Tikva

**Tikva** ili **bundeva** ponekad i **buća** () je vrsta biljke iz porodice *Cucurbitaceae*. Plodovi su najčešće okrugli, spljošteno ili izduženo ovalni, s glatkom, blago rebrastom korom, unutra intenzivno žute do narandžaste obojenosti. Debeli školjka sadrži sjemenke i pulpu. Neke sorte sa sa sličnim izgledom i su i izvedeni iz vrste *Cucurbita maxima*. Specifična zimske sorte potiču od drugih vrsta, uključujući i *C. argyrosperma* i *C. moschata*, koje se također ponekad nazivaju "bundeva" ili *tikva*. U Novom Zelandu i području australskog govornog engleskog jezika, termin *bundeve* uglavnom se odnosi na širu kategoriju pod nazivom zimske *squash*. Na Zapadnom Balkanu su posebno raširene sorte zvane **masirača** ili **stambolka**, sa većom količinom jestive pulpe.

Bundeve su porijeklom iz Sjeverne Amerike. Odavno se široko uzgajaju za komercijalnu upotrebu, a koriste se kako u hrana i za rekreaciju. Pita od tikve – tikvenjača naprimjer, je tradicionalni dio obroka zahvalnosti u Kanadi i SAD-u, iako su komercijalno konzervirani tikveni prei i pite od bundeve obično izrađeni od različitih vrste zimskih vrsta često isklesan kao lampioni za ukras oko Noći vještica, zabavnog obreda zvanog *Halloween*. Ta praksa polahko pristiže i u Bosnu i Hercegovinu. Međutim, na Zapadnom Balkanu, posebno u Bosni, tikva se prvenstveno upotrebljava za sprevljanje pita, nadjevaka, pečenih i kuhanih jela, sokova i džemova, a popularno je i prženje posoljenih košpica.

## Opis
Smatra se da su se tikve, kao ostale njima srodne vrste, nastale u Sjevernoj Americi. Najstariji dokazi, sjemenki potiču od prije između 7.000 i 5.500 p. n. e, a pronađene su u Meksiku. Budući da su neke iz iste botaničke klasifikacije dijele po različito imenovanim kategorijama, sva imena se često koriste kao sinonimi. Botanička klasifikacija se često oslanja na pojavu da je stabljika bundeve više kruta, bodljikava i pravokutna (približni ugao od pet stupnjeva), dok su stabljike tikvica uglavnom mekše, više zaobljene, sa više zalistaka uz plod. Tradicijske *C. pepo* bundeve obično teže između 2,7 i 8,2&nbsp;kg, iako je sorte krupnijih plodova (vrste *C. maxima*) redovno dosegnu težinu od preko 34&nbsp;kg.

Boja bundeve potiče od naradžastih pigmenata kojima obiluje. Glavne hranjive tvari su lutein, alfa i beta karoten, od kojih potonji u tijelu stvara vitamin A.

## Etimologija
Oznaka vrste potiče od grčkog *pepon* (πέπων), za "velike dinje", nešto okruglo i veliko. U francuskom je ovu reč prilagođena na *pompon*, koja je britanski promijenjena u *pumpion* i kasnije američki kolonisti promijenjen to riječ koja se koristi danas, *squash* (=tikva). U Hercegovini i Dalmaciji, za dinju je ustaljena oznaka *pipun*.

## Taksonomija 
Morfološke razlike unutar vrsta * C. pepo * su toliko velike između njenih različitih podvrsta i sorti da se pogrešno identificiraju kao potpuno odvojene vrste. Ove ogromne razlike su ukorijenjene u njihovo rasprostranjene, odnosno geografsku distribuciju. Neke sorte rastu u sušnim regijama, a druge u vlažnim područjima. *C. pepo* je jedna od starijih, ali ne i najranije pripitomljenih vrsta biljaka.

Velika većina savremenih teorija počiva na peretpostavci da sve potiču iz Meksika, od hibrida *C. fraterna* x *C. texana* koji je evoluirao u dvije domestikacijske grane u različitim područjima: jedna u Meksiku, a druga u istočnom dijelu SAD, kao *C. fraterna* I *C. texana*, kao predačkih vrsta. *C. pepo* se mogla pojaviti u Starom svijetu prije nego što je iz Meksika prenesena u Južnu Ameriku.

Ustanovljeno je da od razine mora do malo iznad 2000 m n/v, listovi išće imaju 3-5 režnjeva i dužine 20–35&nbsp;cm. Sve podvrste, varijeteti i kultivari su konspecifični neplodni oblici. RAPD polimorfnost DNK se pokazala korisnom u sređivanje odnosa u vrsti, podvrstama i sortama  *C. pepo*, pokazujući da je malo, ako ih i ima, današnjih sorti koje vode porijeklo od *C. texana*. Povezane su sa *C. fraterna*, ali još nije poznat predački primjerak u južnom Meksiku.

Divlja *C. pepo* se još uvijek nalazi u istim oblastima Meksika, kao *C. fraterna*. Njihovi izoenzimI su vrlo slični. *C. pepo* ima više sličnosti sa * C. fraterna * nego sa *C. texana*, za koju se  također tvrdilo da je predak *C. pepo*. Svi proučavali aleli *C. fraterna* se također nalaze i u *C. pepo*. Prema tome, *C. fraterna* je najbliži rođak *C. pepo*, koja je najvjerovatnije rani pripitomljena oblik *C. fraterna*. Za razliku od većine divljih *Cucurbita* vrsta, neki primjerci plodova *C. fraterna* su otkrili da nisu bili gorki. Njegova uobičajena staništa su suha brdska, ogoljena područja. *C. pepo* može biti kompilospecies *C. fraterna* i *C. texana*, koja se pojavljuje u biti dvije vrste koje su bile izvorno odvojene.

Filogenetska veze i odnosi među pripitomljenim i divljim vrstama roda *Cucurbita* (*Cucurbitaceae*) objašnjene su analizom mitohondrijske DNK, na osnovu prisurtnih alela u dvije različite grupe: *C. pepo*: bundeve, kalabaza, kriola, i pulpaste su u jednom, a ukrasne tikve savijenog, žirolikog oblika, skalop i još nekoliko su u drugoj. * C. fraterna* je genetički bliža prvoj grupi, a *C. texana * drugoj.

Ukrasne tikve pronađene u Teksasu nazivaju se *C. p*. var. *texana*, a one koje su nađene izvan Texas (Illinois, Missouri, Arkansas, Oklahoma i Louisiana) nazivaju *C. p.* var. *ozarkana*. U studiji iz 1989. o nastanku i razvoju *C. pepo*, Paris je predložio da je originalni divlji uzorak bio sa malim okruglim plodovim i da su suvremene bundeve njegovi direktni potomci. Također je predložio da su savijene, ukrasne i skalop tikve rane varijante, a da su žirolike je križanci između skalopa i tikve. Od 2012, od toga ništa nije univerzalno prihvaćeno. U 2002, Decker-Walters je predložio konvenciju o taksonima tikve: : i jednog nejestivog kultiviranog  varijeteta.

## Također pogledajte
*Lubenica
*Dinja

## Reference
## Vanjski linkovi
* Kew plant proDatoteka: *Cucurbita pepo* (pumpkin)

Kategorija:Ishrana
Kategorija:Cucurbita
Kategorija:Povrće
Kategorija:Tikve