Tumuli ilirskih kneževa

**Tumuli ilirskih kneževa** predstavljaju zajedničku karakteristiku željeznog doba od 8. do kraja 6. stoljeća za čitavu kontinentalnu Evropu. Na području koje su naseljavali ilirsko pleme Autarijata, u prva dva stoljeća I milenijuma p. n. e, evidentan je porast bogatstva i raznovrsnosti metalnih nalaza u grobovima. 
## Socijalno raslojavanje 
Halštatska kultura bila je bazirana na poljoprivredi (kod Autarijata to je bilo stočarstvo), ali je rad s metalima bio značajno napredan za ono vrijeme, i od znatnog ekonomskog značaja. Zbog tog ekonomskog rasta, društvene razlike postepeno su postajale sve veće, te su se počele pojavljivati i izdvajati od ostalog stanovništva elitne klase poglavara. Svojom političkom i ekonomskom moći držali su monopol nad regionalnom trgovinom, ali najvjerovatnije i karavanskim putevima kojima je roba iz kolonijalnih centara stizala do Glasinca i dalje (setovi za piće, keramičko i metalno posuđe, raskošan nakit od ćilibara i plemenitog metala). Da bi stabilizovali položaj  i  autoritet i da bi ga objedinjavanjem  plemenskih zajednica proširili na susjedna područja, elita koristi novi društveni sloj, sloj ratnika. Čitav proces će rezultirati  nastankom čvrste narodnosne zajednice Autarijata, a zatim i njenim širenjem na račun susjednih Ardijejaca i Tribala.

Tokom 7. stoljeća na Glasincu završen je proces formiranja složene hijerarhijske moći, koncentrisane oko lokalnih kneževa. U početku ovog procesa prednjačile su zapadne oblasti, preciznije  Glasinačka visoravan, dolina rijeke Prače i njihova neposredna okolina.

O tom procesu najbolje svjedočanstvo pružaju kneževski grobovi, sa bogatim i raznovrsnim materijalom pronađenim u njima. Na osnovu koncentracije i položaja većih gradina i kneževskih grobova, uočava se sedam zone za koje se može tvrditi da se tu dogodio i završio proces teritorijalizacije određenih plemena tj. stvaranja kneževina. 
* Porječje rijeke Prače, sa tumulima na Ilijaku
* Glasinačku visoravan, 
* Prostor između rijeka Rešetnice i Drine. 
* Gornji tok rijeke Lima, zahvativši Štrpce, 
* Gornje Podrinje uključujući i  gornje i srednje tokove rijeka Tare, Pive i Ćehotine (ovoj zajednici bi time pripadale i nekropole tumula u okolini Pljevalja i u sjeverozapadnoj Crnoj Gori), 
* Bjelašničko-trnovsko područje. Možda su i ove zone, iako u njima nisu pronađeni grobovi koje bismo mogli nazvati
* Područje od Drine do Užica, i od planine Tare na sjeveru do rijeka Uvac i Rzav na jugu.

Svih sedam zona, pored što odražavaju određene političko – društvene specifičnosti unutar autarijatske zajednice, predstavljaju i zasebne zemljopisne oblasti, tako da se teritorijalizacija svake od plemenskih zajednica, odnosno njeno prerastanje u kneževinu odvijala u okvirima postojećih zemljopisnih oblasti.

Od druge polovine VI. st. p. n. e. dolazi do opadanja snage lokalnih dinasta i rodovske aristokracije. Nasuprot smanjivanju kneževskih grobova, kako se ide ka kraju stoljeća sve se više povećava broj ratničkih grobova, što ukazuje na porast broja ratnika koji su sada potčinjeni samo jednom knezu. Povećanje broja ratničkih grobova ilustrira ujedno i jako utisnutu ratničku tradiciju u kulturu autarijatskih zajednica, koja je nakon završetka «unutarnjih ratova», pretvara u jedan politički entitet okrenut prema susjednim zajednicama. Na udaru Autarijata našli su se najprije Tribali, a zatim i Ardijejci.

## Kneževski grobovi na Glasincu 
### Arareva gromila 
mini|desno|Nalazi u kneževskom tumulu – Arareva gromila.
Arareva gromila  je najpoznatiji tumul po veličini i sadržaju, nađen kod Čavarina na Glasincu. Pripada vremenu Glasinačke kulture i datira se u šesti vijek p.n.e. Promjer joj je 22 metra, visina 1,8 metra.

Ćiro Truhelka 1890 godine otkrio je gromilu. Prije njega gromilu su prekopavali tragači za blagom. Nađeno je mnoštvo predmeta od bronze, poredanih uz južni rub gromile na dubini od 0,5 metara. Istočni kraj bio je prepun komadića ugljena i pepela. Kosti su bile na pola spaljene. To govori da je mrtvac spaljen na lomači, pa je potom sazidana gromila od kamena.
 
Uz ovo garište nađen je očuvani kostur, nešto jednostavnijeg nakita i željeznog oružja: usko dugo koplje, drugo manje koplje, bojna sjekira sa oštricom na obe strane. Od nakita nađeni su: 10 dugmeta oblika dvostrukog krsta, nekoliko okruglig dugmeta sa dugačkim drškom i nekoliko bombaka. Predpostavlja se da je to vojnik koji je poginuo zajedno sa svojim vođom, pa je uz njega i sahranjen, ili možda sluga.

## Literatura 
* Salmedin Mesihović, Amra Šačić Sarajevo : Univerzitet, 2015. - 365 str. : ilustr. ; 24&nbsp;cm -HISTORIJA ILIRA
## Reference 
Kategorija:Tumuli u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Sokolac
Kategorija:Rogatica
Kategorija:Pale (Federacija Bosne i Hercegovine)
Kategorija:Glasinačka kultura