Kockar i bludnica

**Kockar i bludnica** američki je revizionistički vestern film snimljen 1971. u režiji Roberta Altmana u kojem glavne uloge tumače Warren Beatty i Julie Christie. Scenarij Altmana i Briana McKaya zasnovan je na romanu *McCabe* iz 1959. pisca Edmunda Naughtona. Altman ga je nazvao "anti-vestern" filmom jer ignoriše ili krši brojne vestern konvencije. Snimljen je u Britanskoj Kolumbiji u Kanadi u jesen i zimu 1970, a premijerno je prikazan 24. juna 1971.

Film je dobio priznanje kritike i zaradio je nominaciju za nagradu Oscara za Christie u kategoriji najbolju glumicu. Američki filmski institut proglasio je film 8. najvećim vesternom svih vremena na svojoj listi AFI-jevih 10 Top 10 2008, a 2010. je izabran na očuvanje u Sjedinjenim Državama u Nacionalni filmski registar Kongresne biblioteke kao "kulturološki, historijski ili estetski značajan."

## Radnja 
Godine 1902. misteriozni kockar po imenu John McCabe stigao je u brzorastući gradić prezbiterijanaca, u državi Washington, nazvan po svojoj jedinoj značajnoj zgradi, visokoj, ali uglavnom neiskorištenoj kapeli. McCabe brzo zauzima dominantnu poziciju nad prostodušnim i letargičnim stanovnicima grada, zahvaljujući njegovoj agresivnoj ličnosti i upornim glasinama da je on zapravo ozloglašeni revolveraš poznat kao "Pudgy" McCabe.

Kako bi se izdržavao, McCabe osniva improvizirani bordel, koji se sastoji od tri prostitutke kupljene za 200 dolara od svodnika u obližnjem gradu Bearpaw. Britanska gospođa s kokni akcentom Constance Miller dolazi i ubjeđuje McCabea da joj dozvoli da upravlja njegovom javnom kućom dok se on fokusira na vođenje kockarnice. Njih dvoje postaju finansijski uspješni poslovni partneri, pretvarajući svoj mali biznis najveći u gradu, a između njih se razvija romantična veza, iako mu ona naplaćuje seks.

Kako grad postaje bogatiji, Sears i Hollander, par agenata iz kompanije Harrison Shaughnessy Mining Company u Bearpawu, dolaze da otkupe McCabeov posao, kao i okolne rudnike cinka. Harrison Shaughnessy je poznat po tome što je ubijao ljude kada odbiju njegove zahtjeve za prodajom. McCabe ne želi prodati po njihovoj početnoj cijeni od 5,500 dolara, ali se poigrava s njima u pregovorima zahtijevajući previsoku traženu cijenu. Agenti odlaze zgađeni, a gospođa Miller ga upozorava da se neće vratiti.

Plaćene ubice Butler, Breed i Kid stižu u grad sa zadatkom da ubiju McCabea. Djelujući uplašeno, McCabe popušta i pristaje na prodaju. Butler odbija da parira, izjavljujući da je McCabe prevarant i da nikada nije ubio nikoga u svom životu. McCabe se vraća u Bearpaw kako bi pronašao agente, ali nakon što je saznao da nijedan još uvijek nije tu, posjećuje advokata Clementa Samuelsa u nadi da će dobiti pravnu zaštitu od Harrisona Shaughnessyja. Advokat, ambiciozni političar, podiže McCabeovo samopouzdanje tvrdeći da ljudi poput njega moraju da se suprotstave velikim kompanijama kao što je Harrison Shaughnessy.

McCabe se vraća u grad i pokušava se sakriti u kapeli, ali pastor zgrabi njegovu sačmaricu i tjera ga napolje prije nego što ga Butler smrtno ubije. Oboreni fenjer izaziva požar u crkvi i građani žure da pomognu u gašenju. McCabe uspijeva ubiti Breeda i Kida u zasjedi, ali Kid uspijeva da ga rani prije nego što umre. Dok se građani mobiliziraju za borbu protiv požara u kapeli, McCabea smrtno rani Butler, koristeći lovačku pušku; dok Butler pokušava da se uvjeri u ubistvo, McCabe izvlači derringer i ubija ga. Dok građani slave gašenje požara, McCabe umire sam u snijegu, dok gospođa Miller leži pod sedativima u stacionaru za liječenje od ovisnosti od opijuma.

## Uloge 
*Warren Beatty - John McCabe
*Julie Christie - Constance Miller
*René Auberjonois - Patrick Sheehan
*William Devane - Clement Samuels
*John Schuck - Smalley
*Corey Fischer - g. Elliot
*Shelley Duvall - Ida Coyle
*Bert Remsen - Bart Coyle
*Keith Carradine - kauboj
*Michael Murphy - Eugene Sears
*Antony Holland - Ernest Hollander
*Hugh Millais - Butler
*Manfred Schulz - Kid
*Jace Van Der Veen - Breed
*Jeremy Newson - Jeremy Berg
*Jack Riley - Riley Quinn

*Tom Hill - Archer
*Linda Sorensen - Blanche
*Janet Wright - Eunice
*Maysie Hoy - Maisie
*Elizabeth Knight - Birdie
*Jackie Crossland - Lily
*Elizabeth Murphy - Kate
*Carey Lee McKenzie - Alma
*Linda Kupecek - Ruth
*Wayne Robson - barmen
*Wayne Grace - Munson
*Anne Cameron - gđa. Dunn
*Graeme Campbell - Billy Cubbs
*Terence Kelly - Quigley
*Don Francks - Buffalo
*Brantley Kearns - violinist

## Produkcija 
### Uvod u snimanje 
Film je zasnovan na romanu Edmunda Naughtona pod imenom *McCabe* iz 1959. godine. David Foster, jedan od producenata filma, otkupio je filmska prava na roman 1968. godine; saznao je za roman dok je pregovarao s Ellen Wright (udovicom romanopisca Richarda Wrighta) oko prava na *Mandarine*, roman Simone de Beauvoir. Wright je bila Naughtonova agentica, koja je tada živjela u Parizu i radila za *International Herald Tribune*. Sa svojim partnerom, Mitchellom Browardom, Foster je potom pregovarao sa studijom Fox za dva filma. Do oktobra 1968. Foster je naručio scenarij od Ben Maddowa, poznatog pjesnika i scenariste.

Godine 1969. Altman je bio u postprodukciji filma *M*A*S*H* i doveo je Fostera na projekciju; Fosteru se svidio film i potpisao je s Altmanom da režira film baziran na *McCabeu*. Složili su se da sačekaju dok *M*A*S*H* ne postane hit na blagajnama kako bi obezbijedili finansiranje za *McCabe-a*. Drugi scenarij – nezavisno od Maddowovog – naručen je od Briana McKaya, koji ga je završio za samo pet sedmica. Revidirana verzija tog scenarija iz jula 1970. postala je "scenarij snimanja" za film.

Foster je nazvao Warrena Beattyja u Engleskoj da razgovaraju o filmu; Beatty je odletio u New York da vidi *M*A*S*H*, a zatim je odletio u Los Angeles da potpiše za *McCabea*. Film se prvobitno zvao *Opklada Prezbiterijanske crkve*, nakon opklade među malobrojnim posjetiteljima crkve da li će McCabe preživjeti njegovo odbijanje ponude da se otkupi njegova imovina. Altman je izvijestio da je službenik Prezbiterijanske crkve nazvao Warner Brothers, kako bi se požalio da se njihova crkva spominje u filmu o bordelima i kockanju. Žalba je izazvala promjenu imena u *John Mac Cabe*, ali je na kraju prikazan pod imenom *Kockar i bludnica*.

### Snimanje 
Film je snimljen u Zapadnom Vancouveru i u Squamishu, po hronološkom redu, što je rijetkost za filmske pregaoce. Ekipa je pronašla odgovarajuću lokaciju za snimanje i izgradila "set", kao što je McCabe izgradio grad u filmu. Gospođa Miller je dovedena u grad s J. I. Case 80 KS parnom lokomotivom iz 1912; parna lokomotiva je originalna i funkcionalna, a posada ju je koristila za pogon drvoprerađivačke fabrike nakon njenog dolaska. Stolari koji su radili za film bili su lokalni stanovnici i mladići iz Sjedinjenih Država, koji su bježali od regrutacije u Vijetnamski rat; bili su obučeni u autentičnu nošnju i koristili su se oruđem tog perioda, tako da su u pozadini mogli da se bave svojim poslom, dok se radnja odvijala u prvom planu.

Posada je polagala cijevi po cijelom gradu, postavljenim tako da mogu stvoriti izgled kao da pada kiša. Budući da grad Vancouver uglavnom prima veliku količinu kiše, obično je bilo potrebno samo uključiti ventile da bi se scene snimale u rijetkim danima kada nije padala kiša, kako bi se uskladile s onima snimljenim u danima kada je padala kiša. Snijeg je počeo padati pred kraj snimanja, kada su požar u crkvi i sukob bili jedine preostale scene. Beatty nije želio početi snimati po snijegu, jer je to bilo finansijski rizično: da bi se očuvao kontinuitet, ostatak filma bi morao biti snimljen po snijegu. Altman je uzvratio da je, budući da su to jedine preostale scene za snimanje, najbolje je nastaviti jer nema šta drugo da se radi. Scena "zastoja", koja je zapravo više scena "mačke i miša" koja uključuje pucanje neprijatelju u leđa, i istovremena scena požara u crkvi snimani su tokom devet dana. Teški snijeg, sa izuzetkom nekoliko mjesta na tlu bez snijega, bio je pravi; članovi ekipe su se zabavljali praveći snjegoviće i grudvali su se u pauzama snimanja.

Film, posebno završna scena, netipičan je za vestern žanr. Obračun neodlučnog protagoniste i njegovih neprijatelja odvija se u snijegu u ranim satima, a ne u "podne". Umjesto da se kriju u zatvorenom prostoru i gledaju kako se bitka odvija napolju, građani vrve po ulicama i uglavnom nisu svjesni pucnjave koja se odvija u njihovoj sredini. Kako bi postigli jedinstven izgled, Altman i Zsigmond su odabrali "flash tehniku" zamagljivanjem negativa filma prije njegovog eventualnog izlaganja, kao i korištenje brojnih filtera na kamerama, umjesto da manipulira filmom u postprodukciji; na ovaj način studio ga nije mogao natjerati da promijeni izgled filma u nešto manje jednistveno.

### Montaža 
Montaža filma je trajala mnogo duže od njegovog snimanja. Altman i Lou Lombardo, montažer i režiser druge ekipe, proveli su devet mjeseci montirajući film u sjevernom Vancouveru, blizu mjesta snimanja. Montaža je bila inovacija u svoje vrijeme jer glavna priča o Johnu McCabeu i Constance Miller zauzima relativno malo vremena u trajanju filma, posebno u prvoj polovini filma. Pauline Kael je to naglasila u svojoj kritici filma iz 1971. godine. kada je napisala: "Klasična priča je samo nit u priči koju Altman priča... Ljudi koji svraćaju i odlaze iz tog mjesta - primitivnog rudarskog grada - nisu samo pozadina za McCabea i gđu. Miller; McCabe i gđa. Miller su jednostavno dvoje najzanimljivijih ljudi u gradu, a mi njihove priče hvatamo na prvi pogled, dok su u interakciji s drugim likovima i jedni s drugima... Životi dolaze i odlaze, a osjećaj koliko malo znamo o tome postaju dio sadržaja; generalno znamo malo o likovima u filmovima, ali pošto smo sigurni da je to malo sve što treba da znamo, a samim tim i sve što treba da znamo, to nam ne smeta. Ovdje smo kao da smo svjedoci jedne vizije prošlosti..."

Ovaj aspekt filmske montaže prenio se i u neobičnu montažu zvuka filma, koja može spojiti mnoge razgovore i zvukove i ne naglašava glavne likove. U svom udžbeniku o filmskoj produkciji Bruce Mamer je napisao: "Robert Altman je bio poznat po korištenju ovog stila slojevitog rezanja dijaloga. Scena u baru na granici Divljeg zapada koja otvara njegov film (Louis Lombardo, montažer) ima isječke razgovora koji su u osnovi akcije u prvom planu."

Ken Dancyger opisuje efekat u smislu umanjivanja dijaloga kao elementa u filmu: "Mnogi likovi govore istovremeno, a mi smo svjesni diskretnosti njihovih razgovora, ali kako se njihovi komentari prelivaju u komentare drugih, efekat je umanjivanje dijaloga. Scena pomjera dijalog iz informativnog statusa koji obično zauzima, i prelazi u kategoriju buke. Jezik postaje zvučni efekat. Kada čujemo dijalog, bitan je govornik, a ne ono šta se govori."

Slično, Jay Beck piše: "Film predstavlja potpuno pokretanje prakse preklapanja dijaloga u Altmanovom filmskom opusu. Vizuelne i akustične strategije u filmu izbjegavaju stavljanje glavnih likova u prvi plan u narativu i publika mora raditi na praćenju priče ili priča dok se odvijaju.

### Pjesme Leonarda Cohena 
Osim muzike koja se može čuti u običnom životu Prezbiterijanske crkve, jedina muzika za film sastoji se od tri pjesme koje je komponirao i izveo Leonard Cohen, kanadski pjesnik koji je objavio svoj prvi album pjesama 1967. Njihov značaj naglašava Scott Tobias, koji je 2014. napisao da je "Film za mene nezamisliv bez Cohenovih pjesama, koje funkcioniraju kao ovi žalosni međuprostorni elementi koji ujedinjuju cijeli film." Altmanu se izuzetno svidio Cohenov debitantski album, *Songs of Leonard Cohen*, pa je 1967. godine kupovao dodatne kopije nakon što bi se izlizale prethodne ploče. Zatim je zaboravio na Cohenov album. Nekoliko godina kasnije, Altman je posjetio Pariz, neposredno nakon što je završio snimanje filma *Kockar i bludnica*, i ponovo otkrio Cohenov album. Lou Lombardo, montažer filma, koristio je muziku za održavanje ritma za film. Kasnije je rekao: "Mislim da je razlog zašto su se pjesme uklapale taj što su se ti tekstovi urezali u moju podsvijest, pa sam ih, kada sam snimao scene, uklopio u pjesme, kao da su napisane za njih."

Altman nije očekivao da će moći da obezbijedi prava na Cohenovu muziku jer je *McCabe* bio film Warner Brothersa, a Cohenov album je objavljen preko Columbia Recordsa. Nazvao je Cohena, očekujući da će ga impresionirati sa svojim nedavnim uspjehom filma *M*A*S*H*, ali je otkrio da Cohen nije ni čuo za film. Umjesto toga, Cohen je volio Altmanov manje popularan nastavak filma *Brewster McCloud*. Cohen je dogovorio da njegova diskografska kuća jeftino licencira muziku, čak je i zapisao u ugovor da će prodaja tog albuma nakon izdavanja *McCabea* vratiti dio honorara Altmanu (aranžman koji je u to vrijeme bio prilično neobičan). Tri Cohenove pjesme korištene u filmu su "The Stranger Song", "Sisters of Mercy" i "Winter Lady". Te pjesme su izdane zajedno na singlici u Francuskoj 1971. godine i drugim evropskim zemljama tokom 1972. godine.

## Kritike 
Na internet pregledniku Rotten Tomatoes, film ima ocjenu odobravanja od 85% na osnovu 60 recenzija, s prosječnom ocjenom 8,70/10. Kritički konsenzus web stranice glasi: "film nudi revizionistički nastrojenim vestern obožavateljima značajan rani dodatak žanru, istovremeno označavajući rani apogej za režisera Roberta Altmana“. Na pregledniku Metacritic, film je dobio ocjenu 93 na osnovu 17 recenzija, što ukazuje na "univerzalno priznanje". Film je 2012. godine dobio pet glasova u anketama magazina *Sight & Sound* kojeg izdaje Britanski filmski institut, a u kasnijoj anketi BBC-a izabran je kao 16. najveći američki film ikada snimljen. U intervjuu iz 2009. filmski kritičar A.O. Scott ga je nazvao jednim od svojih pet omiljenih filmova.

Film je prikazan bez probnih projekcija u kinima Criteriona i Loew'sa u New Yorku i dobio je uglavnom negativne kritike njujorških dnevnih novina, uključujući i jednu od Vincenta Canbyja iz *The New York Timesa*, koji je napisao da je film vukao svoju priču s takvom "umornom simbolikom" "da je efekat slabljenje njegovog narativnog pogona i dostojanstva njegove fikcije." Također ga je kritizirao Rex Reed, koji ga je nazvao "nekoherentnim, amaterskim, prostodušnim, dosadnim i potpuno bezvrijednim smećem" i "uvredom za inteligenciju svakoga dovoljno glupog ili mazohističkog da ga odgleda do kraja"; dodao je da je "na projekciji kojoj je prisustvovao u srijedu uvečer bilo toliko zviždanja, i bacanja biltena prema ekranu da je mislio da će razbješnjela publika zapaliti kino. Ne bi ih krivio za to." Međutim, kritičari sedmičnika su bili oduševljeni filmom, uključujući Judith Crist i Pauline Kael iz *The New Yorkera* koji su ga nazvali "prelijepim filmskim snom - prolaznim, s vizijom onoga kakav je život na granici mogao biti", dodajući: "Film je toliko upečatljiv da vas ostavlja prilično ošamućenog." Također, Kathleen Carroll iz njujorškog *Daily Newsa* dala je filmu tri i po zvjezdice od moguće četiri i rekla da "Altman nikada ništa ne navodi niti objašnjava. On sugerira prolaznost vremena i čovjek mora odgonetnuti njegove tragove. Njegova briga nije da rasplete zaplet, već da uhvati atmosferu ili osjećaj i to radi prekrasno čak do te mjere da ublaži boju tako da film izblijedi, i poprimi antički izgled."

Roger Ebert je filmu dao četiri zvjezdice od moguće četiri i napisao je "da je film kao nijedan drugi vestern ikada snimljen, a s njim i Robert Altman zaslužuje svoje mjesto kao jedan od najboljih savremenih režisera." Kasnije je dodao film na svoju listu "Sjajnih filmova", gdje je rekao da je "Robert Altman snimio desetak filmova koji se na ovaj ili onaj način mogu nazvati odličnim, ali jedan od njih je savršen, a taj je *Kockar i bludnica* (1971).Gene Siskel mu je također dodijelio četiri zvjezdice i nazvao ga "briljantnim filmom, ne zbog priče, već zbog načina na koji je ispričana... Konstruiranje tako delikatnih scena je obilježje finog snimanja filma a Altman je očito majstor."Charles Champlin iz *Los Angeles Timesa* nazvao je film "zanimljivim", ali "neujednačenim kao pogled u jeftino ogledalo". Gary Arnold iz *The Washington Posta* je napisao: "Opet Altman donosi poseban način života ležerno, ali živopisno. 'McCabe' je maštovit trijumf djelomično u vidljivom, tehničkom smislu - pedantna, konvencionalno autentična rekonstrukcija vestern-grada – ali uglavnom u emotivnom smislu – duboko proživljena i uzbudljiva romantična vizija vestern društva.”

Les Wedman iz *Vancouver Suna* je napomenuo da je "lokalno, prvotno interesovanje za film koji je snimljen prošle zime u West Vancouveru i Squamishu, kome će biti potrebno više od zadivljujuće i slikovite fotografije Vilmosa Zsigmonda i prisustva domaćih glumaca na platnu kako bi privukli publiku čak i ovdje. I nažalost, čak i uz različit stepen glume zvijezda Warrena Beattyja i Julie Christie, film nema mnogo više da ponudi." James Speers je, međutim, napisao u *The Province* da je film "prekrasan san i važan dio sna o Vancouveru." Daniel Stoffman iz *The Toronto Stara* nazvao je film "sat i po vremena mrmljanja Warrena Beattyja, namrštene Julie Christie i drečanja Leonarda Cohena na zvučnom zapisu. Nije ništa drugo nego to." Dave Lanken iz montrealske *Gazette* rekao je da "za režisera Roberta Altmana, *McCabe* mora biti izvor zadovoljstva. Tako je različit od njegovog *M*A*S*Ha* ili njegovog *Brewster McClouda*, ali je još jedno malo remek-djelo." Kritičar u "Montreal Staru" nazvao je film "lijepom, ali ponekad pretencioznom sagom na otvorenom".

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *McCabe & Mrs. Miller* essay https://www.loc.gov/static/programs/national-film-preservation-board/documents/mccabe.pdf by Dr. Chelsea Wessels on the National Film Registry website 
* 
* 
* 
* 
* 
* *McCabe & Mrs. Miller: Showdowns* an essay by Nathaniel Rich at the Criterion Collection
* *McCabe & Mrs. Miller* essay by Daniel Eagan In America's Film Legacy, 2009-2010: A Viewer's Guide To The 50 Landmark Movies Added To The National Film Registry In 2009–10, Bloomsbury Publishing USA, 2011,  Pages 131-134 https://books.google.com/books?id=4GNRD_icEmkC

Kategorija:Filmovi iz 1971.
Kategorija:Filmovi u režiji Roberta Altmana
Kategorija:Filmovi snimljeni u Vancouveru
Kategorija:Filmovi s radnjom u saveznoj državi Washington
Kategorija:Američki vesterni
Kategorija:Filmovi Warner Brosa
Kategorija:Filmovi na engleskom jeziku
Kategorija:Američki filmovi