Günther Beck von Mannagetta und Lerchenau

**Günther Ritter Beck von Mannagetta und Lerchenau** (25. august 1856. u  Pressburgu, sadašnjoj Bratislavi – 23. juni 1931. u Pragu)  bio je istaknuti austrijski botaničar, autor prvog i dosad najobuhvatnijeg popisa flore Bosne i Hercegovine i Sandžaka.

## Život 
Rođen je 25. augusta 1856 u Bratislavi, Čehoslovačkoj republici,  kao sin njemačkih rimokatoličkih roditelja, oca državnog odvjetnika. Gimnaziju je pohađao u Brnu i Grazu, a maturirao je 1874. u Beču. Tu je odmah nastavio i prirodnjačke studije, osobito botaničke. Već u šestom semestru uradio je doktorsku disertaciju, a 22. februara 1878. bio je promoviran na čast doktora filozofije. Odmah po položenom doktoratu, u martu 1878. postavljen za volontera u botaničkom dvorskom kabinetu u Beču, a već u novembru iste godine je imenovan za asistenta. Od 1885—1899. bio je načelnik i kustos botaničkog odjeljenje dvorskog muzeja u Beču. Njegovo djelovanje kao kustosa bilo je takvo, da je u nekoliko navrata dobio priznanje i sa najvišeg mjesta. Već od maja 1884., kao privatni docent na bečkom univerzitetu, drži predavanja, koja su svojom kvalitetom, metodom i programom privukla pažnju ne samo njegovih slušatelja, nego i priznatih naučnih krugova. U 1895.  izabran je za vanrednog profesora za sistematsku botaniku na bečkom univerzitetu, a 1899. za redovnog  profesora na njemačkom univerzitetu u Pragu, gdje je ostao do 1921, kada je umirovljen.

O njegovom uticaju na razvoj nauke u Bosni i Hercegovini, svjedoči izvod iz komemoracijskog članka u Glasniku Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine, 1931:

## Naučni opus
naučno djelovanje Günthera Becka von Mannagette je veoma opsežno i plodno; do 1927. napisao i objavio je oko 230 naučnih radova. Na  putovanjima (1885 –1889 ) kroz bh.  krajeve prikupio je građu za djela "Flora južne Bosne", koje je ostalo nedovršeno, te "Flora Bosne, Hercegovine i oblasti Novoga Pazara", koje je na latinskom jeziku počela da izdaje Srpska kraljevska akademija u Beogradu, ali ga je smrt spriječila da tu djelo dovrši i u cijelosti objavi. Neke bilješke toga dijela ostale su u botaničkom odjeljenju sarajevskog muzeja, a kustos Karlo Maly obradio je i preostali dio, kako bi ga Srpska Kraljevska Akademija u Beogradu mogla objaviti.  Kao redovni profesor njemačkog sveučilišta u Pragu objavio je djelo *Kegelalionsvcrhiillnisse der Ilyrischen Lander* u kojem se,  pored ostalih krajeva,  obrađeno i područje Bosne i Hercegovine, te je nedvojbeno važna podloga za sva daljnja proučavanja flore i vegetacije ovih krajeva. 

Profesor Beck-Mannagetta se već vrlo rano javlja kao sarađnik naučnog glasila sarajevskog muzeja "Glasnika Zemaljskog muzeja". Godine 1896 (knj. VIII str. 13) u članku "Plodovi i sjemenje iz sojenice u Ripču" naučno je obradio sve plodove i sjemenke koje je nađeno  prilikom iskopavanja prehistorijske sojenice bronzanog  doba u Ripču kod Bihaća, i od tada pa sve do 1923. Bio je stalni saradnik  Glasnika. Takvi i njegovi radovi su izlzili nastavcima pod naslovom »Flora Rosne i Hercegovine i novopazarskog sandžaka« U tim radovima obradio je Pteridophyta (GZM  XXVIII (1910): 31-336), a od Phanerogama: Gymnospermae, Angiospermae: Monocotvledoneae (GZM XV (1903): 1-48 i 185-230) i od Dicotyledonae: Choripetalae (GZM XVIII (1906):  69-82,  137-150 i 469-496; XIX (1907): 15-30; XXI (1909): 135-166; XXVI (1914): 451-476; XXVIII (1916): 41-168;  XXX (1918): 311-316; XXXII (1920): 83-128; XXXIII (1921): 1-18; XXXV (1923):  49-74). Kako je 
Zemaljski muzej u Sarajevu je tada izvjesno vrijeme (1893—1913) sve važnije priloge na našem jeziku prevodio i na njemački i objavljivao pod naslovom *Wissenschaftliche Mitteilungen aus Bosnien und Herzegovina*, to se jedan dio radova Dr. Gunthera Beck-Mannagette nalazi i u njima: *Die botanisehe Objekte aus dem Phalbau von Ripač bei Bihać* (1897), *Ein botanischer Ausflug auf dem Troglav 1913 m bei Livno* (1897) i *Flora von Bosnien, der Herzegovina und des Sandžaks Novipazar* (1904., 112 strana i 1909 godina 150 strana).  Dr. Günther Beck-Mannagetta bio je vrlo susretljiv i ljubazan u svakoj prilici, о čemu su svjedočili  njegovi bivši učenici, koji su s njime proveli po nekoliko godina. Dr. Günther Beck-Mannagetta nije  bio  sama vrstan saradnik "Glasnika Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine" i priznati naučnik, nego i neumorni i zaslužni istraživač flore i vegetacije Jugoslavije.

Glavna naučna interesovanja Günthera Beck von Mannagette bili su biogeografija biljaka i flora Alpa i Balkana. Beck je u svojoj monografiji iz 1895. godine revidirao i rod * *Nepenthes*.

;Glavne publikacije
* *Flora von Niederösterreich* (1890.–1893.)
* *Die Vegetationsverhältnisse der illyrischen Länder begreifend Südkroatien, die Quarnero-Inseln, Dalmatien, Bosnien und die Hercegovina, Montenegro, Nordalbanien, den Sandzak Novipazar und Serbien* (1901.)
* *Hilfsbuch für Pflanzensammler* (1902.)
* *Flora Bosne, Hercegovine i Novipazarskog Sandzaka* (tri toma, 1903.–1927.)
* *Grundriß der Naturgeschichte des Pflanzenreiches*, (1908.)
* Doprinosio je i kreiranju djela *Die natürlichen Pflanzenfamilien: Orobanchaceae* Englera i Prantla.

## Napomena
*Ritter* je titula, najbolje prevedena kao "vitez", u britanskom smislu, nasljedni viteški kralj, a ne ime ili prezime.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Biografija sa fotografijom u: Jan-Peter Frahm & Jens Eggers, *Lexikon deutschsprachiger Bryologen''. Books on Demand Gmbh 2001. , 

Kategorija:Rođeni 1856.
Kategorija:Umrli 1931.
Kategorija:Biografije, Bratislava
Kategorija:Austrijski naučnici
Kategorija:Austrijski botaničari
Kategorija:Mađarski botaničari