Prst

[mini|500px|Prsti:
1. [palac
2. kažiprst
3. srednji prst
4. prstenjak
5. mali prst.]]

**Prst** () je ud šake  i stopala  ljudskog tijela i tip organa za manipulacije i čulo dodira na  šakama  čovjeka i drugih primata.

Ljudi normalno  imaju pet prsta, sa kostima koje se nazivaju falange, na svakoj ruci (izuzetak su polidaktilija, oligodaktilija i nedostatak prstiju). Prvi prst  je palac, a zatim slijede kažiprst, srednji prst ili srednjak, prstenjak (domali) i mali prst. Prema različitim definicijama, palac se može nazvati prstom ili ne.

## Anatomija
### Kosti
Palac (povezan sa trapezastom kosti) nalazi se na jednoj od strana, paralelno sa cijelom rukom.

Dlan ima pet metakarpalnih kostiju, po jednu za svaki od pet prstiju. Ljudske ruku imaju 14 digitalnih kostiju, zvaih  falange, ili falangne kosti: dvije palca (koji nema srednje falange) i tri u svakom od četiri ostala prsta. Distalne (vršne)  falange nose imaju nokte, sredinom ove falange i proksimalne falange.
Sezamoidne  kosti su male s okoštalim čvorovima ugrađenim  u tetive da djeluju kao  poluge i smanjuju pritisak na osnovi tkiva. Ima ih više  na osnovi prsta ; tačan broj varira kod različitih ljudi.

Zglobovi prsta su: međufalangni i metakarpofalangni, između falangnih kostiju sa povezivanjem falangi na metakarpalne kosti.
*Lagodica prsta * je mesnata masa na palmarmekom dijelu prsta.

### Mišići
a, gdje prsti sviraju isti komad (usporeno, nema zvuka).]]

Svaki prst može samostalno savijati  i opružati(lagani pokreti, bez zvuka).

Svaki se prst može  savijtati  i opružati, zgrabiti poput kliješta primicati i kružiti. Fleksija je daleko najjači pokret. Kod ljudi, postoje dva velika mišića koji proizvode fleksiju svakog prsta, i dodatnih mišića koji povećavaju pokrete. Svaki prst se može kretati neovisno o drugima, iako skupni mišići koji pokreću svaki prst mogu biti djelomično uklopljeni, a tetiva može biti priključen na međusobni ostatak fibroznog tkiva, sprečavajući potpuno slobodno kretanje.
 
Prsti ne sadrže mišiće (osim *arrector pili*).Mišići koji  pokreću zglobove prsts su u tenaru šake i podlaktici. Duge tetive koje omogućuju kretanje podlaktičnih  mišića mogu se uočiti pod kožom na zglobu i na poleđini ruke.

Mišići  prstiju se mogu podijeliti na spoljašnje i unutrašnje.
Spoljašnji mišići su dugi fleksor (savijači) i ekstenzori (opružači). Nazivaju spoljašnjim jer se mišićno tijelo nalazi na podlaktici.

Prsti imaju dva duga fleksora, koji se nalazi na donjoj strani podlaktice. Oni izdužuju od tetive u  falange prstiju. Duboki fleksori su pridodai  distalnoj  falangi, a površinski  fleksori sredini falange. Fleksori  ustvari omogućuju savijanje prstiju. Palac ima po  jedan  dugi i kratki savijač u  u tenarnoj grupi mišića. Ljudski palac ima i druge mišiće u thenarnoj  grupi (oponenirajućih mišića), čima se pokreće  u opoziciji, što omogučujue (pri)hvatanje.

Opružači  se nalaze na zadnjoj strani podlaktice i povezani su na složeniji način nego fleksori za leđa prstiju. Tetive  se sjedinjuju  sa  mišićima *interosseous* i *lumbricus* da se formira mehanizam opružanja.  Primarna funkcija ekstenzora je da usmjeravaju prste . Palac ima dva ekstenzora u podlaktici;  njihove tetive formiraju tenarski čvor. Kažiprst i mali prst imaju i dodatni ekstenzor, koji se koristi za, na  primer,  pokazivanje.  Opružači se nalaze šest posebnih prostora:
*1. hvatač *pollicis longus* i ekstenzor *pollicis brevis*; 
*2. ekstenzor *carpi radialis longus* i *brevis*; 
*3. ekstenzor *pollicis longus*, ekstenzor *digitorum indicis*; 
*4.*digititorum communis*; 
*5. ekstenzor *digiti minimi*; 
*6. ekstenzor *carpi ulnaris*.

U unutrašnjoj  grupi mišića su tenarni i hipotenarni mišića (tenar u korijenu palca, hipotenar malog prsta),  leđni  *interossei* ruke i palmarni  *interossei* mišići (između metacarpalnih  kostiju) i lumbrikalni mišići ruke. Lumbrikalni  proizlaze iz dubokog fleksora *digitorum profundus* (i posebni su jer nemaju koštano porijeklo), na mehanizmu leđnih  ekstenzornih omotača.

### Koža
Osim genitalija,  vrhovi prstiju imaju najveću koncentraciju somatosenzornog sistema receptora dodira i termoreceptora,  među svim područjima ljudske kože,  što ih čini izuzetno osjetljivim na temperaturu, pritisak, vibracije, teksturu i vlagu. Nedavne studije ukazuju da prsti mogu osjećati nano-skalu bore na naizgled glatkoj površini, a takav nivo osjetljivosti ranije nije zabilježen  
Tako se prsti se najčešće koriste kao senzorne sonde za utvrđivanje  svojstva dsodirnih objekata, pa su su skloni ozljedama. Vrhovi prstiju se mogu regenerirati zajedno sa kožom, kostima i noktom.

## Reference
## Također pogledajte
*Šaka
*Ruka

Kategorija:Prsti