Cistaceae

***Cistaceae***  je mala porodica cvjetnica  (**stjenskih ruža**) poznatih po lijepim grmovima, koji su u vrijeme cvjetanja obilno pokriveni cvijetovima. Ova porodica se sastoji od oko 170 (– 200) vrsta u devet rodova. Rodovi nisu baš jako odvojeni, a rasprostranjeni su uglavnom u umjerenim područjima Evrope i Mediteranskog bazena, ali se nalaze i u Sjevernoj Americi, dok u Južnoj Americi postoji ograničen broj vrsta. Većina cistacea su polugrmovi i niski grmovi, a neke su zeljaste. Više vole suha i sunčana staništa. Cistaceae dobro rastu na siromašnim tlima, a mnoge od njih se uzgajaju u baštama.

Često imaju upečatljive žute, ružičaste ili bijele cvjetove koji su uglavnom kratkotrajni. Cvjetovi su dvospolni, pravilni, samotni ili u cimama; obično imaju pet, ponekad i tri latice (*Lechea*). Latice su slobodne, obično se zgužvaju u pupoljku, a ponekad i u otvorenom cvijetu (npr. *Cistus incanus*). Imaju pet čašičnih listova, od kojih su unutrašnje tri izrazito šira, a vanjska dva su uski i ponekad se smatraju braktejicama. Aranžman krunice je karakteristično svojstvo porodice.
Prašnici su brojni, varijabilne dužine i sjedeći na disku; filamenti su slobodni. jajnik je gornji, obično sa tri karpele; placentacija je parijetalna, s dvije ili više ovula na svakoj placenti. Plod je kapsula, obično s pet ili deset zalistaka (tri u rodu *Helianthemumu*). Sjemenke su male, s tvrdim, vodonepropusnim slojem, teže oko 1&nbsp;mg.

Nedavno je  napravljeno neotropsko filogenetsko stablo *Pakaraimaea dipterocarpacea*, slijedeći APG IV (2016).

## Ekologija
[thumb|180px|left|*[Cistus × purpureus* je orhideja stjenovitih ruža]]
Sposobnost Cistaceae da uspijevaju u mnogim mediteranskim staništima proizlazi iz dva važna ekološka svojstva: mikorizne sposobnosti i brzog obnavljanja nakon požara.

Većina cistacea ima sposobnost stvaranja simbiotskog odnosa korijena sa  gljivama roda *Tuber*. U tom odnosu, gljivica dopunjava korijenski sistem u  apsorbiranju vode i minerala iz tla  i na taj način omogućava biljci domaćinu da opstane na posebno siromašnim tlima. Pored toga, zanimljiv kvalitet *T. melanosporum* je njegova sposobnost da uništi svu vegetaciju osim biljke domaćina unutar dosega micelija i na taj način da svom domaćinu pruži neku vrstu 'ekskluzivnosti' za susjedne površine.

*Cistaceae* su se također optimalno prilagodile divljinama na kojima se često iskorjenjuju velike površine šume. Biljke ostavljaju sjeme u tlo tokom perioda rasta, koje ne klija u slijedećoj sezoni. Njihova tvrda prevlaka je nepropusna za vodu, pa tako ostaje uspavano dugo vremena. Ova prevlaka, zajedno sa njihovom malom veličinom, omogućava tim biljkama da uspostave veliku banku sjemena prilično duboko u tlu. Jednom kada dođe požar i ubije vegetaciju na tom području, sjemenska prevlaka omekšava ili pukne uslijed zagrijavanja, a preživjelo sjeme klija ubrzo nakon požara. Ovaj mehanizam omogućava olvim biljkama da istovremeno proizvede veliki broj mladih izdanaka i u pravom trenutku i na taj način stekne važnu prednost u odnosu na druge biljke u procesu repopulacije tog područja.

## Sistematika
Molekularne analize angiospermi smjestile su *Cistaceae* u red Malvales, formirajući kladus sa dvije porodice tropskih stablašica, *Dipterocarpaceae* i *Sarcolaenaceae*.  Nedavna filogenetička istraživanja potvrđuju monofiliju cistacea, na osnovu plastidnih sekvenci i morfoloških sinapomorfija.

Unutar Cistaceae prepoznato je osam rodova, uključujući pet na Mediteranu (*Cistus*, *Fumana*, *Halimium*, *Helianthemum*, *Tuberaria*) i tri u umjerenim regijama Sjeverne Amerike (*Crocanthemum*, *Hudsonia*, *Lechea*).  Ovih osam rodova mogu se grupirati u pet glavnih rodova unutar *Cistaceae*:
*bazni kladus roda *Fumana*
*novosvjetski kladus roda *Lechea*
*kladus *Helianthemum* s. l., uključujući sestrinske grupe *Crocanthemum* i *Hudsonia* iz Novog svijeta i *Helianthemum* sensu structo, iz Starog svijeta
*kladus *Tuberaria* 
*kohezijski kompleks vrsta rodova  *Halimium* i *Cistus*

## Uzgoj i upotreba 
[thumb|right|250px|Mušica [Anthrax na cvijetu stjenovite ruže, u blizini mjesta Sotosalbos, Španija.]]
*Cistus*, *Halimium* i *Helianthemum* su široko uzgajani kao ukrasne biljke. Njihovi zahtjevi za tlo su skromni, a tvrdoća im omogućuje da dobro prežive i snježne zime sjeverne Evrope.

Neke vrste roda *Cistus*, uglavnom *C. ladanifer*, koriste se za proizvodnju aromatične smole, koja se upotrebljava u industriji parfema.

Sposobnost *Cistaceae* za mikoriznu vezu sa tartufnom gljivom ("Tuber") potaknula je nekoliko studija o njihovoj upotrebi kao biljaka domaćina za uzgoj tartufa. Mala veličina njihovih grmova mogla bi se pokazati povoljnom jer zauzimaju manje prostora od uobičajenih domaćina, poput hrasta (rod *Quercus*) ili bora (rod *Pinus*), te bi na taj način mogao dovesti do većeg prinosa po jedinici površine.

*Cistaceae* se navede kao jedna od 38 biljaka koje se koriste za pripremu Bachovih cvjetnih lijekpva, oblika  alternativne medicine promovirana zbog utjecaja na zdravlje. Međutim, prema *Cancer Research UK*, "ne postoje naučni dokazi koji bi dokazali da lijekovi od cvjetova mogu kontrolirati, izliječiti ili spriječiti bilo koju vrstu bolesti, uključujući rak".

## Sinonimni rodovi
Ova generička imena unutar *Cistaceae* definirana su u različitim publikacijama, ali njihovi članovi su sinonimizirani s osam prihvaćenih rodova u kasnijim istraživanjima. 

* *Anthelis*
* *Aphananthemum*
* *Atlanthemum*
* *Fumanopsis*
* *Helianthemon*
* *Hemiptelea*
* *Heteromeris*
* *Horanthes*
* *Horanthus*
* *Ladanium*
* *Ladanum*
* *Lecheoides*
* *Lechidium*
* *Ledonia*
* *Libanotis*
* *Planera*
* *Platonia*
* *Pomelina*
* *Psistina*
* *Psistus*
* *Rhodax*
* *Rhodocistus*
* *Stegitris*
* *Stephanocarpus*
* *Strobon*
* *Taeniostema*
* *Therocistus*
* *Trichasterophyllum*
* *Xolantha*
* *Xolanthes*

## Fosilni zapisi
†*Cistinocarpum roemeri*, srednji  oligocenski makrofosil iz Njemačke opisan je kao predak sadašnjih *Cistaceae*. Fosilni polen roda Tuberaria nađen je u pliocenskim formacijama Njemačke.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Page R. G. The Cistus & Halimium Website - the bibliography contains many references to Cistaceae.
* Stevens P.F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website (Cistaceae). Version 5, May 2004.


Kategorija:Malvales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine