Minta

**Minta** (Μίνθη ili Μένθη ili Μίντη), u drevnoj grčkoj religiji i grčkoj mitologiji, jest najade nimfa podzemlja povezana s mitskom rijekom Kokit. Volio ju je Had, kralj podzemlja, i postala je njegova ljubavnica, ali su je u biljku nane pretvorili ili njegova supruga Perzefona ili njegova sestra i svekrva Demetra. Biljku su neki zvali i Hediosmos (ἡδύοσμος), što znači "slatko mirisna".

## Mitologija 
Kćerka paklenog riječnog boga Kokita, postala je ljubavnica Hadu, gospodaru podzemlja i bogu mrtvih. U ljubomori, njegova supruga Perzefona je intervenisala i preobrazila Mintu, prema riječima Strabonovog izveštaja, "u baštensku biljku, koju neki zovu hediosmos (doslovno 'slatko mirisna')". Planina u blizini Pilosa dobila je ime po Minti, gdje se nalazio jedan od rijetkih Hadovih hramova u Grčkoj:

Blizu Pila, na istoku, nalazi se planina nazvana po Minti, koja je, prema mitu, postala Hadova ljubavnica, a koju je Kore zgazio, i pretvorena je u mentu, biljku koju neki zovu Hedyosmos. Nadalje, u blizini planine nalazi se područje posvećeno Hadu.

Slično tome, interpretacija Nikandre je da kada je Minta postala Hadova ljubavnica; Perzefona ju je raskomadala, ali je Had svoju mrtvu ljubavnicu pretvorio u mirisnu biljku koja je nosila njeno ime u njenom sjećanju. Ovidije također kratko spominje Mintu i njenu transformaciju od strane Perzefone u svojim Metamorfozama, ali ne spominje priču koja stoji iza toga. Prema Opianu, Minta je bila Hadova ljubavnica prije nego što je oteo i oženio Perzefonu, te ju je ostavio po strani kada je oženio svoju kraljicu. Poslije bi se hvalila da je ljepotom nadmašila Perzefonu i da će joj se Had uskoro vratiti; U bijesu zbog nimfine drskosti, Perzefonina majka Demetra ju je zgazila i tako je iz zemlje iznikla trava nane:

Nana je, kažu ljudi, nekada bila sluškinja pod zemljom, Kokitova nimfa, koja ja ležala u krevetu Adoneusa; ali kada je silovao sluškinju Persefonu sa Etnejskog brda, tada se ona glasno žalila prekomjernim riječima i ludo buncala zbog ljubomore, a Demetra ju je u bijesu zgazila nogama i uništila. Jer rekla je da je plemenitijeg oblika i izvrsnije ljepote od tamnooke Perzefone i hvalila se da će joj se Adoneusa vratiti i protjerati drugu iz svojih dvorana: takva joj je zaljubljenost skočila na jezik. I iz zemlje je iznikla slaba biljka koja nosi njeno ime.

Bell bilježi da je Demetra prošla kroz previše boli nakon Perzefonine otmice i djelomičnog povratka da bi tolerisala bilo kakvo preljubničko ponašanje prema svojoj kćeri. Opianovo pisanje da je zgažena do smrti je možda aluzija na glagol μινύθω, minytho, što znači "smanjiti". Orfej je pisao da je Demetra, vidjevši biljku nane tužnu, mrzeći je učinila ju je neplodnom.

Prema Onomastikonu od Julius Pollux, Mintu je spomenuo pjesnik Kratin, atinski dramatičar Stare komedije, u svojoj izgubljenoj drami Nomoi ("zakoni").

## Kultura 
U staroj Grčkoj, biljka nana je korištena u pogrebnim obredima, zajedno sa ruzmarinom i mirtom, a ne samo za ublažavanje mirisa truleži. Nana je bila element u fermentisanom ječmenom napitku zvanom kikeon koji je bio suštinski pripremni enteogen za učesnike. u Eleusinskim misterijama, koje su inicijatima nudile nadu u zagrobni život. Minta je možda potekla iz Demetrinih misterijskih kultova, zajedno sa figurama kao što su Baubo i kćeri Keleja. S druge strane, tvrdi se da je mit helenističkog porijekla (323–31. p. n. e) umjesto toga. Također se smatralo snažnim afrodizijakom, otuda i Mintina uloga ljubavnice Hada; istovremeno se koristio i kao kontraceptivna metoda, jer se vjerovalo da bi se njegova konzumacija prije seksualnog čina spriječila trudnoću. Tako je nana, biljka sterilnosti, viđena kao protivnik Demetere, boginje plodnosti. U istom duhu, odnos Minte i Hada je jalov, budući da ne rađaju djecu, što važi i za Hada i Perzefonu. Plod nara, središnji mit o Hadu i Persefoni, bio je i simbol plodnosti i metoda kontrole rađanja, baš kao i nana.

## Reference 
## Literatura 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  Online version at Perseus.tufts project.
* 
* 
*  Online version at the Perseus Digital Library.
* 
*  Mrežno izdanje dostupno na Perseus.tufts.

Kategorija:Grčka mitologija