Navara

**Navarra** (španski **Navarra**, baskijski **Nafarroa**) je španska autonomna zajednica, smještena na sjeveru Španije. Njen službeni naziv na španskom glasi *Comunidad Foral de Navarra* (španska riječ *foral* dolazi od riječi *fuero* što znači bula, sloboština, povlastica).

## Geografija 
Navarra graniči na zapadu s Baskijom (s provincijama  Guipúzcoa i Álava), na jugu s autonomnom zajednicom La Rioja, na istoku s Aragonijom (s provincijama Zaragoza i Huesca), te na sjeveru s Francuskom.

## Politika 
Sastoji se od 272 općine, i ima 593.472 stanovnika (2005.), od kojih otprilike trećina živi u njenom glavnom gradu Pamploni (193.328 stanovnika). Navarra je tzv. jednoprovincijalna autonomna zajednica.

Navarra je mješavina baskijskog uticaja iz planinskog područja Pirineja i mediteranskog uticaja iz doline rijeke Ebro.

Iz njene duge političke historije, sadašnja upravno-pravna organizacija ima za osnovu Statut autonomije (*Amejoramiento del Fuero*) iz 1982. godine, koji uključuje tradicionalni sistem historijsko stečenih prava i sloboda (*fueros*), prizatih i španskim Ustavom iz 1978. godine.

Navarra, kao i druge autonomne zajednice, ima svoj Parlament (*Parlamento de Navarra*) i Vladu (*Gobierno de Navarra*). Zdravstvo, zapošljavanje, obrazovanje i socijalna briga, zajedno sa izgradnjom stanova, urbanim planiranjem, politikom zaštite okoline, u nadležnosti su njenih autonomnih institucija. Za razliku od drugih regija (osim Baskije i Katalonije, prema novom statutu), Navarra ima i autonomiju pri ubiranju poreza, iako mora slijediti neke smjernice koje utvrđuje centralna španska vlada.

Tradicionalno, Navara je bila mala agrarna i slabo razvijena regija. Danas je jedna od bogatijih autonomnih zajednica sa društvenoekonomskim blagostanjem, zahvaljujući prije svega razvoju industrije i uslužnih djelatnosti u Pamploni, glavnom gradu zajednice. Stopa nezaposlenosti je među najnižima u Španiji (7,41% 2005.), a dohodak po glavi stanovnika među najvišim.

## Službeni jezici 
mini|desno|Distribucija baskofone, mješovite i nebaskofone zone po općinama.
Prema zakonu iz 1986. kojim je uređeno govorno područje gdje je baskijski jezik ima status službenog jezika, Navarra je jezično podjeljena na tri zone: baskofonu, mješovitu i nebaskofonu.

U baskofonoj i mješovitoj zoni, baskijski jezik ima službeni status, zajedno sa španskim, dok u nebaskofonoj zoni nema uopće status službenog jezika. Status službenog jezika pretpostavlja da, između ostalog, geografski nazivi budu na baskijskom, te garantuje pravo građanima da se služe baskijskim u komunikaciji sa javnom upravom.

## Energetska politika 
Navarra je vodeća u Evropi po korištenju obnovljivih izvora energije. U planu je bilo da do 2010. godine u potpunosti prijeđe na korištenje obnovljivih izvora energije. U 2004. godini, 61% potrebne energije dolazilo je iz obnovljivih izvora (43,6% iz 28 vjetroelektrana, 12% iz 100 malih hidroelektrana i 5,3% iz bioelektrana). Također, u ovoj regiji je najveća i španska solarna elektrana, smještena na Montes de Cierzo de Tudela (kapaciteta 1,2 MWh), zajedno sa još nekoliko manjih.

U program razvoja od 2004. uključuje i nove solarne elektrane Larrión (0,25 MWs) i špansku najveću na Castejónu (2,44 MWh).

## Također pogledajte 
* Spisak navarskih vladara

*