Općine Bosne i Hercegovine

[desno|mini|250x250piksel|Karta općina Bosne i Hercegovine, na kojoj je [Federacija Bosne i Hercegovine|Federacija Bosne i Hercegovine označena plavom bojom, Republika Srpska crvenom, a Brčko distrikt žutom bojom.]]
U Bosni i Hercegovini, najmanja administrativna jedinica je općina (*opština*/општина). Prije rata u Bosni i Hercegovini 1992-1995, u tadašnjoj Socijalističkoj Republici Bosni i Hercegovini postojalo je 109 općina. Deset njih (Centar Sarajevo, Hadžići, Ilidža, Ilijaš, Novi Grad Sarajevo, Novo Sarajevo, Pale, Stari Grad Sarajevo, Trnovo i Vogošća) je činilo područje glavnog grada Sarajeva.

Nakon rata, broj općina je povećan na 143, grupiranih na sljedeći način:

* Federaciju Bosne i Hercegovine (FBiH) čini 79 općina i Grad Sarajevo, koja obuhvata 51% ukupne teritorije zemlje. Općine unutar federacije su grupirane u deset kantona.
* Republiku Srpsku (RS) čine 63 općine i Grad Istočno Sarajevo, što čini 49% ukupne teritorije zemlje.
* Brčko distrikt čini 1 općina, Brčko, i ona funkcioniše kao kondominij oba entiteta, ali njime direktno upravlja država Bosna i Hercegovina. Distrikt odgovara predratnim granicama općine Brčko, te ona se tehnički ne naziva općinom, ali u statističke svrhe se tretira kao takva.

Administrativno, svaka općina ima općinsko vijeće/skupštinu i načelnika, a oni se obično sastoje od urbanog područja sa okolnim selima i ruralnim područjima oko njega. Bosna i Hercegovina ima i 36 službena grada: Banja Luka, Bihać, Bijeljina, Bosanska Krupa, Brčko, Cazin, Čapljina, Derventa, Doboj, Goražde, Gračanica, Gradačac, Gradiška, Konjic, Laktaši, Livno, Lukavac, Ljubuški, Mostar, Novi Travnik, Orašje, Prijedor, Prnjavor, Srebrenik, Stolac, Široki Brijeg, Teslić, Trebinje, Tuzla, Visoko, Zavidovići, Zenica, Zvornik i Živinice odgovaraju po jednoj istoimenoj općini. Gradovi Sarajevo i Istočno Sarajevo sastoje se od četiri i šest gradskih općina, što otprilike odgovara deset predratnih općina koje su činile glavni grad.

## Historija 
alt=An image depicting the administrative division of Bosnia and Herzegovina from 1895|mini|Administrativna podjela Bosne i Hercegovine iz 1895. koja prikazuje podjelu teritorije na okruge i kotare.

### Austro-Ugarska 
Godine 1878. teritoriju današnje Bosne i Hercegovine okupirala je Austro-Ugarska. Austro-Ugarska je u principu zadržala osmansku administrativnu podjelu, te je tako Bosanski vilajet postao *Reichsland*, a sandžaci okruzi (), kadiluci su postali kotari (), dok su nahije postale ispostave (). Istim redoslijedom, valije su postali zemaljski poglavari (), dok je mutasarif (upravitelj sandžaka) postao orkužni predstojnik (). Austro-Ugarska okupacija je također usvojila osmansku općinsku samoupravu prisutnu u ruralnim i urbanim općinama, baladija.

### Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca 
Godine 1918. teritorija današnje Bosne i Hercegovine uključena je u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je 1929. preimenovana u Kraljevinu Jugoslaviju. Nova vlada zadržala je lokalnu organizaciju koju je naslijedila od Austro-Ugarske. Iako je novi Vidovdanski ustav predviđao podjelu zemlje na oblasti, nova država uspostavila je Regionalnu upravu koja je upravljala Bosnom i Hercegovinom. Dana 26. aprila 1922. usvojen je *Zakon o regionalnoj i okružnoj samoupravi* kako bi se provela ustavna podjela zemlje na oblasti. Prema zakonu, zemlja je bila podijeljena na 33 oblasti. Teritorija današnje Bosne i Hercegovine trebala je stoga biti podijeljena na 6 oblasti: Bihaćku oblast, Mostarsku oblast, Sarajevsku oblast, Travničku oblast, Tuzlansku oblast i Vrbasku oblast. Međutim, zakon nije primjenjivan u Bosni i Hercegovini sve do ukidanja Regionalne uprave 1924. Oblastima je upravljao veliki župan, a srezovima sreski poglavar. Nadalje, srezovi  bili podijeljeni na sreske ispostave.

### Kraljevina Jugoslavija 
mini|Područja kotara (srezova) i općina u NRBiH 1955.
Dana 6. januara 1929. kralj Aleksandar uveo je diktaturu i ubrzo donio *Zakon o općinskoj i oblasnoj samoupravi*. Novi zakon je zamijenio oblasne odbore i skupštine oblasnim komesarima. Dana 3. oktobra 1929. donio je *Zakon o nazivu i podjeli Kraljevine na administrativna područja*. Novim zakonom, naziv države promijenjen je u Jugoslavija, dok se administrativna vlast vršila kroz banovine, srezove i općine. Postojalo je 9 banovina, a na čelu svake je bio ban. Prema *Zakonu o unutrašnjoj upravi* od 19. juna 1929. banovine su bile podijeljene na srezove, a srezovi na općine. Na čelu sreza bio je sreski načelnik. Prema *Zakonu o općnama* od 14. marta 1933. na čelu općine bio je predsjednik općine.

Teritorija Bosne i Hercegovine bila je podijeljena na 4 banovine: Drinsku banovinu, Primorsku banovinu, Vrbasku banovinu i Zetsku banovinu. Dana 26. avgusta 1939. donesena je Uredba o Banovini Hrvatskoj, kojom su spojene Savska banovina i Primorska banovina, zajedno sa srezovima Dubrovnik, Ilok (koji se nalaze u današnjoj Hrvatskoj), Šid (koji se nalazi u današnjoj Srbiji), Brčko, Derventa, Gradačac, Travnik i Fojnica (koji se nalaze u današnjoj Bosni i Hercegovini) u Banovinu Hrvatsku.

### SFR Jugoslavija 
Predsjedništvo Narodne skupštine Bosne i Hercegovine donijelo je 16. augusta 1945. *Zakon o teritorijalnoj podjeli Federativne Bosne i Hercegovine* na okruge, kotare i područja mjesnih narodnih odbora. Prema ovom zakonu, Bosna i Hercegovina je podijeljena podijeljena na 7 okruga, 1 gradski okrug, 78 kotara, 9 gradskih kotara, kao i na 1293 mjesna narodna odbora (iako je njihov broj smanjen od 1947. do 1948). 
mini|Podjela NRBiH na kotare nakon 1957.
Novi *Zakon o administrativno-teritorijalnoj podjeli* donesen je 1949. Narodna Republika Bosna i Hercegovina tada je bila podijeljena na 4 okruga (Tuzlanski, Sarajevski, Mostarski i Banjalučki), 67 kotara, 14 gradova (koji nisu bili u sastavu kotara), 26 općina (koji su bili u sastavu kotara) i 880 mjesna narodna odbora.

Godine 1952., Narodna skupština Bosne i Hercegovine ponovo je promijenila lokalnu upravu donošenjem *Zakona o podjeli teritorije Narodne Republike Bosne i Hercegovine*. Oblasti su ukinute, a zemlja je podijeljena na 66 sreza, 5 gradova i 418 općina, od kojih su 53 bile gradske općine. Svaki srez imao je nekoliko općina. Sjedište imenovanih srezova bilo je u odgovarajućim općinama po kojima su dobili ime. Ovaj zakon je izmijenjen 1958, a srezovi Derventa, Trebinje i Zvornik su ukinuti i pripojeni susjednim srezovima. Treći po redu popis stanovništva u SR BiH, objavljen 30. marta 1961, donio je značajne promjene. Ukinuta je podjela na srezove i uvedena podjela na okruge. Umjesto dotadašnjih 66 srezova, ustanovljeno je 12 okruga koji su bili podijeljeni na 122 općine. Ova podjela, uz neke manje promjene, potrajala je sve do danas, s mnogim općinama koje još uvijek imaju granice povučene 1961. Na kraju su okruzi potpuno ukinuti 1964.

Tokom godina, početni broj od 363 općine smanjen je na 134 (1959), zatim na 122 (1961), a kasnije na 107 (1966). Broj općina je povećan  uoči Zimskih olimpijskih igara 1984. u Gradu Sarajevu, kada su se formirale dvije nove općine Novi Grad i Stari Grad, pa je SR Bosna i Hercegovina do proglašenja nezavisnosti imala 109 općina.

Nazivi određenih općina promijenili su se nakon nezavisnost, a u vrijeme SR Bosne i Hercegovine bili su:

* Bosanski Brod - danas Brod,
* Bosanska Dubica - danas Kozarska Dubica,
* Bosanska Gradiška - danas Gradiška,
* Bosanski Novi - danas Novi Grad,
* Bosanski Šamac - danas Šamac,
* Dobratići - danas Dobretići,
* Duvno - danas Tomislavgrad,
* Gornji Vakuf - danas Gornji Vakuf-Uskoplje,
* Lištica - danas Široki Brijeg,
* Prozor - danas Prozor-Rama,
* Pucarevo - danas Novi Travnik (od 1980; po Đuri Pucaru),
* Skender Vakuf - danas Kneževo,
* Titov Drvar - danas Drvar (od 1981; po Josipu Brozu Titu).

## Spisak općina 
### Federacija Bosne i Hercegovine 
### Republika Srpska 
### Brčko distrikt 
## Također pogledajte 
* Službeni gradovi Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Literatura 
* 

* 

*
Kategorija:Administrativna podjela Bosne i Hercegovine
Kategorija:Treći nivo državnih administrativnih podjela