Zejnula Rasulev

**Zejnula Rasulev** (**Zejnula bin Habibula bin Rasul**, također *Zejnula-išan*; ; 1833—1917) bio je muslimanska religiozna ličnost, išan, sljedbenik sufizma, prosvjetitelj. Član bratstva nakšibendija. Jedan od rukovodioca džadidizma.

## Biografija 
Rodio se 25. marta 1833 godine  u selu Šaripovo Orenburska gubernija u porodici mule. Potiče iz baškirske porodice Kuvakan.

Pohađao je medresu u rodnom selu, zatim i u drugim selima; 1858 godine završio je školovanje u medresi Muhamedija u gradu Troicku (sada u Čeljabinskoj oblasti).

Od 1858 godine je imam-hatib u selu Akuža, Verhneuraljskog okruga Orengburske gubernije (sada  u Učalinskom rejonu Baškortostana).

Kako je bio šakird, počeo se zanimati sufizmom. 1859. godine zaređen je za člana sufijskog reda naksibendija. Metodu mistične spoznaje istine (* tarik*) usavršio je u Istanbulu od 1869. do 1870. godine, gdje je učio kod šeika Ahmed Zijauidin Gumushanevija; od njega je dobio dopuštenje (*idžaza*) podučavati učenje Nakšibendi sufija. Išao je na hadž. Po povratku u domovinu uveo  je niz novina u praksi sufizma među lokalnim muslimanima - glasni zikr (opetovano spominjanje Allahovog imena), slavljenje mevluda, nošenje brojanica.

Vlasti su ga progonile zbog širenja ideje sufizma. Službeni predstavnici islama — ortodoksne mule i kadimisti — optužili su ga za krivovjerje i neprijateljsko djelovanje protiv vlasti. Prema njihovoj prijavi, Rasulev je uhićen i u januaru 1873. godine, zajedno sa svojim prijateljem i suradnikom Gataulom Abdelmalikovim. prognan u politički egzil, u kojem je naizmjence služio u Zlatoustu (sada u Čeljabinskoj oblasti) u toku osam mjeseci, Nikoljsku Vologodskoj guberniji  od 1873—1876. godine i u  Kostromi od 1876—1881. godine.

1881 godine vratio se iz progona i ponovo obnovio religioznu aktivnost u selu Akuža. Ponovo je išao na hadž. Od 1884.g. je imam džamije u gradu Troicku (sada u Čeljabinskoj oblasti), gdje je osnovao  medresu Rasulija, jedno od prvih novometodnih obrazovnih ustanova Južnog Urala. Imao je mnogo učenika i sljedbenika, postao je jedna od najutjecajnijih muslimanskih ličnosti u Rusiji. Također su ga nazivali  "duhovnim kraljem svoga naroda".

Umro je 2 februara 1917 godine. Sahranjen na muslimanskom groblju u Troicku, Čeljabinskoj oblasti.

U narodnom sjećanju Baškira, sačuvane su mnoge legende o čudima i slušajevima iscjelenja bolesnika koje je iscijelio Zejnula Rasulev.

## Porodica 
* Sin — Abdurahman Rasulev, također je postao religiozna ličnost.
* Unuk Atila Rasih — tatarski književnik.

## Sjećanje 
* 2009. godine u gradu Učali otkrivena je džamija Zejnuli Rasuleva.
* 2008. godine]] u gradu Ufa Blagojeva ulica je preimenovana u Ulicu Zejnuli Rasuleva.
* 13 novembra 2008. godine u gradu Troicku  džamija № 91, nazvana je imenom Zejnuli Rasuleva.
* 2016. godine u Dagestanu u gradu Mahačkala otkrivena džamija s imenom Zejnuli Rasuleva.
* 2018. godine u Troicku je otvorena medresa s imenom Zejnuli Rasulov
* Jednom godišnje u Troicku se održavaju "Rasulevska čitanja". Prva konferencija je bila 2012.

## Bilješke 
## Literatura 
* 
* *Газизова А. А.* Ишан Зайнулла, я кровиночка твоя!

## Izvori 
* 
* *Хамидуллин С. И.* Шейх Зайнулла Расулев // История башкирских родов. Кубаляк, Кувакан, Теляу. Том 29 / С. И. Хамидуллин, Б. А. Азнабаев, И. Р. Саитбатталов, И. З. Султанмуратов, Р. Р. Шайхеев, Р. Р. Асылгужин, В. Г. Волков, А. А. Каримов, А. М. Зайнуллин — Уфа: НОЦ «История башкирского народа» ИИГУ БашГУ, 2018. С.193-216 
* 
* 
* 

Kategorija:Nakšibendi
Kategorija:Muslimani u Ruskom Carstvu
Kategorija:Sahranjeni na muslimanskim grobljima
Kategorija:Religiozne ličnosti Baškortostana
Kategorija:Rođeni 1833.
Kategorija:Umrli 1917.