open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sulejman Mataradžija

**Sulejman Refik Mataradžija** je bio bosanskohercegovački pisac, pjesnik, književni prevodilac s njemačkog jezika i sakupljač usmene književnosti.

## Biografija
Rođen 1919. godine u Visokom. Od 1936. godine uključuje u rad časopisa Novi Behar i Dječiji Novi Behar u kojem objavljuje kratke priče, pjesme, te književnost za djecu. U Dječijem Novom Beharu objavljuje također i zagonetke u rubrici "Šarada". Prevodi i s njemačkog jezika.

Pred početak Drugog svjetskog rata odlazi u Zagreb na studij filozofije. Iz Zagreba se vraća u Visoko 1943. godine, te odlazi s partizanima, nakon čega mu se gubi svaki trag. Njegovo ime se kasnije pojavljuje na spisku žrtava u Koncentracionom logoru Jasenovac, no nema detaljnijih pouzdanih informacija o njegovoj smrti.

## Bibliografija 
;Novi Behar
* Mataradžija, Sulejman R. Čežnja za dragom. – 16 (1944), br. 10, str. 163. 
* Mataradžija, Sulejman R. Ljubomora. – 14 (1941-1942), br. 4, str. 109.
* Mataradžija, Sulejman R. Rudari. – 16 (1944), br. 10, str. 162.

;Dječiji Novi Behar
* Mataradžija, Sulejman (s njemačkog): "Plačljivo dijete", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1942, br. 7-9, str. 42.
* Mataradžija, Sulejman (s njemačkog): "Seljak u gradu", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1942, br. 7-9, str. 46.
* Mataradžija, Sulejman (s njemačkog): "U školi", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1942, br. 7-9, str. 45. 
* Mataradžija, Sulejman R. (s njemačkog): "Dvojica kočijaša", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1942, br. 7-9, str. 47.
* Mataradžija, Sulejman R.: "Kritaljka", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1935, br. 1- 3, str. 8.
* Mataradžija, Sulejman R.: "Lav sa ostalim tivotinjama", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1935, br. 1-3, str. 3.
* Mataradžija, Sulejman R.: "Šarada", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1935, br. 16, str. 64.
* Mataražija, Sulejman: "Dobar savjet", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1936, br. 1- 3, str. 7.
* Mataražija, Sulejman: "Nagrada za dosjetljivost", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1936, br. 1-3, str. 6. 
* Mataradžija, Sulejman: "Neće muta", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1936, br. 4- 5, str. 15.
* Mataradžija, Sulejman: "Neobičan propis", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1936, br. 1-3, str. 8.
* Mataradžija, Sulejman: "Perzijski car Kisra i seljak", Dječiji Novi Behar [Sarajevo], 1936, br. 1-3, str. 7.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Bibliografija Novog Behara

Kategorija:Rođeni 1919.
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Biografije, Visoko
Missing Heart

**Missing Heart** je njemačka eurodance grupa koju su osnovali producenti David Brandes i Felix Gauder..

## Historija 
Muzički sastav Missing Heart osnovan je 1994. godine, objavom prvog singla "Wild Angels", koji je otpjevala Lyane Leigh. Smatran sporednim projektom grupe E-Rotic, Missing Heart je imao iste producente i pjevače. Za razliku od E-Rotica, koji je uglavnom imao teme o snošaju, Missing Heart je obrađivao temu romantike.

Godine 1995. izlazi drugi singl "Charlene". 
1997. izašao je album "Moonlight Shadow", obrada Mikea Oldfielda. Ovu pjesmu nije otpjevala Leigh, nego Elke Schlimbach.

Godine 2000. singl "Charlene" ponovno je snimila nova pjevačica Lydia Pockaj. Nekoliko mjeseci kasnije pojavila se nova verzija “Moonlight Shadow” koju je takođe otpjevala Pockaj. Iste godine izlazi i studijski album "Mystery", ali samo u istočnoj Evropi i Japanu. Singl "Tears in May" tada je preuzet s albuma "Mystery"; međutim, singl je objavljen samo u Evropi. Ovo je bio najuspješniji singl grupe Missing Heart od osnivanja 1994. godine. Singl je dobio veliku pažnju u Njemačkoj zahvaljujući brojnim TV promocijama, uključujući televizijske kuće VIVA i RTL II. Za ovaj singl snimljen je i spot. U glazbenom spotu pojavljuje se Manu Moré, kao glavna glumica. No, pjevačica je Lydia Pockaj, ali ona nije prikazana u spotu.

Godine 2001. pod etiketom "Apanachee" objavljeni su singlovi "Prison of Passion" i "In Aeternum". Ova dva singla takođe su izdanja sa albuma "Mystery". "Prison of Passion" je uspio napraviti dobre, ali relativno male uspjehe u Evropi. "In Aeternum" je bio veliki hit u Rusiji i Japanu, a u Rusiji je čak bio na vrhu ruskih ljestvica.

Godine 2020. Brandes je digitalizirao album "Mystery", te singlove "Wild Angels", "Moonlight Shadow" i "Tears in May" za streaming i YouTube.

## Diskografija 
### Album 
* 2000 „Mystery“

### Singlovi 
* 1994 „Wild Angels“
* 1995 „Charlene“
* 1997 „Moonlight Shadow“
* 2000 „Tears In May“
* 2001 „Prisson Of Passion“
* 2001 „In Aeternum“

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Missing Heart on Youtube.com
* Missing Heart on Last.fm
* Missing Heart on Eurokdj
* Missing Heart on Bandcamp.com
* Missing Heart on RateYourMusic.com
* Missing Heart on SoundCloud.com
* Missing Heart on Spotify.com

Kategorija:Njemačke muzičke grupe
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1994.
Kategorija:Elektronska muzika
Čeburek

180px|mini|desno|Čeburek
**Čeburek** (, , , , , ) je jelo koje izvorno dolazi iz kuhinje krimskih Tatara. Izraz je jezična modifikacija krimskotatarske riječi *çüberek* ili turske *çibörek*. Čeburek je prženo tijesto s nadjevom od sjeckanog ili mljevenog mesa i luka. Prave se od okruglog komada tijesta presavijenog preko nadjeva u obliku polumjeseca. Čeburek je nacionalno jelo krimsko-tatarske kuhinje. Mogu se naći diljem Kavkaza, Zapadne i Centralne Azije, Rusije, Litvanije, Latvije, Estonije, Ukrajine, i Rumuniji.

## Pripremanje 
Čeburek je tijesto poluokruglog oblika, punjen vrlo tankim slojem mljevene govedine ili janjetine koji je začinjen mljevenim lukom i crnim biberom. Meso se naslaže dovoljno tanko da se potpuno skuha kada se zatvoreni polumjesečev džepić prži na suncokretovom ili kukuruznom ulju. Tijesto napravljeno od brašna, soli i vode je mekano i podatno, ali nije ljepljivo. Tijesto se odvaja na male loptice i svaka se razvalja tankom oklagijom. Dodatno brašno se dodaje samo po potrebi da se tijesto ne lijepi.

## Također pogledajte 
* Gözleme

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Krimskotatarska kuhinja
Kategorija:Ruska kuhinja
Kategorija:Tatarska kuhinja
Kategorija:Jela od mesa
Kategorija:Azerbejdžanska kuhinja
Kategorija:Ukrajinska kultura
Kategorija:Litvanska kuhinja
Kategorija:Rumunska kuhinja
Kategorija:Estonska kuhinja
Kategorija:Latvijska kuhinja
Kategorija:Uzbekistanska kuhinja
Kategorija:Tjestenine
Kategorija:Turska kuhinja
Kategorija:Mongolska kuhinja
Kategorija:Kirgiska kuhinja
Giovanni Fabris

**Giovanni Fabris** bio vlasnik prvog stalnog sarajevskog kinematografa i jedan od pionira prikazivanja filmova u Bosni i Hercegovini.

## Biografija
Ne postoje podaci o porijeklu, rođenju i smrti. Poznato je samo da je bio mašinista u mornarici i svu da je svu svoju ušteđevinu uložio u otvaranje prvog stalnog kinematografa "Edison American Bioskop" u Sarajevu, koji je otvoren u decembru 1907. godine na uglu ulica Tubegovića i Ćemaluše.

Krajem marta 1911. godine, kinematograf je potpuno izgorio zajedno s filmovima i kino-aparaturom, i tom prilikom kinooperater Antonio Gasparini teško je povrijeđen. Uzrok ove nesreće bila je zapaljiva filmska traka. Nakon tog događaja građani Sarajeva pokrenuli su akciju skupljanja priloga za porudicu  Fabris i povrijeđenog kinooperatera.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bosanskohercegovačka kinematografija
Kategorija:Sarajevo
Klides

**Klides** (; ) je grupa malih nenaseljenih kiparskih hridi i otoka, koji se nalazi oko 130&nbsp;km od glavnog grada Nikozije i u blizini rta Apostolos Andreas, na sjeveroistoku Kipra u okrugu Famagusta. Od 1974. godine je pod upravom međunarodno nepriznate Turske Republike Sjeverni Kipar. Glavni otok uzdužno se sužava oko 750m u smjeru jugozapada prema sjeveroistoku. Ima najveću širinu od 150&nbsp;m i visinu od 17&nbsp;m. Arhipelag je vulkanskog porijekla i bogat je mineralnim resursima, poput bakrene rude. Predstavlja i najsjeverniju i najistočniju tačku Kipra. Pretpostavljaju se nalazišta prirodnog plina u morskim vodama.

## Ime 
Ime Klides potiče od starogrčkog: *Κλεῖδες* i *Κληῖδες*, što na grčkom znači ključevi. Neki antički pisci su ih nazivali "rubom Kipra" (ἄκρα τῆς Κύπρου). Strabon piše da su Kleides dva otoka koji leže od Kipra nasuprot istočnim dijelovima otoka, koji su sedam stotina stadija udaljeni od rijeke Pyramos. Plinije Stariji, piše da su to bila četiri otoka. U stvarnosti je otočića šest, ali tri se više mogu smatrati stijenama u moru nego otočićima. Otoke također spominju Ptolemej u svom djelu Geografija Herodot u svom djelu Historija i Hesihije Aleksandrijski u svom leksikonu.
Jedna pjesma u grčkoj antologiji također spominje otoke.

## Historija 
## Priroda 
### Klima 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kiparska ostrva
Skadarska konvencija

**Skadarska konvencija** je bio sporazum Osmanskog Carstva i Kneževine Crne Gore potpisan 31. augusta 1862.

## Pozadina 
Kneževina Crna Gora nije priznata od strane Osmanskog Carstva. Tokom prve polovine 19. vijeka osmanlijska dominacija je oslabljena i Nikola I, knez Crne Gore, osjećao se slobodnim da podrži pobunu u susjednoj osmanlijskoj pokrajini Hercegovini. Omer-paša, osmanlijski general, koji je bio zadužen za suzbijanje pobune, porazio je pobunjenike i krenuo prema Cetinju.

## Sporazum 
Ugovor je potpisan u Skadru u Osmanskom Carstvu (današnja Albanija) nakon što je Crna Gora tražila mir. Uslovi su bili:

* Vazalni status Crne Gore (kao i pokrajinska granica) je ratifikovan
* Mirko Petrović-Njegoš, Nikolin otac koji se borio protiv osmanlija je deportovan
* Uvoz oružja u Crnu Goru je zabranjen
* Pokrajinska granica između Crne Gore i Hercegovine stavljena je pod osmanlijsku vojnu kontrolu

## Posljedice 
Crna Gora je postala nezavisna Berlinskim sporazumom potpisanim nakon Rusko-turskog rata 1877–1878.

## Reference 
Kategorija:Historijski dokumenti
Kategorija:Sporazumi potpisani 1862.
Kategorija:Skadar
Kategorija:Sporazumi Kneževine Crne Gore
Kategorija:1862. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:1862. u Kneževini Crnoj Gori
Udarac

**Udarac** je direktni fizički napad bilo dijelom ljudskog tijela ili neživim predmetom (kao što je hladno oružje) da bi se protivniku zadala tupa, sjekuća ili prodorna trauma.

Postoji mnogo različitih vrsta i podvrsta udaraca:

* Udarci rukama (stisnutom ili otvorenom šakom, bridom dlana, laktom, podlakticom i slično)
* Udarci nogama (stopalom, koljenom, potkoljenicom itd)
* Udarci glavom (čelom, tjemenom, potiljkom)

U različitim borilačkim vještinama i sportovima, pojavljuje se puno različitih kombinacija udaraca, uključujući i neke koji ne spadaju u ovu glavnu podijelu (npr udarac ramenom ili kukom).
Osim toga, u nekim borilačkim sportovima, određene vrste udaraca su zabranjene (npr udarac ispod pojasa u boksu).
Sa druge strane, postoje i borilački sportovi koji po pravilima zabranjuju sve udarce, te umjesto njih koriste razne hrvačke tehnike kao što su: Bacanje, čišćenje, poluge te razni drugi zahvati i rušenja.
mini|Primjer udarca laktom u napadača iza leđa.

## Vanjski linkovi 
* Anderson Silva - Examples of Basic Striking and Combinations
* Punches - Strikes
* Striking and grappling martial arts - differences and importance
* Striking in MMA
* The most powerful and effective strikes.

Kategorija:Borilačke vještine
Vivijana Papić

**Vivijana Papić**, rođena 14. aprila 1992. u Rijeci u Hrvatskoj  je nekadašnja hrvatska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Papić nije nastupala na olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na jednom Svjetskom prvenstu i to na SP 2009. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je 105-o mjesto na SP 2009. u južnokorejskom Pyeongchangu u utrci na 7,5 km, kada je s devet promašaja i zaostatkom od 18:17.3&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kati Wilhelm, koja je završila utrku s jednim promašajem. Na istom prvenstvu u utrci štafete sa Andrijanom Stipaničić, Anamarijom Brajdić i Marinom Kovačec osvojila je zadnje 22-o mjesto.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Vivijane Papić u Svjetskom kupu bio je u sezoni 2008/09. Na prvom nastupu u njemačkom Ruhpoldingu 14. januara 2009. osvojila je zadnje 18-o mjesto sa Andrijanom Stipaničić, Anamarijom Brajdić i Marinom Kovačec. Nastupala je samo u štafetnim utrkama.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1992.
Kategorija:Biografije, Rijeka
Kategorija:Hrvatski biatlonci
Čufut kale

**Čufut kale** (, , karaimski:Къале, ) je srednjovjekovni utvrđeni grad na ukrajinskom poluotoku Krimu. Nalazi se oko 2,5&nbsp;km istočno od grada Bahčisaraj u istoimenom okrugu Bahčisaraj. Naziv *Čufut kale* dolazi iz krimskotatarskog i znači nešto poput *židovske tvrđave*.

## Historija 
Grad je vjerojatno nastao u 5. ili 6. vijeku kao utvrđeno naselje na periferiji Bizantskog Carstva. Mjesto bi moglo biti identično gradu Phoullai (Φουλλαι), koji se spominje u raznim izvorima, ali još nije jasno lokaliziran. Tadašnje stanovništvo bilo je pretežno alansko. Tokom vladavine Kipčaka nad Krimom, grad je pao u njihove ruke i dobio ime *Kyrk-Er*, što znači *Četrdeset mjesta*. Godine 1299. Kyrk-Er su zauzele i opljačkale trupe Zlatne Horde predvođene Nogaj-kanom. U 13. i 14. vijeku grad je bio središte male kneževine ovisne o Zlatnoj Hordi. Karaiti su se u gradu naselili od 14. vijeka. U vrijeme kada je formiran Krimski kanat, oni su možda već činili većinu lokalnog stanovništva. U 15. vijeku Kyrk-Er je postao rezidencija prvog kana neovisnog Krima, Hadži I. Geraja. Međutim, pod kanom Mengli Girajom, prijestolnica je premještena u novoosnovani Bahčisaraj. Stara tvrđava je korištena kao zatvor za visoke ratne zarobljenike. Na tom je mjestu bila postavljena i kovnica novca. Tokom tog razdoblja tvrđava je dobila današnji naziv Čufut kale, *Židovska tvrđava*, budući da su njeni karaitski stanovnici pripadali specifičnom obliku judaizma. Sami Karaiti nazivaju mjesto Džuft Kale (ime za *dvostruku tvrđavu*) ili jednostavno Kale *tvrđava*. Nakon što je Krim postao dio Ruskog Carstva, karaitsko stanovništvo počelo je napuštati utvrđeni grad i naseljavati se u drugim naseljima na Krimu. Krajem 19. vijeka Čufut kale je konačno potpuno opustošena.

## Stanje 
## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Tvrđave u Ukrajini
Helena Garabíková

**Helena Garabíková**, rođena 18. januara 1970. u Výprachtice,  Čehoslovačka (danas Češka) kao **Helena Černohorská** je nekadašnja čehoslovačka i češka biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Helena Garabíková je nastupila na jednim olimpijskim igrama: Na Zimskim olimpijskim igrama 1992. za selekciju Čehoslovačke,  Najbolji joj je rezultati bilo 62-o mjesto u utrci na 7,5 km.

### Svjetska prvenstva 
Nije nastupala na Svjetskim prvenstvima.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Helene Garabíkove u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1990/91. 
Na prvom nastupu u njemačkom Ruhpoldingu 17. januara 1991. osvojila je 30-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa pet promašaja i zaostatkom od 6:24.9&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Jelenu Golovinu. Najbolji rezultati su joj: deveto mjesto 19. decembra u utrci na 15&nbsp;km u istoj sezoni 1990/91.  u austrijskom Hochfilzenu, kada je sa četiri promašaja i zaostatkom od 3:07.6&nbsp;min bila sporija u odnosu na pobjednicu Anne Elvebakk. Najbolji plasman u štafetnoj utrci bio joj je u njemačkom Oberhofu 17. januara 1993. kada je osvojila treće mjesto sa Janom Kulhavom, Petrom Noskovom i Ivetom Knížkovom.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Čehoslovački biatlonci
Kategorija:Češki biatlonci
Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biografije, Výprachtice
Kategorija:Čehoslovački olimpijci u biatlonu
Predaja u Világosu

mini|300px|*Predaja u Világosu* (mađarski slikar, sredina 19. stoljeća)
[mini|230px|*Predaja u Világosu* ([István Szkicsák-Klinovszky)|lijevo]]
**Predaja u Világosu**, koja je označila formalni kraj Mađarske revolucije 1848, dogodila se 13. augusta 1849. u današnjoj Șiriji u Rumuniji. Uvjete su potpisali ugarski general Artúr Görgei na strani pobunjenika i grof Friedrich von Rüdiger iz Ruske carske vojske. Nakon kapitulacije general Julius von Haynau imenovan je carskim opunomoćenikom u Ugarskoj i brutalno ju je ponovo potčinio.

## Ruska intervencija u revoluciji 
mini|230px|*Predaja u Világosu* (*Vasárnapi Újság* /"Nedjeljne novosti"/, 15. august 1869)|lijevo
[mini|230px|Pismo [Lajos Kossuth|Lajosa Kossutha Artúru Görgeiju u kojem se povlači s mjesta zapovjednika]]
Nakon što su se Rusi umiješali u sukob, bilo je samo pitanje vremena kada će Mađari biti poraženi, jer su Austro-Rusi sada imali daleko veću vojnu snagu. Odlučujući trenutak dogodio se u bici kod Temišvara, koja je završila odlučujućom austrijskom pobjedom, nakon koje su izbori Mađara u suštini bili predaja ili uništenje. Dana 21. jula konjički kapetan Katlarov i Von Rüdiger dostavili su ponudu ruskog generala Hruljova Görgeiju, koji je bio u Rimaszombatu (danas Rimavská Sobota u Slovačkoj); ponuda je uključivala potpunu slobodu za mađarske oficire i ljude.

László Batthyány i još jedan oficir dostavili su Görgeijev odgovor Hruljevu, u kojem je Görgei zahtijevao da svi Mađari dobiju slobodu, a ne samo oni koji su učestvovali u sukobu. Također bi rado prihvatio da neko od ruskih kneževa nosi krunu svetog Stjepana.

## Predaja 
Mađarska vojska predala se ruskom generalu Rüdigeru 13. augusta 1849. U dvorcu Bohus potpisali su dokument o predaji. Görgei je uvjetima predaje nastojao pokazati da je Ugarska poražena od Rusije, a ne od Austrije. To se pokazalo besmislenim jer su ih Rusi jednostavno predali austrijskim vlastima.

## Posljedice 
Nakon predaje i uprkos molbama ruskog cara za pomilovanje, Austrijanci su krenuli u oštre represalije protiv Ugarske. Osudili su stotine vojnika i civila na smrt, a još više ih zatvorili. Zatvorenici su regrutirani u austrijsku vojsku.

Austrijanci su 6. oktobra 1849. u Aradu (danas u Rumuniji) pogubili 12 mađarskih generala i jednog pukovnika, koji su poznati kao 13 aradskih mučenika. Istog dana strijeljali su i Batthyányja, prvog mađarskog premijera.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://mek.oszk.hu/09400/09477/html/0021/2263.html
* https://mek.oszk.hu/09400/09477/html/0021/2270.html

Kategorija:Mađarska revolucija 1848.
Carigradski sporazum (1454)

**Carigradski sporazum** potpisan je 18. aprila 1454. između Osmanskog Carstva i Mletačke Republike. Bio je to prvi sporazum koji je potpisao Mehmed Osvajač nakon zauzimanja Konstantinopolja 1453. Efektivno je okončao mletačke težnje da eliminišu Osmansko Carstvo ili osvoje Carigrad u ime kršćanskog svijeta. Sporazum je dao Mletačkoj Republici slobodu trgovine u istočnom Mediteranu.

## Posljedice 
Carigradski sporazum iz 1454. znatno je oslabio sve izglede za savez italijanskih prinčeva protiv Osmanskog Carstva - cilj koji je zastupao papa Nikola V. Također je pogoršao odnose između Mletačke Republike i papinstva.

## Dodatna literatura 
* Maria Pia Pedani, "Mletački konzuli u Egiptu i Siriji u Osmansko doba"

## Također pogledajte 
* Spisak sporazuma Osmanskog Carstva
* Spisak sporazuma Turske

## Reference 
Kategorija:Historijski dokumenti
Kategorija:Sporazumi potpisani 1454.
Kategorija:Istanbul
Kategorija:Historija međunarodne trgovine
Kategorija:Sporazumi Mletačke Republike
Kategorija:1454. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:1454. u Mletačkoj Republici
Kutahijska konvencija

**Konvencija iz Kutahije**, poznata i kao **Kutahijski mirovni sporazum**, okončala je osmansko-egipatski rat (1831-1833) u maju 1833.

Na Konvenciji su osmanlijske provincije Sirija i Adana predate Egiptu, a egipatski Ibrahim paša postao je generalni guverner ovih provincija, međutim ovo nije bilo zadovoljavajuće ni za jednu stranu, što je rezultiralo Drugim osmansko-egipatskim ratom 1839-1841.

## Pregled 
Muhamed Ali iz Egipta, navodno samo vazal Osmanskog carstva, nastojao je povećati svoju ličnu moć i steći kontrolu nad Palestinom, Sirijom i Arabijom. Krajem 1831. poveo je svoju novoformiranu vojsku u rat protiv osmanlijskog sultana Mahmuda II i lako je porazio osmanlijske snage te ugrozio Carigrad. Dok su Britanija i Francuska bile simpatične prema Muhamedu Aliju, Nikol I je poslao rusku vojsku u pomoć Turcima. Ova intervencija je dovela do mira u maja 1833, što je ostavilo Siriju i Arabiju pod kontrolom Ali paše.

## Tekst Fermana 
Ferman (koji je sultan izdao 6. maja 1833.) upućen je svim vlastima carstva:

"Uvjeravanja o vjernosti i odanosti, koja su mi konačno dali guverner Egipta, Muhamed Ali Paša, i njegov sin Ibrahim, pošto su prihvaćena, dao sam im svoje carsko blagonaklonost. Vlade Kandije i Egipta nastavljaju se pod Muhamed Alijem, u vezi sa njegovim posebnim zahtjevom, dao sam mu provincije Damask, Tripoli u Siriji, Sidon, Safet, Alep, oblasti Jerusalem i Nablous, uz vođenje hodočasnika i zapovest Čerde ( godišnji prinos Poslanikovom grobu). Njegov sin, Ibrahim Paša, ponovo ima titulu šeika i harema u Mekki i okrugu Džeda; i dalje, ja sam pristao na njegov zahtjev da vlada okrugom Adana od strane Riznice Taurusa, sa titulom Mohasil."

U tekstu se dalje nudi amnestija svim osobama za događaje u Maloj Aziji i nalaže vlastima da umire stanovnike i da pribave njihove molitve za sultana.

## Reference 
Kategorija:Historijski dokumenti
Kategorija:Sporazumi potpisani 1833.
Kategorija:Kütahya
Kategorija:Sporazumi Egipatskog Hadivata
Kategorija:1833. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:1833. u Egipatskom Hadivatu
Mihaela Cârstoi

**Mihaela Cârstoi**, rođena 24. februara 1970. u Predealu u okrugu Brașov je nekadašnja rumunska biatlonka i nordijska skijašica-trkačica.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Cârstoi je nastupila na dvijema olimpijskim igrama: Na Zimskim olimpijskim igrama 1992. i ZOI 1994. Najbolji joj je rezultat bilo 51-o mjesto u utrci na 15 km na igrama u Albertvillu 1992. godine, kada je s osam promašaja i zaostatkom od 8:42.0&nbsp;min bila sporija od pobjednice Njemice Antje Misersky. U štafetnim takmičenjima najbolji joj je plasman bio na ZOI 1992., kada je sa Adinüm Țuțulan-Șotropa i Ileanom Ianoşiu-Hangan osvojila deseto mjesto.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na tri Svjetska prvenstva od SP 1990. do SP 1993. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je 32-o mjesto na SP 1990. u sovjetskom Minsku u utrci na 15 km, kada je sa sedam promašaja i zaostatkom od 7:11.2&nbsp;min bila sporija od pobjednice Svjetlane Pečorske, koja je završila utrku s dva promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo deveto mjesto, od ukupno jedanaest štafeta, na SP 1991. u štafetnoj utrci sa Monicom Jaucom i Adinom Țuțulan-Șotropa.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Mihaele Cârstoi u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1990/91. 
Na prvom nastupu u italijanskom Antholzu 24. januara 1991. osvojila je 31-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa sedam promašaja i zaostatkom od 7:07.0&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Svjetlanu Pečorsku. Najbolji rezultati su joj: 22-o mjesto 21. januara 1993. u utrci na 15&nbsp;km u sezoni 1992/93. u italijanskom Antholzu, a u štafeti, sedmo mjesto 20. decembra 1993. na slovenskoj Pokljuki sa Adinom Țuțulan-Șotropa, Monicom Jaucom  i Danielom Gârbacea.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Biografije, Predeal
Kategorija:Rumunski biatlonci
Kategorija:Rumunski skijaši-trkači
Kategorija:Rumunski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Rumunski olimpijci u skijaškom trčanju
Ileana Ianoşiu-Hangan

**Ileana Ianoşiu-Hangan**, rođena 23. januara 1969. u Bistriți u okrugu Bistrița-Năsăud je nekadašnja rumunska biatlonka i nordijska skijašica-trkačica.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Ianoşiu-Hangan je nastupila na dvijema olimpijskim igrama: Na Zimskim olimpijskim igrama 1992. i ZOI 1994. Najbolji joj je rezultat bilo 43-o mjesto u utrci na 7,5 km na igrama u Lillehammeru 1994. godine, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 2:28.3&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kanađanke Myriam Bedard. U štafetnim takmičenjima najbolji joj je plasman bio na ZOI 1992, kada je sa Mihaelom Cârstoi i Adinom Țuțulan-Șotropa osvojila deseto mjesto.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na jednom Svjetskom prvenstu i to na SP 1997. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je 47-o mjesto na SP 1997. u slovačkom Breznu u utrci na 15 km, kada je sa šest promašaja i zaostatkom od 8:20.3&nbsp;min bila sporija od pobjednice Magdalena Forsberg, koja je završila utrku sa jednim promašajem. U ekipnim disciplinama nije nastupala.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Ileane Ianoşiu-Hangan u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1991/92. Na prvom nastupu u italijanskom Antholzu 23. januara 1992. osvojila je 43-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa sedam promašaja i zaostatkom od 6:03.4&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Nadeždu Aleksijevu. Najbolji rezultati su joj: 24-o mjesto 16. januara 1997. u utrci na 15&nbsp;km u sezoni 1996/97. u italijanskom Antholzu, a u štafeti, 17-o mjesto 23. januara 1994.u italijanskom Antholzu sa Adinom Țuțulan-Șotropa, Anom Roman i Danielom Gârbacea.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1969.
Kategorija:Biografije, Bistrița
Kategorija:Rumunski biatlonci
Kategorija:Rumunski skijaši-trkači
Kategorija:Rumunski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Rumunski olimpijci u skijaškom trčanju
Marina Kovačec

**Marina Kovačec**, rođena 2. jula 1987. u Zagrebu u SR Hrvatskoj, SFRJ (danas Hrvatska) je nekadašnja hrvatska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Kovačec nije nastupala na olimpijskim igrama.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na dva Svjetska prvensta od SP 2008. do SP 2009. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je 82-o mjesto na SP 2009. u južnokorejskom Pyeongchangu u utrci na 7,5 km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 4:34.1&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kati Wilhelm, koja je završila utrku bez promašaja. Na istom prvenstvu u utrci štafete sa Andrijanom Stipaničić, Anamarijom Brajdić i Vivijanom Papić osvojila je zadnje 22-o mjesto.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Marine Kovačec u Svjetskom kupu bio je u sezoni 2007/08. Na prvom nastupu u austrijskom Hochfilzenu 18. decembra 2006. osvojila je 103-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa 6 promašaja i zaostatkom od 17:59.4&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Évu Tófalvi. Najbolji rezultati su joj: 82-o mjesto 14. februara 2009. u utrci na 7,0&nbsp;km u sezoni 2008/09. u južnokorejskom Pyeongchangu. U utrkama štafeta, najbolji rezultat joj je bilo 18-o mjesto 14. januara 2009. u njemačkom Ruhpoldingu, sa Vivijanom Papić, Anamarijom Brajdić i Andrijanom Stipaničić.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1987.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski biatlonci
Dardanelski mir

**Dardanelski mir** (također poznat kao **Dardanelski sporazum o miru, trgovini i tajnom savezu**) zaključen je između Osmanskog Carstva i Velike Britanije 5. januara 1809. u Çanakkale, Osmansko Carstvo. Ugovorom je okončan Anglo-turski rat. Porta je obnovila velike britanske trgovačke i pravne privilegije u carstvu. Britanija je obećala da će zaštititi integritet Osmanlijskog Carstva od francuske prijetnje, kako svojom flotom, tako i snabdijevanjem oružjem Carigrada. Sporazum je potvrdio princip da nijedan ratni brod bilo koje sile ne smije ulaziti u moreuz Dardanele i Bosfor. Sporazum je prethodio Londonskoj konvenciji o moreuzima iz 1841, kojom su se ostale velike sile obavezale na isti princip.

Osmanlije je predstavljao Mehmed Emin Vahat Efendi, a britance Robert Adair.

## Sporazum 
Prema ovom sporazumu koji se sastojao od dvanaest članova, osmanlijske zemlje koje je osvojilo Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Irske je vraćeno Osmanlijskom Carstvu, a imovina britanskih trgovaca u osmanslijkim zemljama, koje je zaplijenjeno tokom rata, je vraćeno njihovim vlasnicima.

U Članu 4. je potvrđen prethodni sporazum između Ujedinjenog Kraljevstva i Osmanskog Carstva iz septembra 1675, koji je predstavljao sažetak prethodnih britanskih ustupaka i kapitulacija. Osim toga, u članu 5. je navedeno da će Ujedinjeno Kraljevstvo također osigurati povoljne uslove za osmanlijske brodove i trgovce koji će trgovati unutar njenih granica.

Sedmi, osmi i deveti član uveli su propise o diplomatskom zastupništvu. Ambasadori bi se međusobno poštovali, a Osmansko Carstvo bi moglo imenovati konzule u zemljama pod upravom Ujedinjenog Kraljevstva, uključujući Maltu, kako bi zaštitili prava svojih podanika. Dodjeljivanje prevodilaca u diplomatska predstavništva Velike Britanije u osmanlijskim zemljama bilo bi moguće uz saglasnost koje će izdati Osmansko Carstvo. Trgovcima i zanatlijama neće biti odobrena licenca prevodioca. Podanici Osmanskog Carstva nisu mogli biti imenovani za britanske konzule. U desetom članku je navedeno da osmanlijski podanici ne mogu biti uzeti pod zaštitu Ujedinjenog Kraljevstva.

Jedanaestim članom, koji je najvažniji član sporazuma, podsjeća se da je ratnim brodovima u prethodnim periodima uvijek bio zabranjen prolaz kroz Dardanele i Bosfor, a od svih država se tražilo da se pridržavaju ovog starog pravila u vrijeme mira. Britanska strana je izjavila da će se pridržavati ovog pravila.

Tajnim odredbama Ujedinjeno Kraljestvo se obavezalo da će podržati Osmansko Carstvo u slučaju sukoba sa Francuskom.

## Reference 
Kategorija:Historijski dokumenti
Kategorija:Sporazumi potpisani 1809.
Kategorija:Çanakkale
Kategorija:Historija međunarodne trgovine
Kategorija:Vojni savezi
Kategorija:Sporazumi Ujedinjenog Kraljevstva
Kategorija:1809. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:1809. u Ujedinjenom Kraljevstvu
Spisak sporazuma Osmanskog Carstva

Ispod je spisak glavnih **sporazuma Osmanskog Carstva**.

## Također pogledajte 
* Spisak sporazuma Turske

## Reference 
*
Kategorija:Vojna historija Osmanskog Carstva
Kategorija:Historija Osmanskog Carstva
Osmansko Carstvo
Dablinska jezgra

**Dablinska jezgra** jeste najpoznatija šema metapodataka koja se danas koristi u bibliotekarstvu. Predstavlja dogovoreni skup od 15 elemenata kojima se opisuju različite vrste mrežnih dokumenata, te omogućavaju njihovo pronalaženje.

## Struktura
Dablinska jezgra sadrži dva nivoa opisa, jednostavni i složeni. Jednostavni opis sadrži 15 elemenata: naslov, autor, tema, opis, izdavač, saradnik, datum, tip, format, identifikator, izvor, jezik, odnos, obuhvat i vlasnička prava.

Složeni opis sadrži tri dodatna elementa (imenice) i kvalifikatore (pridjevi).  Razlikujemo tri kvalifikatora: za jezik koji omogućava višejezičnost, kvalifikator za šemu koji označava formalan standard za sadržaj podataka pomoću kvalifikacijskih sistema, predmetnih odrednica ili deskriptora. Kvalifikator za tip specificira značenje pojedinog elementa, stvarajući podelemente.

Dablinska jezgra ne traži kontrolirani rječnik, a svaki od elemenata se može indeksirati i pretraživati. Karakteristike su takve da su svi elementi ponovljivi, raspored elemenata nije propisan, te se koristi uz kontrolirane rječnike.

## Primjena
Primarno se primjenjuje u bibliotekarstvu unutar kojeg je i nastala, ali zbog svoje jednostavnosti često se koristi izvan bibliotečke struke.

## Reference
## Vanjski linkovi
* https://www.dublincore.org/

Kategorija:Arhivistika
Kategorija:ISO standardi
Kategorija:Bibliotekarska klasifikacija
Atinski sporazum

**Atinski sporazum** između Osmanskog Carstva i Kraljevine Grčke jest mirovni sporazum koji je formalno okončao neprijateljstva između te dvije zemlje nakon dva Balkanska rata. Osmansko Carstvo je ustupilo Makedoniju (uključujući i glavni grad Solun) većinu Epira i mnoga ostrva u Egejskom moru Grčkoj.

Sporazum je potpisan 14. novembra 1913.

## Pozadina 
U Prvom balkanskom ratu koalicija Bugarske, Srbije, Grčke i Crne Gore porazila je Osmansko Carstvo. Osmanlije su izgubile gotovo sve svoje evropske posjede, koje su Londonskim sporazumom svedene na malu teritoriju oko Mramornog mora. Uspjeli su,međutim, da povrate istočnu Trakiju, tokom Drugog balkanskog rata, kada je Bugarska napala svoje bivše saveznike i bila poražena od kombinovanih snaga svih njenih komšija, uključujući Rumuniju.

Tokom Prvog balkanskog rata, boreći se protiv osmanlija, Grčka je zauzela veći deo Epira, južnu Makedoniju sa velikim lučkim gradom Solunom i većinu ostrva u Egejskom moru (osim Dodekaneza koje je okupirala Kraljevina Italija). U drugom ratu dodatno je proširila svoju teritoriju u Makedoniji na račun Bugarske. Budući da je Zapadna Trakija ostala pod bugarskom kontrolom (bilo bi ustupljeno Grčkoj u Neuillyskom sporazumu 1919), Grčka nije dijelila kopnenu granicu s Osmanskim Carstvom. Međutim, grčko-turske tenzije su ostale visoke, budući da je osmanlijska vlada odbila prihvatiti grčku kontrolu nad otocima u sjeveroistočnom Egejskom moru.

## Uslovi 
Uslovi sporazuma bili su slijedeći:

# Osmansko Carstvo je priznalo grčka osvajanja Soluna, Janine i njihove okolne teritorije.
# Osmansko Carstvo je priznalo grčki suverenitet na ostrvu Kreta, koje je nakon 1897. bila autonomna država pod osmanlijskom vlašću.
# Manjinska prava dodijeljena su Turcima koji su živjeli na novoosvojenoj grčkoj teritoriji.

Najvažnije pitanje koje je ostalo neriješeno bila je sudbina sjevernoegejskih ostrva (Lezbos, Hios, Lemnos, Imbros i Tenedos), koja su tokom rata pripojena Grčkoj. Pitanje je prepušteno arbitraži velikih sila, koje su ih u februaru 1914, osim Imbrosa i Tenedosa, dodijelile Grčkoj. Kako je Osmansko Carstvo odbilo da odustane od svojih potraživanja, izbila je kriza koja je dovela do pomorske trke u periodu od 1913. do 1914. i vršene su pripreme za ponovni sukob na obje strane. Situaciju je smirio tek izbijanje Prvog svetskog rata.

## Posljedice 
Nakon što je Osmansko Carstvo poraženo u Prvom svjetskom ratu, Grčka je jedno vrijeme dobila istočnu Trakiju do linije Čatalke, kao i Gökçeadu (Imbros) i Bozcaadu (Tenedos) i zonu u Anadoliji oko Izmira (Sevežrski sporazum), ali bila je prisiljena da ih ustupi Republici Turskoj nakon Grčko-turskog rata Lozanskim sporazumom .

## Reference 
Kategorija:Sporazumi potpisani 1913.
Kategorija:Historija Turske
Kategorija:Historija Osmanskog Carstva
Kategorija:Historija Atine
Kategorija:1913. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:1913. u Kraljevini Grčkoj
Kategorija:Sporazumi Turske
Kategorija:Sporazumi Osmanskog Carstva
Kategorija:Sporazumi Grčke
Kategorija:Balkanski ratovi
Kategorija:Historijski dokumenti
Serena (Pokémon)

**Serena** je izmišljeni lik koji se pojavljuje u Pokémon medijskoj franšizi. Prvi put se pojavio u videoigra *Pokémon X i Y*. Kasnije se pojavio u raznim drugim Pokémon publikacijama, posebno u anime kao pomoćnik glavnom liku Ash Ketchum. Dok je u manga, poznata je kao **Yvonne Gabena**.

Unatoč tome što se smatra likom koji dijeli istu pozadinu kao i drugi ženski likovi u Pokémon videoigra, Serena je dobila pozitivan prijem zbog svog pojavljivanja u animeu. Njena figura je postala poznata, jer se smatralo da ima romantične osjećaje prema Ashu Ketchumu tokom Pokémon XY animea, što je bilo obilježeno njenim crvenilom i crvenilom svaki put kada bi vidjela, razgovarala s Ashom ili rame uz rame s njim. Međutim, to ga je također zaradilo kritikama, jer se smatralo previše pretjeranim i neprikladnim za ciljno tržište Pokémon animea, odnosno djecu. Njena scena poljupca s Ash u posljednjoj epizodi Pokémon XYZ jedna je od najomiljenijih scena poljupca od strane obožavatelja animea u Japanu.

## Referenca
Kategorija:Pokemon treneri
Kategorija:Fiktivni likovi
Oviparnost

**Životinje sa jajnicima** su životinje koje polažu jaja, sa malo ili nimalo drugog embrionskog razvoja unutar majke. Ovo je reproduktivni metod većine riba, vodozemaca, većine gmizavaca i svih pterosaura, dinosaura (uključujući ptice), i monotremata.
 
U tradicionalnoj upotrebi, većina insekata (jedan je *Culex pipiens*, ili obični kućni komarac), mehkušaca i arahnida se također opisuje kao jajorodna.
 
## Načini reprodukcije
Tradicionalni načini reprodukcije uključuju oviparnost, koja se smatra stanjem predaka, tradicionalno gdje se mrijeste neoplođene oocite ili oplođena jaja, i fitnes tradicionalno uključuje bilo koji mehanizam u kojem se mladi rađaju živi ili gdje razvoj mladih podržava bilo koji roditelj u ili na bilo kojem dijelu svog tijela.
 
Međutim, biolog Thierry Lodé je nedavno podijelio tradicionalnu kategoriju oviparne reprodukcije na dva načina koja je nazvao **ovuliparnost** i (pravu) **oviparnost**. On ih je razlikovao na osnovu odnosa između zigota (oplođenog jajeta) i roditelja:
* Ovuliparnost, u kojoj je oplodnja spoljašnja, po pravilu se uzima kao stanje predaka; jajašca koja ženka ispušta u okolinu sadrže neoplođene oocite, a mužjak ih oplođuje izvan njenog tijela. U kojem god obliku da su položena, jaja većine ovuliparnih vrsta sadrže značajnu količinu žumanca koji podržava rast i aktivnost embrija nakon oplodnje, a ponekad i neko vrijeme nakon izleganja. Među Vertebrata ovuliparnost je uobičajena među ribamaima i većinom Amphibia. Javlja se među Cnidaria, Ctenophora, Echinodermata, Mollusca i nekoliko drugih koljena također.
* (Prava) oviparnost, u kojem je oplodnja unutrašnja. Ovo se uzima kao izvedeno stanje, bez obzira da li mužjak ubacuje spermu u ženku intromitentno ili je ona aktivno ili pasivno podiže - ženka polaže jajašca koja sadrže zigote sa značajnom količinom žumanca za hranjenje embrion dok ostaje u jajetu, a kod mnogih vrsta da ga hrani neko vrijeme nakon toga. Jaje se ne zadržava u tijelu veći dio perioda razvoja embriona unutar jajeta, što je glavna razlika između oviparnosti i ovoviviparnost. Oviparnost se javlja kod svih ptica, većina gmizavci, neke ribe i većina Arthropoda. Među sisarima, Monothremata (četiri vrste echidna i kljunari) su oviparni.

U svim osim u posebnim slučajevima i ovuliparnosti i oviparnosti, glavni izvor ishrane za embrion je materijal žumanca koji je deponovan u jajetu od reproduktivnog sistema majke (vitelogeneza); Za potomstvo koje zavisi od žumanca na ovaj način se kaže da je **lecitotrofno**, što doslovno znači "hrana se žumancetom" (za razliku od matrotrofnog).
 
Razlikovanje između definicija oviparnosti i ovuliparnosti nužno smanjuje broj vrsta čiji su načini razmnožavanja klasifikovani kao oviparni, jer više ne uključuju ovuliparne vrste kao što su većina riba, većina žaba i mnogi beskičmenjaci. Takve klasifikacije su uglavnom radi praktičnosti i kao takve mogu biti važne u praksi, ali labavo govoreći u kontekstima u kojima ta razlika nije relevantna, uobičajeno je da se obje kategorije grupišu kao "oviparne".

## Reference
## Vanjski linkovi
* 
 

Kategorija:Razmnožavanje životinja
Kategorija:Oologija
Kategorija:Životinjski reproduktivni sistem
Savo Belović

**Savo Belović** (planina Hrgud u Hercegovini , 1904 — Ljubinje , maj 1942 ), učesnik NOB-a i narodni heroj Jugoslavije.

## Biografija 
Rođen je 1904. godine . godine na planini Hrgud u Istočnoj Hercegovini . Odrastao je u siromašnoj seljačkoj porodici. Prije rata se bavio raznim fizičkim poslovima i često dolazio u sukobe sa bogatašima i vlastima.

Nakon prvih ustaških masakra, juna 1941 . Kada su ljudi iz njegovog kraja pobjegli u planine, Savo je okupio mladiće iz svog i okolnih sela i organizirao otpor. Sa šačicom slabo naoružanih mladića natjerao je ustaše u bijeg. Nakon toga, njegova četa je sve više rasla i vodila sve žešće sukobe sa ustašama u Južnoj Hercegovini .

Kasnije je otišao u partizane i postao komandant bataljona Južnohercegovačkog partizanskog odreda. Posebno se istakao u borbama oko ustaškog uporišta Kula u Dabarskom polju i vrela rijeke Bregave .

Umro je u maju 1942 . u borbama koje je Južnohercegovački partizanski odred vodio sa ustašama kod Ljubinja .

Ukazom Vrhovnog štaba NOP-a i DVJ , 7. avgusta 1942. godine . godine proglašen je za narodnog heroja , među prvim borcima NOV i POJ (bio je prvi narodni heroj Hercegovine ). U " Biltenu Vrhovnog štaba " broj 17-19 o proglašenju Save Belovića za narodnog heroja piše: ***Titula narodnog heroja dodjeljuje se drugom Savi Beloviću, komandantu Stolačkog bataljona, koji je svojim velikim junaštvom davao primjer svim borcima sve dok konačno nije poginuo junačkom smrću kod Metkovića u borbi sa Italijanima.***
Prva ljubav brzo prođe / Moje srce, kucaj tiše

**Prva ljubav brzo prođe / Moje srce, kucaj tiše** četvrta je singl ploča sarajevskog kantautora Mahira Paloša. Objavila ga je 1974. nekadašnja izdavačka kuċa Jugoton iz Zagreba. Na A-strani singl ploče je pjesma "Prva ljubav brzo prođe" za koju je muziku i tekst napisao Đorđe Novković, a aranžman Stipica Kalogjera. Pjevanje Mahira Paloša pratio je Zabavni orkestar pod dirigentskom palicom Rajmonda Ruića. Ova ljubavna pjesma komponirana je u stilu ŝlagera s prepoznatljivim elementima grčkog narodnog melosa i pjevanjem pratećih pjevača, koji zajedno daju mediteranski ugođaj.   
Na B-strani singl ploče je pjesma pod nazivom "Moje srce, kucaj tiše" za koju je muziku i aranžman napisao Stipica Kalogjera, a tekst Ivica Krajač, Pjevačku izvedbu Mahira Paloŝa pratio je Zabavni orkestar kojim je dirigirao Rajmond Ruić. Ova ljubavna pjesma je po ritmu različita od naslovne pjesme, dok je slična po sjetnom muzičkom ugođaju. Obje pjesme komponirane su u stilu šlagera pogodnom za izvedbe na festivalima ove vrste muzike. Ova singl ploča na kojoj je Mahir Paloš dao kvalitetne pjevačke izvedbe predstavlja nastavak serije dobrih pjesama u njegovoj dotadašnjoj karijeri. Dizajn za omot uradio je Ivica Ivezić, a fotografiju Dragan S. Stefanović.

## Muzički primjeri 
* ljubav brzo prođe" 
* srce, kucaj tiše"

## Izvori 
Kategorija:Singlovi iz 1974.
Kategorija:Singlovi Mahira Paloša
Kategorija:Singlovi u izdanju Jugotona
Viviparnost

koja ima živorodno rođenje, neobičan način razmnožavanja među insektima]]
Kod životinja, **viviparnost** je razvoj embriona unutar tijela majke. Ovo je suprotno oviparnosti koja je reproduktivni način u kojem ženke polažu jaja u razvoju koja završavaju svoj razvoj i izlegu se spolja iz majke.
 
Termin 'viviparnost' i njegov oblik pridjeva 'viviparan' potiču od latinskog *vivus* što znači "živjeti" i *pario* što znači "rađati".
 
## Način reprodukcije
  za postellkjicu (vrh) koja daje hranu]]

 
Zasnovano na odnosima između zigota i roditelja, kod životinja diferencirano je pet načina reprodukcije. Uključuju dva neviviparna načina: ovuliparnosi, sa vanjskom oplodnjom, i oviparnost, s unutrašnjom oplodnjom. U ovom drugom, ženka polaže zigote kao jaja sa velikim žumancetom; ovo se javlja kod svih ptica, većine gmizavaca i nekih riba  Ovi načini se razlikuju od živopisnosti, koja pokriva sve modove koji rezultiraju živorođenjem:
 
***Histotrofna viviparnost**: zigoti se razvijaju u jajovodu ženki, ali pronalaze svoje hranljive materije oofagijom ili adelfofagijom (intrauterusni kanibalizam jaja ili embriona braće i sestara kod nekih ajkula ili kod crnog daždevnjaka *Salamandra atra*).
***Hemotrofna viviparnost**: hranljive materije obezbeđuju ženke, često kroz neki oblik placente. Kod žabe *Gastrotheca ovifera*, embrione majka hrani kroz specijalizovane škrge. Skink *Pseudemoia entrecasteauxii *i većina sisara pokazuju hemotrofnu živorodnost.
*'**Viviparnost placente**' je vjerovatno najrazvijeniji oblik viviparnosti. Placentni sisari, uključujući ljude, su najpoznatiji primjer, ali adaptacije kod nekih drugih životinja također su uključile ovaj princip ili bliske analogije. Drugi primjeri uključuju neke vrste škorpija. i  žohari, određeni rodovi ajkula i zmije, i baršunasti crvi.
***Ovoviviparnost**, manje razvijen oblik viviparnosti, javlja se kod većine vipera, i kod većine živorodnih koštanih riba (*Poeciliidae*). Međutim, termin je loše i nedosljedno definiran i može biti zastario. U nekoliko aspekata, fenomen je od velike važnosti u teorijskoj zoologiji. Blackburn & Flemming (2011) Genotipsko određivanje spola također se nalazi kod većine gmizavaca, uključujući mnoge živorodne (kao što je *Pseudemoia entrecasteauxii*), dok se određivanje spola ovisno o temperaturi nalazi kod nekih živorodnih vrsta, kao što je planinski vodeni skink (*Eulamprus timpanon*).

## Također pogledajte
* Apomiksija
* Placentalia
* Marsupialia
* Živorodne akvarijske ribe
* Lažna viviparnost
 
## Reference 
*
*
*

## Vanjski linkovi
Kategorija:Razmnožavanje životinja
Wikipedia na erzjanskom jeziku

**Wikipedia na erzjanskom jeziku** jest verzija Wikipedije, slobodne internetske enciklopedije u vlasništvu Fondacije Wikimedia, na erzjanskom jeziku. Počela je sa radom 26. maja 2008. godine.

## Historija 
Projekt je pokrenut u julu 2007. godine od strane Andreja Surikova, člana Wikipedije na ruskom jeziku, koji živi u Moskvi. U inicijativnoj grupi su bili i američki lingvista Jack Ruther, koji predaje erzjanski jezik u Finskoj, novinar iz Sankt Peterburga Andrej Petrov i softverski inženjer iz Uljanovska Mihail Stepčenko.

Dana 19. februara 2008. godine, jezička komisija Wikipedije je prepoznala "Wikipediju na erzjanskom jeziku" kao uspješan projekt, potvrdivši njenu spremnost i usklađenost sa utvrđenim zahtjevima. Nakon toga, 4 mjeseca su stručnjaci pripremili platformu za prijenos informacija iz inkubatora, provjerili autentičnost članaka i slično. Petrjan AndJu, AndreJ Surikov i Jack Ruther

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Wikipedia:Wiki konferencija 2009/Program/Izvještaji/Razvoj Wikipedije u Erzya

erzjanski
Greatest hits collection

***Greatest Hits Collection*** dvanaesti je kompilacijski album sarajevske pop, rok grupe Crvena jabuka. Objavila ga je zagrebačka izdavačka kuća Croatia Records u CD izdanju 2016. godine. Album sadrži 19 njihovih najuspješnijih pjesama, koje su preuzete sa ranijih studijskih albuma objavljenih između 1986 - 2015. Na albumu se nalaze neki od njihovih najznačajnijih radova počevši od bržih rok i pop pjesama pa sve do laganih balada, koje su redovni dio koncertnog repertoara Crvene jabuke. Kompilacijski album *"Greatest Hits Collection"* objavljen je iste godine kad i njihov dvostruki studijski album *2016*.

## Spisak pjesama 
# Tamo gdje ljubav počinje	5:38
# Vjetar  3:53
# Kao da sanjam  3:54
# Mjeseče  4:04
# Stižu me sjeċanja  4:07
# Tvoga srca vrata  4:51
# Tugo, nesrećo  3:12
# Dolly Bell  4:28
# Sanjam te  5:48
# Da znaš da me boliš	2:51
# Da mi je do nje	4:41
# Stvoreni za tugu	3:17
# Nekako s proljeća  4:48
# Volio bih da si tu  3:34
# Bježi kišo s prozora	3:15
# Oči boje srne  3:31
# Imam neke fore  4:03
# Duša Sarajeva  4:53
# Tamo da putujem (Rastanak)  3:33 

## Reference 
Kategorija:Albumi Crvene jabuke
Kategorija:Albumi iz 2016.
Kategorija:Albumi u izdanju Croatia Recordsa