Milena Mrazović

**Milena Mrazović** () rođena 28. decembra 1863. u Bjelovaru, bila je prva bosanskohercegovačka i Austro-Ugarska novinarka, urednica i izdavačica. Mrazović je djelovala i kao spisateljica, kompozitorica, etnografkinja i antropologinja, ali je posebno značajan njen angažman kao vlasnice i glavne urednice lista *Bosnische Post* (1889–1896). Zaslužna je za predstavljanje Bosne i Hercegovine, u kojoj je živjela četrdeset godina, njemačkom govornom području. Uloga Milene Mrazović i značaj njenog rada za društveno-kulturnu scenu u Bosni i Hercegovini tokom austrougarskog perioda, bili su i u različitim feminističkim inicijativama.

## Biografija 
Milena Mrazović rođena je 28. decembra 1863. u sadašnjem hrvatskom gradu Bjelovaru, koji je u to vrijeme pripadao Austrijskom Carstvu. Odrasla je u porodici srednje klase, a školovala se u Budimpešti. Sa porodicom se preselila 1878. u Banja Luku, gdje je njen otac postavljen za administrativnog službenika, nekoliko sedmica nakon što je Bosnu i Hercegovinu okupirala Austro-Ugarska. Sljedeće godine Mrazovićeva se s porodicom preselila u Sarajevo.

### Novinarstvo 
Od 1884. do 1885. Mrazović je predavala francuski jezik djevojkama u samostanskoj školi sestara milosrdnica u Sarajevu, a istovremeno se bavila pisanjem. Eugen von Tõpfer, koji je iz Beča došao u Sarajevo 1881., kupio je novine 1886. Ubrzo nakon što se zaručio sa Mrazovićevom, Tõpfer se smrtno razbolio. Imenovao ju je svojim jedinim nasljednikom i umro 1889. U septembru 1889. Vlada Bosne i Hercegovine dala je Mrazovićevoj dozvolu da kao nasljednik njenog zaručnika nastavi izdavanje časopisa Bosanska pošta. U februaru 1896. na poziv Etnografskog društva, održala je prvo predavanje o Bosni i Hercegovini u Beču.
Kao putopisac, Mrazovićeva je predstavljala Bosnu i Hercegovinu njemačkom govornom području. U pratnji slikarke Auguste Bock, na konju je proputovala cijelu Bosnu i Hercegovinu. Stizale su do veoma udaljenih mjesta, bilježeći narodne priče, zagonetke, običaje i recepte. Na tim putovanjima Mrazovićeva je prikupljala i klasifikovala narodne nošnje. Dvije njene putopisne knjige objavljene su u Innsbrucku: "Bosnisches Skizzenbuch" 1900., nakon čega je 1905. uslijedila zbirka narodnih priča pod nazivom "Bosnische Volksmaerchen". Najveći uspjeh postigla je knjigom "Bosnische Ostbahn", objavljenom u Beču 1908.

### Izgnanstvo, smrt i naslijeđe 
Tokom Prvog svjetskog rata Mrazovićeva je pratila svog supruga u Srbiju, Crnu Goru, Albaniju i Italiju, pomažući mu kao medicinska sestra. Nakon vojnog poraza i raspada Austro-Ugarske, Bosna i Hercegovina je postala dio Kraljevine Jugoslavije. Mrazovićeva i njen suprug deportovani su u Austriju, koju je ona smatrala "stranom zemljom". Već je bila teško bolesna kada je u maju 1926. održala svoje posljednje predavanje o Bosni i Hercegovini u Uraniji u Beču. Umrla je 20. januara 1927. u sanatoriju Löw.

Nakon Drugog svjetskog rata, jedan od dva Mrazovićeva sina donio je etnografsku zbirku svoje majke u Bosnu i Hercegovinu i po njenoj želji poklonio je Zemaljskom muzeju u Sarajevu. Uprkos tome što je opisana kao "proslavljena bosanska spisateljica", njena djela, gotovo sva napisana na njemačkom jeziku, ostaju malo poznata u Bosni i Hercegovini.

## Vidi još
*Žene u Bosni i Hercegovini
*Feminizam

## Izvori 
*Hrustić Batovanja, Amila ; Durkalić, Masha ; Gušić, Hatidža, Žene BiH : ilustrirana knjiga o izuzetnim ženama Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 2020, ISBN - 978-9926-484-13-2
*Mediacentar 
*Urban Magazin

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Žene u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Biografije, Bjelovar
Kategorija:Rođeni 1863.
Kategorija:Umrli 1927.
Kategorija:Bosanskohercegovački kompozitori