Konoplja (rod)

**Konoplje** (lat. *Cannabis*) naziv je koji uključuje tri vrste, sa sedam nižih taksona (podvrsta). To je tipski rod biljaka cvjetnica iz porodice *Cannabaceae*.

Vrste su:
**Cannabis sativa*,
**Cannabis indica*, i 
**Cannabis ruderalis*. Ove biljke su autohtone  u Centralnoj Aziji I Indijskom potkontinentu.

Konoplja se odavno koristi za proizvodnju vlakna, za ulje od konoplje, u medicinske svrhe i kao rekreativna droga. Industrijski proizvodi konoplje izrađeni su od biljaka konoplje koja je selekcionirana za proizvodnju obilja vlakana. Da bi zadovoljili Konvenciju UN-a za narkotike, neki sojevi kanabisa su uzgojeni za proizvodnju minimalne razine tetrahidrokanabinola (THC), glavnog psihoaktivnog sastojka. Mnoge biljke se selektivno uzgajaju za proizvodnju najviše THC (kanabinoida), koji se dobijaju  od ljekovitih cvjetova. Iz ove biljke su ekstrahirani različiti spojevi, uključujući hašiš i hašišovo ulje. U 2013., globalno je u legalnoj proizvodnji dobijeno 60.400 kilograma kanabisa. Smatra se da je te godine, između 128 i 232 miliona ljudi koristilo kanabis kao rekreativnu drogu (2,7% do 4,9% globalne populacije u dobi između 15 i 65 godina).

## Opis
[thumb|300px|*Cannabis* koji raste kao [korov u podnožju Dhaulagirija.]]

Konoplja je dvodoma jednogodišnja biljka, cvjetnica.

Stabljika na otvorenim terenima naraste, od uobičajenih 50&nbsp;cm, do čak 8 m, što ovisi o (pod)vrsti i ekološkim uvjetima. U evropskim klimatima i kvalitetima tla, obično prosječno dosegne do oko 2 m, ali u posebnim tretmanima i do 4 m.

Korijen je razgranat i dubok; u povoljnim uvjetima može dospjeti i do oko 1, 5 m dubine. Zato se, u nekadašnjim plodoredima, konoplja sijala na osiromašenim ili „teškim“ zemljištima koja je neophodno učiniti rahlijim. Nakon toga dolazile su kulture sa plićim korijenom, kao žitarice, naprimjer.

Listovi su prstoliko izdijeljeni vidljivom nervaturom sprovodnih snipića; prvi par listova obično imaju jedan rwžanj, čiji se broj postepeno povećava do maksimuma od oko trinaest po listu (obično sedam ili devet), u zavisnosti od sorte i uslova gajenja. Na vrhu biljke izraste cvjetovi, čiji se broj postepeno smanjuje npo jedan po režnju. Niži parovi listova obično se javljaju u suprotnom rasporedu, a gornji parovim – alternativno na glavnom stablu zrele biljke.

Listovi imaju neobične i dijagnostički značajne obrasce rasporeda žilica, koji omogućuje (i slabo upućenim osobama) razlikovanje konoplje i nepovezanih vrsta, koje imaju zbunjujuće slične listove (vidi sliku). Kao što je uobičajeno u nazubljenim listovima, svaki listić (režanj) ima centralnu venu, koja se proteže ka njegovom vrhu. Međutim, vena listića polazi iz niže centralne vene lista, obično u suprotnom položaju, jer prvi urez nije dolje, kao naredni. To znači da se na putu iz srednjeg rebra lista, do tačke odvajanja listića, vene idu ka vrhu režnja, prolazeći blizu međuvenskog ureza. Ponekad vene zapravo prolaze tangentno u odnosu na zarez, ali često prolaze na maloj udaljenosti, a kada se to desi, dotaknute vene (povremeno par takvih), odvajaju se i spajaju na obodu lista, na najdubljoj tački ureza. Ovakav raspored žilica varira malo među sortama, ali u cjelini omogućava da se, prema površini lista, pouzdano odredi  lišće *kanabisa*, i bez posebne opreme. Čak i tanki uzorci listova biljke se mogu identificirati sa preciznošću, mikroskopskim pregledom ćelija i sličnih lisnih struktura, ali su za to potrebni posebna stručnost i oprema.

Cvjetovi su dvodomni, što znači da na istoj biljci postoje odvojeni ženski i muški. Međutim, rijetko su zabilježeni i jednodomni cvjetovi, tj. oni koji u istom ocvijeću imaju oba spolna organa. Muški cvjetovi se nalaze u labavoj metlici, a ženski su u grozdovima. Jednodomne biljke, alternativno, imaju muške i ženske cvjetove na istoj ili odvojenim drškama. Cvjetovi su anamofilni, što znači da se oprašuju vjetrom.

U prirodi, hromosomska garnitura konoplje ima diploidni 2n=20, a poliploidi se induciraju vještački, u cilju povećanja količin biomase.

## Razmnožavanje 
Svi poznati sojevi roda  *Cannabis* oprašuju se pomoću vjetra, a plod je ahenija. Većina sojeva kanabisa su biljke kratkog dana, uz moguću iznimku *C. sativa * ssp. *sativa* var. *spontanea* (=* C. ruderalis*), koja se obično opisuje kao "autocvjetna" i može biti neutralna u potrebama za  dužinom dana.

*Cannabis* je predominantno dvodomna biljka, koja ima ima nesavršene cvijet, sa prašničkim "muškim" i plodničkim kasnim "ženskim" cvjetovima, na odvojenim biljkama. U vrlo ranom razdoblju Kinezi su biljku kanabis prepoznali kao dvodomnu a (oko 3. stoljeće p. n. e.). *Erya* rječnik definira *xi* "muški" "kanabis" " *fu*(ili *ju*) "ženski" kanabis.  Pored toga, 13/98 definirao je cvast i cvjetove kanabisa, a 13/159 i *bo*"薜" divlji kanabis.

Muški cvjetovi se obično razvijaju na labavim vlatima, a ženski cvjetovi na racemama.

Također su opisani i mnogi jednodomni varijeteti, u kojima svaka biljka ima i muške I ženske cvjetove. Iako se jednodomne biljke često nazivaju "hermafroditima", pravi hermafroditi – koji su rjeđe zastupljeni u "kanabisu" – imaju prašnike I tučkove u istim pojedinačnim cvjetovima , dok jednodomne imaju muške i ženske cvjetove na različitim lokacijama na istoj biljci.  Subdvodomnost (pojava jednodomnih i dvodomnih jedinki u istoj populaciji) također je rasprostranjena. Mnoge su populacije opisane kao seksualno nestabilne.

Kao rezultat intenzivne selekcije u uzgoju, kanabis pokazuje mnogo seksualnih fenotipova koji se mogu opisati u odnosu na ženski i muški cvijet koji se javljaju pojedinačno ili su svojstveni ua sortu. Za proizvodnju lijekova preferiraju se dvodomne sorte, gdje se koriste plodovi (proizvedeni od ženskih cvjetova). Dvodomne sorte su takođe poželjne za proizvodnju tekstilnih vlakana, dok su jednodomne preferirane za proizvodnju celuloze i papira. Pretpostavlja se da se jdnodomnost može upotrijebiti za razlikovanje legalnih kultura jednodomne konoplje od usjeva ilegalnih droga. Međutim, sojevi *sativa* često imaju jednodomne jedinke, vjerovatno kao rezultat inbridinga.

[thumb|left|Ženski cvjetovi sa viodljivim [trihomima]]
thumb|upright|Muški cvjetni pupoljci

## Determinacija spola
Za *Cannabis* je napisano da ima jedan od najkompliciranijih mehanizama određivanja spola među dvodomnim biljkama. Mnogi modeli predloženi su da se objasne njegov model određivanje spola.

Na osnovu studija određivanja spola kod konoplje, K. Hirata je prvi put izvestio 1924. da je prisutan XY sistem određivanja spola. U to vrijeme, sistem XY bio je jedini poznati sistem određivanja spola. X:A sistem prvo je opisan kod Drosophila sp 1925. Ubrzo nakon toga, Schaffner doveo u sumnju Hiratinu interpretaciju, i objavio rezultate svojih vlastitih studija o preokretu spola u konoplji, zaključujući da se koristi sistem X: i da su na seks još više uticali uvjeti iz okruženja.

Od tada su otkrivene mnoge različite vrste sistema za određivanje spola, posebno u biljkama. Dvodomnost je relativno neuobičajena u biljnom carstvu, a vrlo mali postotak biljnih vrsta biljaka imao je XY sistem. U većini slučajeva u kojima se nalazi XY sistem veruje se da se nedavno razvijao i nezavisno.

Od 1920-ih predloženi su brojni modeli određivanja spola za "kanabis". Ainsworth opisuje određivanje spola u rodu kao upotrebu X /autosommog tipa doziranja.

Na pitanje jesu li heteromorfni spolni hromosomi zaista prisutni najpogodnije je odgovoriti ako su  bili jasno vidljivi u kariotipu. Kanabis  je bila jedna od prvih biljnih vrsta koja je imala kariotip; međutim, to je bilo u doba kad je priprema kariotipa bila primitivna po modernim standardima (vidi citogenetika). Prijavljeno je da su se heteromorfni spolni hromosomi pojavili kod stadavih jedinki dvolične konoplje „Kentucky“, ali nisu pronađeni u pistilnim jedinkama iste sorte. Dioecious „konoplja“ iz Kentuckyja pretpostavljalo se da koristi XY mehanizam. Heterosomi nisu primijećeni kod analiziranih prašničkih jedinki  konoplje „Kentucky“,  niti u nepoznatom njemačkom kultivaru. Za ove se sorte pretpostavljalo da imaju spolni hromosomski  par sastava XX. Prema drugim istraživačima, od 1996. nije objavljen nijedan moderan kariotip „kanabisa“. Zagovornici XY sistema tvrde da je Y hromosom nešto veći od X, ali ga je teško citološki.razlikovati.

Mnogo kasnije, 1995., Sakamoto i razni koautori  koristili su RAPD za izoliranje nekoliko genetičkih markera koje smatraju da su povezani sa  DNK muških biljaka (MADC), a koje tumače kao indirektni dokaz muškog hromosoma. Nekoliko drugih istraživačkih grupa prijavilo je identifikaciju markera povezanih sa muškim jedinkama, pomoću RAPD i amplifikacije polimorfizams dužine fragmenta. Ainsworth je prokomentarisao te nalaze, navodeći:

Zna se da se okolinsko određivanje spola pojavljuje kod različitih vrsta. Mnogi istraživači sugeriraju da je spol kod  kanabisu određen ili snažno pod utjecajem faktora okoline. Ainsworth preispituje da liječenje auksinom i etilenom, kao biljnim hormonima ima feminizirajuće efekte, a tretman sa citokininima i giberelininima ima efekte maskulinizacije. Zabilježeno je da spol kanabisa  može biti preokrenut koristeći hemijsku obradu. Razvijen je PCR metod zasnovan za detekciju povezanih sa ženskim polimorfizmima DNK pomoću genotipizacije.

Hemp plants-cannabis sativa-single 3.JPG|Muška biljka
Cannabis indica Selkem.jpg|Racema ženske hašišne biljke roda *Cannabis*

## Također pogledajte
*Indijska konoplja

## Reference
## Vanjski linkovi
* International Plant Names Index (IPNI)

Kategorija:Biljke
Kategorija:Rosales
Kategorija:Droge
Kategorija:Ljekovito bilje