev super-strat i Pensa-Suhr super-strat. Uticaj etničke i narodne muzike jugoistočne Evrope, tačnije muzike Republike Sjeverne Makedonije, prepoznatljiv je po njegovom povremenom korištenju neparnih (5/4, 7/8) i netradicionalnih skala.

Svirao je gitarski solo u pjesmi *Za milion godina* u sklopu YU Rock Misija, jugoslovenskom doprinosu Geldofovom Band Aidu.

## Diskografija i radovi 
### Albumi 
* Zodijak (sa Bobanom Arsovskim - Third ear music - 1990)
* Cowboys & Indians (Third ear music - 1994)
* Sarajevo (Third ear music - 1996)
* Gipsy Magic (Third ear music - 1997)
* Kruševo (sa Miroslavom Tadićem - MA recordings - 1998)
* Vlatko Stefanovski Trio (Third ear music - 1998)
* Live in Belgrade (sa Miroslavom Tadićem - Third ear music - 2000)
* Put na Sunce (IFR - Kalan - 2000)
* Kino kultura (Third ear music - 2001)
* Kula od karti (Avalon Production - 2003)
* Treta majka (sa Miroslavom Tadićem - Avalon Production - 2004)
* Thunder From The Blue Sky (sa Janom Akkermanom)

### Filmska muzika 
* Šmeker (Zoran Amar, 1985)
* Za sreću je potrebno troje (Rajko Grlić, 1986)
* Zaboravljeni (Darko Bajić, 1989)
* Klopka (Suada Kapić, 1990)
* Početni udarac (Darko Bajić, 1991)
* Suicide guide (Erbil Altanaj, 1996)
* Nebo gori modro (Jure Pervanje, 1996)
* Gipsy magic (Stole Popov, 1997)
* 3 Summer Days (Mirjana Vukmanović, 1997)
* Journey to the Sun (Yesim Ustaoglu, 1998)
* Nebeska udica (Ljubiša Samardžić, 2000)
* Serafim, svetioničarev sin (Vicko Ruić, 2002)

### Balet 
* Zodijak (sa Bodanom Arsovskim 1989)
* Vakuum (1996.)
* Dabova šuma (1998.)

### Edukativne emisije 
* Bušava azbuka (1986)

### Animirani filmovi 
* Cirkus (Darko Marković, 1979) sa grupom Leb i sol
* Vjetar (Goce Vaskov, 1990)

### Kratkometražni filmovi 
* Volim vodu (Goranka Greif Soro, 2002)

### Albumi sa grupom Leb i sol 
* Leb i sol (PGP-RTB - 1978)
* Leb i sol 2 (PGP-RTB - 1978)
* Ručni rad (PGP-RTB - 1979)
* Beskonačno (PGP-RTB - 1980)
* Sledovanje (PGP-RTB - 1981)
* Akustična trauma (PGP-RTB - double live - 1982)
* Kalabalak (Jugoton - 1983)
* Tangenta (Jugoton - 1984)
* Zvučni zid (Jugoton - 1985)
* Kao kakao (Jugoton - 1987)
* Putujemo (Jugoton - 1989)
* Live in New York (Third ear music - 1991)
* Anthology (Third ear music - 1995)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* Vlatko Stefanovski: Until I Satisfy My Artistic Appetite - A short biography and an interview

Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Biografije, Prilep
Kategorija:Makedonski gitaristi
Kategorija:Živi ljudi
Kiselica

* Kiselica (biljka) (lat. *Rumex acetosa*), ljekovita biljka; drugi nazivi: kiseljak, kiseljača, kiselo zelje i velika kiselica

:

* Kiselica (Podgorica), naselje grada Podgorice

:

* Kiselica (Delčevo), naselje u općini Delčevo, Istočna regija
* Kiselica (Kriva Palanka), naselje u općini Kriva Palanka, Sjeveroistočna regija
Kornet

* Kornet (hrana), suho jestivo tijesto u obliku kupe u kome se drži sladoled
* Kornet (instrument), duhački instrument
* Kornet (vojno zvanje), niži oficirski čin; onaj koji nosi zastavu

ili

:

* Kornet (Podgorica), naselje grada Podgorice
Apodanthaceae

***Apodanthaceae*** je porodica cvjetnica iz reda Cucurbitales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Njeni predstavnici rasprostranjeni su po Sjevernoj, Srednjoj i Južnoj Americi, dijelovoma Afrike i Zapadne Australije, te u Iranu. Ima 11 endoparazitskih vrsta u dva roda. Imenovana je po tipskom rodug *Apodanthes*.

Žive na granama ili stabljikama svojih domaćina porodica *Fabaceae* i *Flacourtiaceae* (kao niti koje liče na gljivične micelije). Nemaju zelene organe pa tako ni fotosintezu (holoparaziti)

Porodica ima dva roda: *Pilostyles* i *Apodanthes*, dok navodni treći (*Berlinianche*), nikada nije bio valjano opisan. Sekvence mitohondrijskih i jedarnih DNK pouzdano ih smještaju u red Cucurbitales, što dobro podržavaju i morfološka obilježja.

Prema Katalogu života *Apodanthaceae* imaju ukupno 29 vrsta i slijedeći kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Cucurbitales
Kategorija:Apodanthaceae
Afloja

**Afloja** (lat. *Aphloia*) je  monotipski rod cvjetnica sopstevene porodice *Aphloiaceae*, red Crossosomatales iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Jedina i tipska vrsta  je *A. theiformis*, raširena po otocima zapadnoindijskog okeana (Komori, Sejšeli, Mauricijus, Rodrigues, Réunion, Madagaskar) i susjednom afričkom kontinentu, od Kenije do Južnoafričke Republike.

Ova zimzelena stablašica ili grm ima nekoliko podrvrsta:
* *Aphloia theiformis subsp. deltoides* (Clos) H. Perrier
* *Aphloia theiformis subsp. madagascariensis* (Clos) H. Perrier
* *Aphloia theiformis subsp. mauritiana* (Baker) H. Perrier
**Aphloia theiformis subsp. theiformis*
**Aphloia theiformis var. minima* (Baker) H. Perrier
* *Aphloia theiformis var. seychellensis* (Clos) F. Friedmann

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Crossosomatales
Grand Bara

thumb|250px|Pustinja Grand Bara
**Grand Bara** (somalski: Baadha Wayn) je pustinja u južnom Džibutiju. Sastoji se od velikih pješčanih područja, sa rijetkom, polupustinjskom i pustinjskom travom i prorijeđene vegetacije. Kroz područje pustine prolazi cesta izgrađena 1981. godine a koja povezuje glavni grad Djibouti sa jugom države. Prije dolaska Francuza, izuzetno sušnu unutrašnjost naseljavali su prije svega Issa Somalci.

## Geografija 
Grand Bara i Petit Bara ostaci su osušenih korita jezera. Ove površine formiraju ogromne sušne ravnice u centru Džibutija i označavaju granično područje između vulkanskogi sedimentnog dijela države. Glina kojom je prekriveno ovo područje slabo se isušuje usljed čega se voda sakuplja što tokom kišne sezone pogoduje rastu trava.

Prostire se na površini od 103&nbsp;km.2

## Ekologija 
Pustinja Grand Bara dio je etiopskog pustinjskog travnjaka i grmlja. Veliki sisari koji obitavaju u ovom području između ostalih su i antilopa Bejra (Dorcatragus megalotis), Dorkas gazela (Gazella dorcas), Somalijska gazela (Gazella soemmerringii), Saltov dik-dik (Madoqua saltiana) i gerenuk (Litocranius walleri). Vrlo malo je preostalih istočnoafričkih oriksa (Oryx beisa) nakon pojačanog lova na ovu vrstu. Berbera gerbil (Gerbillus acticola) je endem ove regije, kao što su i su Arnoldov gekon s listovima (Hemidactylus arnoldi) i Tropiocolotes tripolitanus (Tropiocolotes somalicus). Steličasta ševa (Heteromirafra archeri) je jedina endemska vrsta među pticama.

## Također pogledajte 
* Spisak pustinja

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Afrika
Kategorija:Ekoregije Džibutija
Kategorija:Pustinje Afrike
Aponogeton

***Aponogeton*** je rod cvjetnica, vodenih trajnica koji čini posebnu porodicu *Aponogetonaceae*, red Alismatales iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ova porodica uključuje pedesetak vrsta iz Afrike, Azije i Australazije, ali su neke vrste naturalizirane u južnoj Americi i Evropi.
[250px|thumb|left|*[Aponogeton capuronii*]]
Neki od aponogetona uzgajaju se po ribnjacima i akvarijima, kao, naprimjer, *A. boivinianus*, *A. ulvaceus* i *A. madagascariensis*, *A. crispus*, a lukovice nekih upotreblljavaju se i u ishrani ljudi i stoke

## Vrste
* *Aponogeton abyssinicus*
* *Aponogeton afroviolaceus*
* *Aponogeton angustifolius*
* *Aponogeton appendiculatus*
* *Aponogeton azureus*
* *Aponogeton bernierianus*
* *Aponogeton bogneri*
* *Aponogeton boivinianus*
* *Aponogeton bruggenii*
* *Aponogeton bullosus*
* *Aponogeton capuronii*
* *Aponogeton cordatus*
* *Aponogeton crispus*
* *Aponogeton cuneatus*
* *Aponogeton decaryi*
* *Aponogeton desertorum*
* *Aponogeton dioecus*
* *Aponogeton distachyos*
* *Aponogeton eggersii*
* *Aponogeton elongatus*
* *Aponogeton euryspermus*
* *Aponogeton fotianus*
* *Aponogeton fugax*
* *Aponogeton gottlebei*
* *Aponogeton hexatepalus*
* *Aponogeton jacobsenii*
* *Aponogeton junceus*
* *Aponogeton kimberleyensis*
* *Aponogeton lakhonensis*
* *Aponogeton lancesmithii*
* *Aponogeton longiplumulosus*
* *Aponogeton loriae*
* *Aponogeton madagascariensis*
* *Aponogeton masoalaensis*
* *Aponogeton natalensis*
* *Aponogeton natans*
* *Aponogeton nudiflorus*
* *Aponogeton proliferus*
* *Aponogeton queenslandicus*
* *Aponogeton ranunculiflorus*
* *Aponogeton rehmannii*
* *Aponogeton rigidifolius*
* *Aponogeton robinsonii*
* *Aponogeton satarensis*
* *Aponogeton schatzianus*
* *Aponogeton stuhlmannii*
* *Aponogeton subconjugatus*
* *Aponogeton tenuispicatus*
* *Aponogeton tofus*
* *Aponogeton troupinii*
* *Aponogeton ulvaceus*
* *Aponogeton undulatus*
* *Aponogeton vallisnerioides*
* *Aponogeton vanbruggenii*
* *Aponogeton viridis*
* *Aponogeton womersleyi*

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Alismatales
Kategorija:Aponogeton
Kategorija:Vodene biljke
Knešpolje (Široki Brijeg)

**Knešpolje** je naseljeno mjesto u općini Široki Brijeg, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Široki Brijeg
Argophyllaceae

***Argophyllaceae*** je porodica cvjetnica iz reda Asterales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Predstavnici ove porodice imaju habitus grmova i stablašica . Imenovana je po rodu *Argophyllum* iz rediz istočne Australije i Nove Kaledonije. Drugi rod, *Corokia* je sa otočja Chatham, Novog Južnog Velsa, Novog Zelanda, otoka Norfolk i Tubuaija.

Prema Katalogu života, porodica *Argophyllaceae* ima 22 vrste i slijedeći kladogram:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Asterales
Kategorija:Argophyllaceae
Connaraceae

***Connaraceae*** je porodice cvjetnica  iz  reda Oxalidales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Porodica je ime dobila po tipskom rodu *Connarus*, a obuhvata uspravne grmove i  tropskih područja Amerike, Afrike, južne Azije i Queenslandu u Australiji.

Prema Katalogu života,  *Connaraceae* ima 234 vrste i slijedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Oxalidales
Kategorija:Connaraceae
Dubička tvrđava

mini|Stara slika Kozarske Dubice na kojoj se vidi i Dubička tvrđava.
**Dubička tvrđava** poznata i kao **Zadnja dubička tvrđava** bila je tvrđava na području današnje Kozarske Dubice na desnoj obali rijeke Une. Ta je tvrđava postojala sve do iza okupacije Bosne i Hercegovine, kada je i porušena. Od nje su samo sačuvani još neki mali tragovi na obali Une i jedna njena slika iz 1788.

Prvi put se spominje u povelji ugarskog kralja Bele IV. Tokom 14. stoljeća Dubica je u više navrata bila na udaru turskih pljačkaških četa, 1538. vojnici Husrev-bega su bez većeg otpora osvojili tvrđavu i njeno podgrađe. Turska vlast je u dubičku tvrđavu smjestila sjedište kapetanije. Turski putopisac Evlija Čelebija, zapisao je 1660: "Tvrđava je sagrađena od tvrdog materijala, ali je malena. Ima gradskog zapovjednika (dizdara), oko 150 vojnika i skladište municije… U tvrđavi se nalazi 110 daskom pokrivenih kućica i Sulejman-hanova džamija, a pored nje opkop i viseći most." U dubičkoj tvrđavi je bilo oružje, oruđe i skladište hrane. Prema popisu iz 1833. tu se nalazio jedan top od 12 pedalja i pet topova od sedam pedalja, a u skladištu je bio 41 sanduk baruta, 307 tovara kukuruza, 109 tovara proje i 890 tovara ječma. Zidine dubičke tvrđave su služile za nasipanje puta uz obalu Une. Na mjestu nekadašnje tvrđave danas se nalaze zelena pijaca i hotel „Zepter“.

## Opis 
Tvrđava je imala zidove visoke pet metara i približno dva metra široke. Sjeverne zidine bile su smještene na desnoj obali rijeke Une, čime je pristup s te strane bio znatno otežan. Na istočnoj strani nalazila se široka tabija, smještena na mjestu današnjeg prvog stuba mosta preko Une. Prilikom izgradnje tog zidanog stuba, otkriveni su temelji istočne tabije, čiji su zidovi vodili iza tadašnjeg dohodarstvenog ureda, protežući se prema zgradi električne centrale.

Tokom iskopa temelja za električnu centralu, također su pronađeni ostaci temelja istočne tabije, na kojima je potom postavljen glavni motor centrale. Slična tabija postojala je i na zapadnoj strani tvrđave. Južni zidovi pratili su raspored zemljišnih čestica, a na toj strani nalazila se i treća tabija.

U središnjem dijelu tvrđave bio je smješten kaštel, dok se na zapadnoj strani nalazila visoka kula. Identnična kula postojala je i na južnoj strani kaštela. Ulaz u tvrđavu bio je na mjestu današnje ceste koja vodi između gradskog parka i gradske džamije, prema dijelu naselja koji se i danas naziva Grad.

Zidine tvrđave bile su s južne, istočne i zapadne strane okružene dubokim i širokim jarcima, povezanim s rijekom Unom. Jarci su bili napajani vodom kako bi dodatno otežali neprijateljski pristup. Tvrđava je također raspolagala visećim mostom, koji bi se u slučaju napada podizao radi zaštite unutrašnjosti.

Prednja strana zidina građena je od izuzetno tvrdog tesanog kamena, dok je unutrašnjost ispunjena kamenjem različitih veličina i oblika, povezanim živim krečom, što je činilo izrazito čvrstu i kompaktnu konstrukciju.

## Reference 
Kategorija:Tvrđave u srednjovjekovnoj Bosni
Kategorija:Historija Kozarske Dubice
Elaeocarpaceae

***Elaeocarpaceae*** je porodica cvjetnica u redu *Oxalidales*, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta . Imenovana je po tipskom rodu *Eleocarpus*, a uključuje grmovove i stablašice iz  12 rodova. Osim tipskog, poznatiji rodovi su i *Aristotelia*) i *Crinodendron.

Vrste *Elaeocarpaceae* su uglavnom tropske i suptropske, s nekoliko iz umjerenih zona. Većina vrsta je zimzelena. Nalaze se na Madagaskaru, u Jugoistočnoj Aziji, Australiji, Novom Zelandu, Indiji i Južnoj Americi.

Biljke iz ove porodice imaju jednostavne listove, obično niazubljenog ruba naizmjenične, ponekad u suprotnim parovima ili vrtlozima često nakupljeni na krajevima gran, ali ponekad svedeni na ljuske. Cvjetovi su raspoređeni u pazuhu listova, pojedinačno ili u skupinama, radijalno simetrični. Cvjetovi obično imaju muške i ženske organe, četiri ili pet ćašičnih listova s i četiri ili pet latica. Kod nekih rodova ima dvostruko više latica, a u drugima može biti mnogo čašićnih listova. U većine vrsta, antera prašnika mnogo je duža od njegovog filamenta. Plod je kapsula, drupa ili bobica.

Filogenija porodice, zasnovana na sekvencama DNK,  objavljena je 2006. Prema Katalogu života, *Elaeocarpaceae'' ima  760 vrsta i slujedeći kladogram..

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Elaeocarpaceae
Lekići

**Lekići** (ćir. *Лекићи*) su naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Lekići su imali 193 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Liješnje

:

* Liješnje (Kolašin), naselje u općini Kolašin
* Liješnje (Podgorica), naselje grada Podgorice
Lopate

:

* Lopate (Podgorica), naselje grada Podgorice

:

* Lopate (Kumanovo), naselje u općini Kumanovo, Sjeveroistočna regija

## Također pogledajte
* Lopata (čvor)
Angola na Olimpijskim igrama

**Angola** je prvi put samostalno sudjelovala na Ljetnim olimpijskim igrama, održanim u Moskvi 1980. Do sada (2020.) nema osvojenih medalja. Olimpijski komitet Angole je osnovan 1979. godine, a 1980. je službeno primljen u MOK. Na Zimskim olimpijskim igrama nisu učestvovali.

### Medalje 
## Nosioci zastava 
## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Olimpijski komitet Angole

Kategorija:Angola na Olimpijskim igrama
Kategorija:Angolske reprezentacije
Barbeuia madagascariensis

***Barbeuia madagascariensis***  je  lijana koje ima samo na otoku Madagaskaru.
Rod *Barbeuia* smešten je  u svoju porodicu, *Barbeuiaceae*. 

Na primjer, APG II sistem iz 2003. godine prepoznaje takvu porodicu i dodeljuje je u red Caryophyllales, u kladus jezgarne eudikotiledone, nakon što je Philippe Cuénoud sekvencionirao fragment  gena matK (iz siemena deponiranog u herbariju Kew) i pokazao je da *Barbeuia* ne pripada porodici *Phytolaccaceae*. . 

Ovo predstavlja promjenu APG sistem iz 1998. godine koja Barbeuiaceae nije prepoznala kao porodicu, zbog nedostatka odgovarajućih molekulskih podataka.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Barbeuiaceae in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). *The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval.* Version: 19 August 2013. https://web.archive.org/web/20070103200438/http://delta-intkey.com/

Kategorija:Flora Madagaskara
Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Taksonomija biljaka
Atherospermataceae

***Atherospermataceae*** je porodica cvjetnica iz reda *Laurales*, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Njeni predstavnici rašireni su po Južnoj hemisferi, od čega dvije vrste u južnom Čileu a ostale po Australaziji.
Porodica Atherospermataceae ima sedam rodova, sa ukupno porodici 18 proznatih vrsta grmova i stablašica. Imenovana je po tipskom rodu *Atherosperma*. Ovaj rod ima samo jednu vrstu, *Atherosperma moschatum*, koja raste po kišnim šumama Tasmanije, Victorije i Novog Južnog Walesa. Aborodžini su njime liječili venerične bolesti.

Prema Katalogu života, ova porodica ima sljedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Laurales
Kategorija:Atherospermataceae
Austrobaileya

***Austrobaileya*** je monotipski rod  cvjetnica, jedini u monotipskoj, samostalnoj porodici *Austrobaileyaceae*, iz  reda     *Austrobaileyales*, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Jedina vrsta *Austrobaileya scandens* je endem u vlažnim tropskim šumama sjeveroistočnog Queenslanda u Australiji, na nadmorskim visinama od 350-1100 m.

*Austrobaileya* je drvenasta lijana ili loza, za koju se smatra da je najstarija biljka Australije. Cvjetovi su veliki, neugodnog mirisa kojim privlači insekte. Sjemenkama se hrane lokalni pacovi i torbar *Hypsiprymnodon moschatus* iz reda *Diprotodontia*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Austrobaileyales
Asteropeiaceae

***Asteropeiaceae*** je dio porodice cvjetnica iz reda Caryophyllales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Sistem APG II od 2003. Prepoznaje ovu porodicu u redu Caryophyllales. Porodica je imenovana po tipskom rodu *Asteropeia* sa Madagaskara. Porodica  je srodna  sa *Physenaceae* (također s Madagaskara).

## Taksonomija 
Rod je opisao Louis Marie Aubert Du Petit-Thouars i objavio u radu „Historija biljaka sakupljenih na južnim otocima Afrike“  (''Histoire des Végétaux Recueillis dans les Islles Australes d'Afrique*), 1805. 
;Vrste
* *Asteropeia amblyocarpa* Tul., Ann. Sci. Nat. (1857)
* *Asteropeia densiflora* Baker (1882)
* *Asteropeia labatii* G.Y.Schatz, Lowry & A.-Y.Wolf (1999)
* *Asteropeia matrambody* (Capuron) G.Y.Schatz, Lowry & A.-Y.Wolf (1999)
* *Asteropeia mcphersonii* G.Y.Schatz, Lowry & A.-Y.Wolf (1999)
* *Asteropeia micraster* Hallier f. (1921)
* *Asteropeia multiflora* Thouars (1807)
* *Asteropeia rhopaloides* (Baker) Baill. (1886)

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Asteropeiaceae  in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). 
* The families of flowering plants  descriptions, illustrations, identification, information retrieval. Version: 30st May 2006.
* links at CSDL 
* NCBI Taxonomy Browser
* photographs of *Asteropeia'' (Missouri Botanic Garden)

Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Asteropeiaceae
Balanops

***Balanops*** je jedini rod u monotipskoj porodici cvjetnica  *Balanopaceae* nom. cons., reda Malpighiales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Rod uklučuje pripada 9 vrsta  stablašica i grmova raširenih po Australiji (sjeverni Queensland) i Okeaniji (Nova Kaledonija, Fidži, Vanuatu).

Prema Katalogu života, stepen bliskosti vrsta, unutar roda, ilustrira dlijedeći kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Balanops
Ecdeiocoleaceae

***Ecdeiocoleaceae*** je  mala porodice cvjetnica  iz  reda Poales, razreda Liliopsida, divizija Tracheophyta.

Ova porodica ima samo dva roda sa tri endemske vrste jugozapadne Australije. Njeno botaničko ime taksonomi rijetko prepoznaju.

APG II sistem, iz 2003 (nepromijenjeni APG sistem, 1998), prepoznao je takvu porodicu i dodijelio je u red Poales u kladusu commelinide, monokotiledone.
 
Prema Katalogu života porodica ima slijedeći kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi
*Ecdeiocoleaceae in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). *The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval.* Version: 27 April 2006. https://web.archive.org/web/20070103200438/http://delta-intkey.com/.
***Ecdeiocolea monostachya*: distribution map
***Georgeantha hexandra*: distribution map 

Kategorija:Poales
Kategorija:Ecdeiocoleaceae
Krtova (Lukavac)

**Krtova** su naseljeno mjesto u općini Lukavac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Lukavac
Balanophoraceae

***Balanophoraceae*** je porodica cvjetnica iz reda Santalales, tropskih područja Afrike, Azije i Pacifika. Neke vrste žive kao holoparaziti na drugim biljkama, kao što su  *Dactylanthus taylorii* i  *Balanophora elongata*.

Prema Katalogu života, filogenetski odnos njenih 16 rodova prikazan je na slijedećem kladogramu.

## Galerija 

Balanophora_indica2.jpg
Hup Patad08.jpg
Hup Patad07.JPG
Thonningia MS 3605.jpg
Corynea crassa.jpg
Lophophytum+Sarcophyte sp vMH373.jpg

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Santalales
Kategorija:Balanophoraceae
Basellaceae

***Basellaceae*** je  porodica cvjetnica u redu Caryophyllales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

## Vanjski linkovi 
* Basellaceae   
* [http://www.botany.hawaii.edu/faculty/carr/basell.htm ]
* Basellaceae en *Flora of North America* 
* NCBI Taxonomy Browser
* http://www.csdl.tamu.edu/FLORA/cgi/gateway_family?fam=Basellaceae 

Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Basellaceae
Spisak diplomatskih misija u Bosni i Hercegovini

thumb|right|400px|Mapa sa državama koje imaju misije u Bosni i Hercegovini
**Spisak diplomatskih misija u Bosni i Hercegovini** sadrži neke osnovne podatke o stranim misijama koje se nalaze na teritoriji Bosne i Hercegovine. 
Od proglašavanja nezavisnosti, Bosna i Hercegovina u kontinuitetu uspostavlja nove i nadograđuje postojeće veze sa državama i međunarodnim organizacijama širom svijeta. Jedan od načina za unapređenje saradnje s drugim državama i međunarodnim organizacijama jest i otvaranje ambasada, konzulata i stalnih misija u Bosni i Hercegovini.

Trenutno se u glavnom gradu države, Sarajevu nalaze 44 ambasade. Nekoliko drugih država nerezidentno pokrivaju teritoriju Bosne i Hercegovine iz svojih ambasada iz glavnih gradova regije, poput Beča i Budimpešte.

## Ambasade 
 u Bosni i Hercegovini]]
a u Bosni i Hercegovini]]
 u Bosni i Hercegovini]]
-a u Bosni i Hercegovini]]
[desno|mini|242x242piksel|[Ambasada Republike Poljske u Sarajevu]]
Spisak država koje imaju ambasade u Sarajevu dat je u nastavku:

Osim ambasada, u Sarajevu se nalaze i Uredi ambasada Ukrajine i Belgije kao i Ured misije Evropske unije.

### Uredi ambasada 
Pojedine ambasade imaju i Urede u gradovima izvan Sarajeva.

U Banjoj Luci se nalaze uredi ambasada sljedećih država:
* 
* 
* 
* 
* 

U Mostaru se nalazi ured ambasade: 
* 

### Generalni konzulati 
U Banjoj Luci se nalaze generalni konzulati sljedećih država:
*  
*  (u fazi otvaranja)
* 
* 

U Mostaru su generalni konzulati država:
* 
* 
* 

U Tuzli generalni konzulat ima:
* 

## Akreditovane ambasade 
Pojedine države iz svojih regionalnih ambasada pokrivaju teritoriju Bosne i Hercegovine. Nerezidentne ambasade (i gradovi u kojima se nalaze) date su u nastavku: 

## Bivše ambasade 
* 
* 
* 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  Službeni sajt Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine

*
Kategorija:Spiskovi vezani za Bosnu i Hercegovinu
Berberidopsidaceae

***Berberidopsidaceae*** je porodice cvjetnica  iz  reda     Berberidopsidales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Imenovana je po tipskom rodu  *Berberidopsis*. Njene (samo) tri vrsta iz dva roda nađeni su u Australiji (*Berberidopsis beckleri*) i Čileu (*Berberidopsis corallina*). Drugi rod je monotipski, a jedina vrsta je *Streptothamnus moorei* iz Queenslanda i Novog Južnog Walesa)

Prema Katalogu života porodica ima tri vrste i slijedeći kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Berberidopsidales
Kategorija:Taksonomija biljaka
Ilija Došen

**Ilija Došen** (Vedro Polje, kod Bosanskog Petrovca, 14. septembra 1914 — Beograd, 1991) bio je narodni heroj Jugoslavije, politički komesar 5. bosanskog (krajiškog) korpusa NOVJ.

## Biografija 
Osnovnu školu završio je u Oštrelju kod Bosanskog Petrovca, a gimnaziju u Prijedoru, Trebinju i Bihaću. Diplomirao je na Pravnom fakultetu u Beogradu 1940..

Po okupaciji Jugoslavije 1941, bio je zadužen da radi na organizovanju ustanka u okolini Bosanskog Petrovca. Jula 1941. godine, bio je postavljen za političkog komesara štaba Bosanskopetrovačkog sreza i sekretara Sreskog komiteta KPJ u Bosanskom Petrovcu. Bio je član Oblasnog komiteta KPJ za Bosansku krajinu.

Za njega je vezan jedan događaj kada je pokazao pravičnost i ljudskost. U ljeto 1941 ustanici su zarobili petrovačkog načelnika Rifata Kulenovića kojeg su ustaše postavile na tu funkciju. Po dolasku na dužnost, Kulenović je odmah oslobodio zarobljenike iz ustaškog zatvora. Znajući za taj njegov gest, Došen mu se zahvalio, pustio ga i nije dozvolio da ustanici likvidiraju zarobljenog Kulenovića.

Bio je vijećnik ZAVNOBiH-a i AVNOJ-a od njegovog prvog zasjedanja u Bihaću.

Poslije rata obavljao je mnoge poslove u republičkoj i saveznoj administraciji, kao što su ministar unutrašnjih poslova u prvoj vladi NR BiH, pomoćnik ministra trgovine u vladi FNRJ, predsjeednik kontrolne komisije vlade NR BiH. Takođe je bio predsjeednik Vrhovnog suda BiH, Vrhovnog suda Jugoslavije.

Nosilac je Partizanske spomenice 1941, Ordena narodnog oslobođenja i ostalih jugoslavenskih odlikovanja.

## Literatura 
* 

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1914.
Kategorija:Umrli 1991.
Kategorija:Biografije, Bosanski Petrovac
Kategorija:Bosanskohercegovački komunisti
Kategorija:Jugoslavenski partizani
Kategorija:Nosioci Ordena narodnog heroja
Kategorija:ZAVNOBiH
Kategorija:AVNOJ
Lardizabalaceae

***Lardizabalaceae*** je porodica cvjetnica  iz  reda    Ranunculales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Imenovana je po tipskom rodu *Lardizabala*, drvenastih lijana iz šuma srednjeg i južnog Čilea. Porodici pripada sedam rodova sa četrdesetak vrsta Inače, pripadnici ove porodice rasprostranjeni su u Aziji, od Himalaja do Japana, izuzimajući rodove  *Lardizabala* i *Boquila*, koji su sutohtoni u Južnoj Americi (Čile, i *Boquila* također u susjednoj zapadnoj Argentini).

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Ranunculales
Biebersteiniaceae

**Biebersteiniaceae** je mala porodica cvjetnica iz reda  Sapindales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Imenovana je po rodu *Biebersteinia*  koji ima samo četiri vrste. To su trajnice koje su  raširenie od Grčke,  preko Anadolije, do srednje  Azije.

U Cronguistovom sistemu, te vrste povezivane su sa porodicom *Geraniaceae*.

Prema Katalogu života, filogenetske odnose među vrstama ove porodice pokazuje priloženi kladogtam.Mao ni ang iyang kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi

Kategorija:Sapindales
Bignoniaceae

u]]
***Bignoniaceae*** je porodica cvjetnica, poznatih kao binjonije, iz reda Lamiales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. . Nije poznato koliko je porodica istog reda sa njima bliže srodno.

Gotovo sve *Bignoniaceae* su drvenaste, ali su neke i loze ili polugrmovi.  Ima i nekoliko zeljastih, na većim nadmorskim visinama, na planinskim staništima, u tri roda isklučivo  zeljastih biljaka: *Tourrettia*, *Argylia* i *Incarvillea*. 

Porodica uključuje mnoge  lijane, penjačice sa hvataljkama i viticama  ili, rijetko, s zračnim korijenjem. Najveće pleme) u porodici, zvano  *Bignonieae*, ima većinom lijane sa jedinstvenom anatomijom drveta.

Ova porodica ima gotovo  kosmopolitsko rasprostranjenje, ali većinom su  tropske biljke, sa nekoliko koje su porijeklom iz umjerenih područja. Najveća raznolikost im je na sjeveru Južne Amerike. 

Porodica je bila obuhvaćena u nekim velikim florističkim projektima, kao što su  Flora Kine, Flora Malesiana i Flora Neotropica. Još nije pokrivena u nekim drugim florama, poput Flora Australije i Flora Sjeverne Amerike.

Na Balkanu, uklučujući i Bosnu i Hercegovinu, unesena vrsta je katalpa ili lula-drvo (*Catalpa bignonioides*), te *Campsis radicans* i *Tecoma* sp.

## Rodovi 
*]]
*]]
*]]

# *Adenocalymma*
# *Amphilophium*
# *Amphitecna*
# *Anemopaegma*
# *Argylia*
# *Astianthus*
# *Bignonia*
# *Callichlamys*
# *Campsidium*
# *Campsis*
# *Catalpa*
# *Catophractes*
# *Chilopsis*
# *Colea*
# *Crescentia*
# *Cuspidaria*
# *Cybistax*
# *Delostoma*
# *Deplanchea*
# *Digomphia*
# *Dinklageodoxa*
# *Dolichandra*
# *Dolichandrone*
# *Eccremocarpus*
# *Ekmanianthe*
# *Fernandoa*
# *Fridericia*
# *Godmania*
# *Handroanthus*
# *Heterophragma*
# *Hieris*
# *Incarvillea*
# *Jacaranda*
# *Kigelia*
# *Lamiodendron*
# *Lundia*
# *Manaosella*
# *Mansoa*
# *Markhamia*
# *Martinella*
# *Millingtonia*
# *Neojobertia*
# *Neosepicaea*
# *Newbouldia*
# *Nyctocalos*
# *Oroxylum*
# *Pachyptera*
# *Pajanelia*
# *Pandorea*
# *Paratecoma*
# *Parmentiera*
# *Pauldopia*
# *Perianthomega*
# *Perichlaena*
# *Phyllarthron*
# *Phylloctenium*
# *Pleonotoma*
# *Podranea*
# *Pyrostegia*
# *Radermachera*
# *Rhigozum*
# *Rhodocolea*
# *Romeroa*
# *Roseodendron*
# *Santisukia*
# *Sparattosperma*
# *Spathodea*
# *Spirotecoma*
# *Stereospermum*
# *Stizophyllum*
# *Tabebuia*
# *Tanaecium*
# *Tecoma*
# *Tecomanthe*
# *Tecomella*
#*Tourrettia*
#*Tynanthus*
#*Xylophragma*
#*Zeyheria''

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Bignoniaceae
Kategorija:Lamiales
Kategorija:Taksonomija biljaka
Ipresij

**Ipresij** – na geološkoj vremenskoj skali – je  najstarije  doba ili najniži stratigrafski stadij eocena. Protezao se u vrijeme između prije 56 i 47,8 miliona godina. Prethodio je  tanecijskom dobu (dio paleocena), a slijedi eocensko lutecijsko doba.

Konzistentan je s donjim eocenom.

## Događaji 
Ipresijsko doba započinje tokom bujanja paleocensko-eocenskog toplotnog maksimuma (PETM). furske formacije u Danskoj i Messelskih škriljaca u Njemačkoj  iz ovog doba.

## Stratigrafska definicija 
U naučnu literaturu, ipresij je uveo belgijski geolog André Hubert Dumont 1850. godine. Imenovan je po flamanskom gradu Ypres u Belgiji (na nizozemskom "Ieper"). 
Baza njegovog stadija je definirana pri jakoj negativnoj anomaliji u δ13C u PETM-u.

Vrh ipresija (baza lutecija) identificiran je pojavom fosila foraminifera roda *Hantkenina*.

Ipresijski stadij preklapa gornji neustrij i veći dio grauvija mega zone evropskih kopnenih sisara (obuhvata paleogenske zone sisara 7 do 10,),  vazačij i donji i srednji bridgerij sjevernoameričko doba kopnenih sisara, kazamajorij južnoameričkog doba kopnenih sisara i bumbanij, većine arshantija azijskog doba kopnenih sisara. Također je kovibilan s gornjom vangririjskom i najnižom joganijskom regionalnom fazom Australije i bulijskim, penutijskim i ulatijskim regionalnim stadijima Kalifornije.

## Reference
## Dopunska literatura
*André Hubert Dumont; 1850: *Rapport sur la carte géologique du Royaume*, Bulletins de l’Académie Royale des Sciences, des Lettres et des Beaux-Arts de Belgique **16** (2), pp.&nbsp;351–373.
*Dupuis, C.; Aubry, M.; Steurbaut, É; Berggren, W. A.; Ouda, K.; Magioncalda, R.; Cramer, B. S.; Kent, D. V.; Speijer, R. P. & Heilmann-Clausen, C.; 2003: *The Dababiya Quarry Section: Lithostratigraphy, clay mineralogy, geochemistry and paleontology*, Micropaleontology **49** (1), pp.&nbsp;41–59, .
*Gradstein, F. M.; Ogg, J. G. & Smith, A. G.; 2004: *A Geologic Time Scale 2004*, Cambridge University Press.
*Steurbaut, É.; 2006: *Ypresian* , Geologica Belgica **9** (1–2), pp.&nbsp;73–93.

## Vanjski linkovi
*GeoWhen Database – Ypresian
*Paleogene timescale, at the website of the subcommission for stratigraphic information of the ICS
*Stratigraphic chart of the Paleogene, at the website of Norges Network of offshore records of geology and stratigraphy

Kategorija:Eocen
Kategorija:Geološka razdoblja
Bahčisaraj

**Bahčisaraj** (ruski: *Бахчисарай*, ukrajinski: *Бахчисарай*, krimskotatarski: *Bağçasaray*, *Bagačasaraj*) grad je na Krimu (sporna teritorija Rusije i Ukrajine), u Republici Krim (prema Rusiji) i u Autonomnoj Republici Krim (prema Ukrajini). Prema procjenama iz 2012, grad je imao 26.363 stanovnika. Za vrijeme Krimskog kanata, bio je glavni grad krimskih Tatara.

## Geografija 
Grad Bahčisaraj nalazi se na jugu Krimskog poluostrva, u dolini rijeke Curuk-Su, 30 kilometara jugozapadno od Simferopolja. Nedaleko od grada nalaze se ruševine i utvrde Čufut-Kalea. Grad se opskrbljuje vodom iz akumulacije Bahčisaraj, koja je sagrađena na obližnjoj rijeci Kača. Dvanaest kilometara od grada nalazi se Krimski astrofizički opservatorij (KrAO).

## Historija 
Bahčisaraj se prvi put spominje 1502, a od 1532. bio je glavni grad krimskog kana Sahiba I Geraja od 1532. do 1551. Od tada pa sve do ruske aneksije Krima 1783. godine bilo je političko i kulturno središte Krimskog kanata. Nakon toga više nije bio administrativno središte, već je ostao vjerski centar krimskih Tatara, sve do maja 1944, kada je s Krima deportiran veliki broj Tatara, pod optužbom da su sarađivali s nacistima.

## Stanovništvo 
Prema procjenama, u 2012. godini grad je imao 26.363 stanovnika.

* Demografija:
** 1979. = 22.321 stanovnika
** 1989. = 25.363 stanovnika
** 2001. = 27.549 stanovnika
** 2012. = 26.363 stanovnika 

## Gradovi prijatelji 
*  Bursa, Turska

## Galerija 

File:Vanalinna katused Bahtšisarais.jpg
File:Aleksandr Puškini monument.jpg 
File:Baghchasarayda bir araliq.jpg
File:Bakhchysarai 04-14 img01 skyline.jpg
File:Bahtšisarai palee.jpg
File:Bahtšisarai vanalinn.jpg
File:Екатерининская миля.jpg
File:Bakhchysarai 04-14 img15 Palace Grand Mosque.jpg
File:Mošee minarett Bahtšisarais.jpg

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Vodič kroz grad  
* Bahčisaraj na LKMZ-u

Kategorija:Krim
Kategorija:Gradovi u Ukrajini
Kategorija:Krimski Kanat
Kategorija:Krimski Tatari
Bixaceae

***Bixaceae***  je  porodice cvjetnica  iz  reda    Malvales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ova porodica dikotiledona, po  Cronquistovom sistemu, obično je smještana u red Violales. Međutim, noviji aranžmani premještaju je, s nekim drugim porodicama prethodnih Violales, u red Malvales

Bixaceae uključuje tri roda i ukupno 25 vrsta, iako se *Cochlospermum* ponekad nalazi u vlastitoj porodici, *Cochlospermaceae*. Iako mala, ova porodica ima  široku rarnolikost, koja uključuje stablašice, zeljaste biljke i grmove. Biljke su dvospolne, a sve vrste imaju pet latica. Sve biljke unutar *Bixaceae* proizvode crveni, narandžasti ili žuti lateks.

Porodica ima članove pantropske rasprostranjenosti, poput roda *Cochlospermum*, koji se nalazi u tropskim krajevima, dok se rod *Bixa* javlja samo u tropskim Amerikama. Postoje i rodovi kao *Diegodendron* koji se javlja samo na Madagaskaru, koji je endemski za taj otok..

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Bixaceae in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval. https://web.archive.org/web/20070103200438/http://delta-intkey.com/


Kategorija:Malvales
Bonnetiaceae

***Bonnetiaceae*** je  manja porodica cvjetnica  iz  reda Malpighiales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta..  Imenovana je po tipskom rodu *Bonnetia*.
 
Jedina tri roda *Bonnetia*, *Archytaea*  i *Ploiarium*,  s ukupno oko 33 vrste uobičajena su u tropima Južne Amerike, jugoistočne Azije i Malezije. Zbog visoke trajnosti, njihovo drvo se lokalno koristi kao građevinskog materijal, ali nema ekonomski značaj.

Prema Katalogu života, odnose u porodici ilistrira slijedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Bonnetiaceae
Dirachma

***Dirachma*** je rod cvjetnica porodice *Dirachmaceae*,   iz  reda Rosales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

To je jedini i tipski rod porodice *Dirachmaceae*. Dvije vrste  su endemske: *Dirachma somalensis* u srednjoj Somaliji i *Dirachma socotrana*,  na otoku Sokotra, između Afričkog roga i Arapskog poluotoka.

Porodicu *Dirachmaceae* prvi je opisao John Hutchinson, 1959., u djelu  "Porodice cvjetnica. I. Dikotiledone" , drugo izdanje, str. 248. 
 
Prema Katalogu života, ima slijedeći kladogram.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Rosales
Kategorija:Dirachma
Katalpa

**Katalpa** ili **lula-drvo** (*Catalpa bignonioides*) listopadna je stablašica iz porodice *Bignoniaceae*, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Raste u američkim saveznim državama Alabami, Georgiji, Louisiani, Mississippiju i na Floridi. Zovu je i južnom katalpom, cigara-drvom i indijanskom mahunom.

U balkanskim je državama unesena vrsta za hortikulturu.

## Opis 
thumb|left|150px|C. bignonioides 'Aurea'
Listopadno stablo katalpe raste do 18 metara visine; kora stabla siva, kod odraslih stabala raspucana, listovi srcoliki, prečnika do 30&nbsp;cm. Cvijet je trubolik, bijel, u grozdovima od 20 do 40, plodovi duge mahune, slične tankim cigarama.

## Uzgoj i upotreba 
Rasprostranjeno se koristi kao ukrasna biljka, kako u izoliranim nasadima, tako i u ogradnim šetnicama, koje se često nalaze I u bosanskohercegovačkim naseljima. Preferira vlažno tlo i puno sunca. Unatoč porijeklu sa juga Sjedinjenih Država,  prikladan je i raste u cijeloj toj zemlji i južnoj Kanadi, a unesena vrsta je širom svijeta. To je vrsta koja dobro odolijeva zagađivanju.

Drvo je vrlo dobro i tvrdo, pa ga nije lahko obrađivati; široko se koristi za stubove I željezničke  pragove.
Svi dijelovi ove biljke su otrovni; između ostalih, sadrži spojeve iridioida, katalpola i katalposina, te  flavonoide, luteolin i bignonosid. Pored toga, u narodnoj umedicini, smatra se da djeluje kao emetik, laksativ, diuretik, analgetik i sedativ, a koristi se i za liječenje ogrebotina i kožnih problema, astme i kašlja.

## Reference 
## Dopunska literatura
* Keeler, Harriet L., *Our Native Trees and How to Identify Them*, Charles Scriber's Sons, New York, 1900, str. 225–228.

## Vanjski linkovi 
* http://www.pfaf.org/user/Plant.aspx?LatinName=Catalpa+bignonioides 

Kategorija:Bignoniaceae
Kategorija:Lamiales
Dipterocarpaceae

***Dipterocarpaceae*** je porodice cvjetnica  iz  reda Malvales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

*Dipterocarpaceae* obuhvata  16 rodova i oko  695 poznatih vrsta pretežno  tropskih
nizijskih prašumskih stablašica.

Imenovana je po tipskom rodu *Dipterocarpus* (grčki  *di* = dva +  *pteron* = krilo +  *karpos* = plod, štose odnosi na dvokrilne plodove). Najveći rodovi su *Shorea* (196 vrsta), *Hopea* (104), *Dipterocarpus* (70) i *Vatica* (65 vrsta). Mnoge su velike šumske stablašice, obično dostižu visinu od 40–70 m, neke čak i preko 80 m (u rodovima *Dryobalanops*,  *Hopea* i *Shorea*), Najbogatija raznolikost *Dipterocarpaceae* je na otoku Borneo.

Neke su vrste ugrožene kao rezultat pretjecanja, opsežne ilegalne sječe i pretvorbe staništa. Omogućuju drvnu građu, aromatsko esencijalno ulje, balzam i smole i izvor su za pravljenje  šperploča.

## Filogenija
Prema Katalogu života, porodica ima ovaj kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Malvales
Dipentodontaceae

***Dipentodontaceae***  je  porodice cvjetnica  iz  reda Huerteales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Imenovana  je dobila po monotipskom rodu *Dipentodon* iz Azije. Njen drugi rod,  *Perrottetia* ima 18 priznatih vrsta koje su raširene i po Aziji i po Srednjoj i Južnoj Americi, te u Queenslandu (Australija).

Prema Katalogu života, *Dipentodontaceae* imaju 20 vrsta i slijedeći širi kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Huartales
Kategorija:Dipentodontaceae
Dioncophyllaceae

***Dioncophyllaceae*** je manja  je  porodice cvjetnica  iz  reda  Caryophyllales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

*Dioncophyllaceae* obuhvata tri monotipska roda grmova ili lijana sa zapada tropske Afrike
Prema Katalogu života, *Dioncophyllaceae* imaju tri vrste sa slijedećim kladogramom.

## Galerija 

Triphyophyllum distribution.svg|Rasprostranjenje roda *Triphyophyllum*
TriphyophyllumPeltatumShoot.jpg| *Triphyophyllum peltatum*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Dioncophyllaceae]]

Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Dioncophyllaceae
Didiereaceae

***Didiereaceae***  je  porodice cvjetnica  iz  reda Caryophyllales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Predstavnici ove porodice rasprostranjeni su u kontinentalnoj Africi i na Madagaskaru. Klasificirani su u 20 vrsta, šest rodova i tri potporodice. Vrste porodice su sukulente koje rastu u subsušnim do sušnim staništima. Neke su poznate kao ukrasne u specijalnim kolekcijama sukulenti. Potporodica *Didiereoideae* je endemska u jugozapadnom Madagaskaru, gdje su vrste karakteristični elementi madagaskarskih bodljikavih debala.

## Sistematika 
Porodica se dugo smatrala potpuno endemičnom za Madagaskar, dok nisu uključeni rodovi *Calyptrotheca*, *Ceraria* i *Portulacaria* sa afričkog kopna. Molekulskofilogenetička analiza potvrđuje monofiletsko porijeklo sve tri potporodice:

Porodica je usko povezana s  kaktusima *Cactaceae*  Novog svijeta, dovoljno usko da se vrste  *Didiereaceae*  mogu uspješno kalemiti na neke kaktuse.

## Calyptrothecoideae
Ova potporodica ima jedan rod, *Calyptrotheca*,  sa dvije vrste iz tropske istočne Afrike.

## Didiereoideae
Ova potporodica je endemska za Madagaskar, gdje se nalazi na suhom jugozapadu. Biljke su bodljikave sukulentni grmovi i stablašice visine od 2–20 m, s debelim stabljikama koje pohranjuju vodu i listovima koji su opadaju u dugom sušnom periodu. Neke vrste grade posebne juvenilne  oblike kao male grmaste izbočene, prije nego što se dobije dominantno stablo. Sve su vrste dvodomne. Listovi su mali, a  pojavljuju se pojedinačno ili u paru i prate ih stožčaste bodlje. Cvjetovi su jednospolni (osim iz roda *Decaria*) i radijalno simetrični.

Postoje četiri roda sa jedanaest vrsta:

*Alluaudia* 
**Alluaudia ascendens* 
**Alluaudia comosa* 
**Alluaudia dumosa* 
**Alluaudia humbertii* 
**Alluaudia montagnacii*  – vjerovatni prirodni hibrid *A. ascendens* i *A. procera*
**Alluaudia procera*  – sasvim lahko se kultivira

*Alluaudiopsis* 
**Alluaudiopsis fiherensis* 
**Alluaudiopsis marnieriana* 

*Decarya* 
**Decarya madagascariensis* 

*Didierea* 
**Didierea madagascariensis* 
**Didierea trollii* 

;Ključ za razlikovanje rodova *Didieroideae*:

## Portulacarioideae
Ova potporodija ima jedan rod , *Portulacaria*, sa sedam vrsta iz Južne Afrike. Vrste koje su nekada ubrajane u odvojeni rod *Ceraria*, dsada je uključena u rod  *Portulacaria*.

## Galerija

datoteka:Ceraria_namaquensis_01_ies.jpg|*Portulacaria namaquensis*
datoteka:Jade_leaves.jpg|*Portulacaria afra*
datoteka:Alluaudia ascendens.JPG|*Alluaudia ascendens*
datoteka:Alluadia comosa Tsimanampetsotsa.jpg|*Alluaudia comosa*
datoteka:Alluaudia montagnacii.jpg|*Alluaudia montagnacii*

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Flora Afrike
Džamala

mini|311x311piksel|Džamala 2024.
**Susana Alimivna Džamaladinova** (ukrajinski: *Суса́на Алі́мівна Джамаладі́нова*; krimskotatarski: *Susana Alim qızı Camaladinova*; Oš, Kirgiska SSR, SSSR, 27. august 1983), poznata pod pseudonimom **Džamala** (ukrajinski: *Джама́ла*; krimskotatarski: *Camala*), jest ukrajinska operna i džez pjevačica, kompozitor, tekstopisac i glumica.

Pjesmom 1944. osvojila je nagradu *Grand Prix* na Pjesmi Evrovizije 2016. Nakon pobjede na ovom takmičenju bivši ukrajinski predsjednik Petro Porošenko uručio joj je nagradu *Narodni glumac Ukrajine*.

Tokom svoje kreativne karijere, koja traje do danas, snimila je i objavila: pet studijskih, dva nacionalna, jedan koncertni i dva mini albuma, kao i jedan maxisingle, na kojem su pjesme na engleskom, ukrajinskom, ruskom i krimskom tatarskom jeziku. Igrala je u filmu "Vodič" ukrajinskog režisera Olesa Sanina. Pobijedila je na 8. međunarodnom takmičenju za novi talas u Jurmali i na 61. Eurosongu u Stockholmu. Dobitnik je sedam statua ukrajinske muzičke nagrade "YUNA", dvije nagrade "ELLE Style Award", kao i nagrade "Čovjek godine", "Najbolje modne nagrade", "Nagrade crvene jabuke", "Nagrade Eurostory", "Nagrada Marcel Bezençon" i "Cosmopolitan Awards".

## Reference 
Kategorija:Ukrajinski muzičari
Kategorija:Biografije, Oš
Kategorija:Rođeni 1983.
Kategorija:Ukrajinski predstavnici na Euroviziji
Kategorija:Predstavnici na Eurosongu 2016.
Diapensiaceae

***Diapensiaceae***  je porodica cvjetnica  u redu Ericales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Prema Katalogu života, porodica *Diapensiaceae* ima šest rodova, sa ukupno 15 vrsta i šire filogenetičke odnose koje ilustrira slijedeći kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Diapensiaceae
Kategorija:Ericales
Degeneria

***Degeneria*** je mali rod cvjetnica u monotipskoj porodici  *Degeneriaceae*, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Rod čine samo dvije endemske vrste sa pacifičkog otoka Fidži. Pr vi puta opisan je 1942., nakon otkrića vrste *Degeneria vitiensis*, dok je druga, *Degeneria vitiensis*  otkrivena tek 1988.

Rod je klasificiran kao tipski ijedini u porodicu *Degeneriaceae*, koja je po njemu i imenovana. Ime roda određeno je čast botaničara Otta Degenera.

;Kladogram

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Degeneriaceae
Kategorija:Magnoliopsida
Emblingia

***Emblingia*** je monotipski rod  cvjetnica, sa jedinom vrstom *E. calceoliflora*, jedini predstavnik porodice *Emblingiaceae*,  iz  reda Brassicales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Emblingija je višegodišnji polugrm, koji je  endem  Zapadne Australije. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* FloraBase Emblingia calceoliflora F.Muell.
* Floral morphology and structure of Emblingia calceoliflora (Emblingiaceae, Brassicales): questions and answers

Kategorija:Brassicales
Kategorija:Flora Australije