Juka

***Yucca***, na bosanskom **juka**  je rod trajnih grmova i  drveća  u porodici *Asparagaceae*, potporodica *Agavoideae*. Njegovih 40–50 vrsta ističe se po rozetama i zimzelenim, žilavim, mačolikim  listovima i veliki završetak vlatima  bijelih ili bjelkastih cvjetova. Oni su izvorno iz vrućih i suhih (aridnih) dijelova Amerike i Kariba.

Rani izvještaji o vrstama bili su konfuzni u odnosu na vrste roda *Manihot* (naprimjer *Manihot esculenta*). Slijedom toga, Linnaeus je pogrešno je izvukao generičko ime iz riječi  jezika *Taíno*  za potonju, *yuca* (napisano s jednim "c").

Uobičajeno je da raste na seoskim grobljima, kada se u grozdastom cvastu (obično blijed) na tankoj stabljici pojavljuje kao njihajuća prikaza.

## Rasprostranjenje
thumb|right|200px| Rasprostranjenje kapsularnih vrsta na jugozapadu, srednjem zapadu SAD, meksičkoj Kaliforniji i Kanadi
Raspon prirodnog rasprostranjenosti roda *Yucca* (49 vrsta i 24 podvrste) pokriva ogromno područje Amerike. Rod je zastupljen kroz Meksiko i proteže se u Gvatemalu (*Yucca guatemalensis *). Prostire se i na sjever kroz Baja Kaliforniju na zapadu, a na sjeveru, u jugozapadni dio Sjedinjenih Država, kroz sušne centralne države sve do sjevera, kao što je sjevernije Al u Kanadi (* Yucca glauca* ssp. *albertana*).
Juka je porijeklom sa nekih Karipskih otoka, sjeverno prema obalnim nizijama i sušnim obalnim područjimaa jugoistočnih SAD, uz Meksički zaliv i Južnotlantske države, od obalnog Teksasa do Marylanda.

Juke su se podjednako prilagodileširokom rasponu klimatskih i ekoloških uslova. Nalaze se u stjenovitim pustinjama i badlands, u preirijaa i pašnjacima, u planinama tih područja, u svijetlim šumama, na pjeskovitim obalama  (* Yucca filamentosa * '), pa čak i u zonama suptropske i poluumjerenih prostora, mada su one općenizo  stanovnici  staništa sa suhim (aridnim)  i  polusušnaim (semiaridnjm) klimatima.

## Ekologija
Juke imaju vrlo specijaliziran, mutualistički sistem oprašivanja, a oprašuju ga moljci juke (porodica *Prodoxidae*);  insekti  prenose polen iz prašnika jedne biljke na  žig tučka druge, i istovremeno odlažo jaje u cvijet; lsrva moljaca potom se hrani sjemenkama u razvoju, uvijek ostavljajući dovoljno sjemena da produži vrstu. Određene vrste moljaca juke razvile su antagonističke karakteristike protiv biljke i ne pomažu u naporima oprašivanja biljaka dok nastavljaju da odlažu jaja u biljku radi sopstvene zaštite. Vrste  juke su domaćinske biljke za gusjenica s gigantskog jukinog moljca (*Megathymus yuccae*), ursinskog gigantskog skipera (*Megathymus ursus*), i  Streckerovog  gigantskog skipera (*Megathymus streckeri*).
[thumb|right|170px|Veliko [Jošuino drvo s debelim stablom na ranču Grapevine Springs, Arizona]]
[thumb|right|170px| Ljubičasti plodovi *[Yucca aloifolia*.]]

## Adaptacije
Vrste juke prilagodile su se širokom rasponu klime u planinama, obalnom pijesku, travnjacima i prerijama kao i stjenovitim ravnicama i pustinjama. Većina vrsta  ima guste, voštane kožnate pokrove, kako bi se spriječio gubitak vode isparavanjem. Često čuvaju vodu u debelim korijenima. Neki juke vodu pohranjuju u gustom, mesnatomm lišću. Neke pustinjske biljke imaju masnu prevlaku na listovima ili jastučićima koji zadržavaju vlagu i na taj način smanjuju gubitak vode. Neke vrste odbacuju  lišće tokom suše kako bi spriječile gubitak vode transpiracijom. Mrtvo lišće juke se obavija oko debla stabala i pomaže da se zaštiti od sunca. Kanalizirani listovi juke usmjeravaju vodu  rose i kišnicu  do svojih korijena. Kažu da su juke „prilagođene  vatri“; tj. rastu i šire se intenzivno nakon divljih požara.

## Upotreba
Juke se široko uzgajaju kao ukrasne biljke u vrtovima. Mnoge vrste također imaju jestive dijelove, uključujući plodove, semenke, cvjetove, cvjetne stabljike, a rjeđe korijenje. Upućivanje na korijen juke kao hranu često proizlazi iz zbrke sa sličnom, ali botanički nepovezanom yucom, koja se naziva i kasava ili manioka (* Manihot esculenta *).  U korijenu jedne juke (*Yucca elata*) nalaze se u saponini i koriste se kao šampon u ritualima Indijanca. Osušeni listovi juke i vlakna debla imaju nisku temperaturu zapaljenja, što biljku čini poželjnom za upotrebu u paljenju vatre putem trenja. Stabljika (kada se osuši) j cvjetovi  često se koriste uz pomoć čvrstik komada cedra za potpaljivanje primitivne vatre.

U ruralnim područjima planina Appalache, vrste poput "Yucca filamentosa" nazivaju se „vješalicama za meso“. Čvrsti, vlaknasti listovi  s oštrim vrhovima koristili su se za probijanje mesa i spajali kako bi formirali petlju  kojom bi ga mogli objesiti  za soljenje ili u dimljenje.

### Gastronomija
Cvjetne  latice su jestive. Latice se blanširaju samo 5 minuta, a zatim se kuhaju „a la mexicana“ (s paradajzom, lukom, čilijem) ili u „tortitas con salsa“ (pljeskavice od jaja sa zelenim ili crvenim umakom). Prije blanširanja,  uklanjaju se reproducijski  organi, jer su previše gorki.
## Kultivacija
Juke se široko uzgajaju kao arhitektonsko bilje koje daje dramatičan naglasak pejzažnom dizajnu. Toleriraju različite uvjete, ali najbolje se uzgajaju na punom suncu u suptropskim ili blagim umjerenim područjima. U povrtlarskim centrima i katalozima vrtlarstava obično se grupiraju s drugim arhitektonskim biljkama.
Unekim državama, Joshuino drvo  (*Yucca brevifolia*) zaštićeno je zakonom. Za prikupljanje u divljini  potrebno je odobrenje. Kao pejzažnim biljkama, može ih smetati prekomerna voda tokom ljetne faze mirovanja, pa ih pejzažniuzgajivačii izbegavaju.
Nekoliko vrsta juke može se uzgajati na otvorenom, pri umjerenom klimatiziranju.

Mnoge druge vrste prethodno klasificirane u rod  *Yucca*nsada su klasificirane u rodove *Dasylirion*, *Furcraea*, *Hesperaloe*, *Hesperoyucca* i  ''Nolina' '

## Taksonomska podjela
*Sekcija *Yucca* bivša *Sarcocarpa* Engelm.
**Serija Faxonianae Hochstätter
****Yucca carnerosana* ([Trel.) McKelvey
****Yucca faxoniana* (Trel.) Sarg.
**Serija *Baccatae* Hochstätter
****Yucca baccata*  Torr.
*****Yucca baccata* Torr. ssp. *baccata*
*****Yucca baccata* Torr. ssp. *vespertina* (McKelvey) Hochstätter
*****Yucca baccata* Torr. ssp. *thornberi* (McKelvey) Hochstätter
****Yucca confinis* McKelvey
****Yucca endlichiana* Trel.
****Yucca arizonica* McKelvey
**Serija *Treculianae* Hochstätter
****Yucca grandiflora* Gentry
****Yucca declinata* Laferr.
****Yucca treculiana* Carriere
****Yucca torreyi* Shafer
****Yucca schidgera*  Roezl ex Ortgies
****Yucca schotti* Engelm.
****Yucca capensis* Lenz
****Yucca jaliscensis* Trel.
****Yucca periculosa* Baker
****Yucca mixtecana* Garcia-Mend.
****Yucca decipiens* Trel.
****Yucca valida* Brandegee
****Yucca potosina* Rzed.
****Yucca filifera* Chabaud
**Serija *Gloriosae* Hochstätter
****Yucca gloriosa* L.
****Yucca recurvifolia* Salisb.
**Serija  *Yucca*
****Yucca madrensis* Gentry
****Yucca linearifolia* Clary
****Yucca elephantipes* Regel
****Yucca lacandonica* Gomez-Pompa & Valdes
****Yucca aloifolia* L.
****Yucca yucatana* Engelm.
*Sekcija *Clistocarpa* Engelm.
****Yucca brevifolia* Engelm.)
*****Yucca brevifolia* Engelm. ssp. *brevifolia*
*****Yucca brevifolia* Engelm. ssp. *jaegeriana* (McKelvey) Hochstätter
*****Yucca brevifolia* Engelm. ssp. *herbertii* (Webber) Hochstätter
*Sekcija *Chaenocarpa* Engelm.
**Serija *Filamentosae* Hochstätter
****Yucca filamentosa* L.
*****Yucca filamentosa* L. ssp. *filamentosa*
*****Yucca filamentosa* L. ssp. *smalliana* (Fernald) Hochstätter
*****Yucca filamentosa* L. ssp. *concava* (Haw.) Hochstätter
****Yucca flaccida* Haw.
**Serija: Rupicolae Hochstätter
****Yucca cernua* Keith
****Yucca pallida* McKelvey
****Yucca queretaroensis* Pina Lujan
****Yucca reverchonii* Trel.
****Yucca rigida* (Engelm.) Trel.
****Yucca rostrata* Engelm. ex Trel.
****Yucca rupicola* Scheele
****Yucca thompsoniana* Trel.
**Serija *Harrimaniae* Hochstätter
****Yucca harrimaniae* Trel.
*****Yucca harrimaniae* Trel. ssp. *harrimaniae*
*****Yucca harrimaniae* Trel. ssp. *neomexicana* (Wooton & Standl.) Hochstätter
*****Yucca harrimaniae* Trel. ssp. *sterilis* (Neese & Welsh) Hochstätter
*****Yucca harrimaniae* Trel. ssp. *gilbertiana* (Trel.) Hochstätter
****Yucca nana* Hochstätter
**Serija *Glaucae* (McKelvey) Hochstätter
****Yucca angustissima* Engelm. ex Trel.
*****Yucca angustissima* Engelm. ex Trel. ssp. *angustissima*
*****Yucca angustissima* Engelm. ex Trel. ssp. *toftiae* (Welsh) Hochstätter
*****Yucca angustissima* Engelm. ex Trel. ssp. *kanabensis* (McKelvey) Hochstätter
*****Yucca angustissima* Engelm. ex Trel. ssp. *avia* (Reveal) Hochstätter
****Yucca baileyi* Wooton & Standl.
*****Yucca baileyi* Wooton & Standl. ssp. *baileyi*
*****Yucca baileyi* Wooton & Standl. ssp. *intermedia* (McKelvey) Hochstätter
****Yucca coahuilensis* Matuda & Pinja Lujan
****Yucca elata* Engelm.
*****Yucca elata* Engelm. ssp. *elata*
*****Yucca elata* Engelm. ssp. *utahensis* (McKelvey) Hochstätter
*****Yucca elata* Engelm. ssp. *verdiensis* (McKelvey) Hochstätter
****Yucca glauca* Nutt.
*****Yucca glauca* Nutt. ssp. *glauca*
*****Yucca glauca* Nutt. ssp. *stricta* (Sims) Hochstätter
*****Yucca glauca* Nutt. ssp. *albertana* Hochstätter
****Yucca campestris* McKelvey
****Yucca constricta* Buckley
****Yucca arkansana* Trel.
*****Yucca arkansana* Trel. ssp. *arkansana*
*****Yucca arkansana* Trel. ssp. *louisianensis* (Trel.) Hochstätter
*****Yucca arkansana* Trel. ssp. *freemanni* (Shinners) Hochstätter
*Sekcija *Hesperoyucca* Engelm.
** *Hesperoyucca* 
****Yucca whipplei* Torr.
*****Yucca whipplei* Torr. ssp. *whipplei*
*****Yucca whipplei* Torr. ssp. *caespitosa* (Jones) Haines
*****Yucca whipplei* Torr. ssp. *intermedia* Haines
*****Yucca whipplei* Torr. ssp. *percursa* Haines
*****Yucca whipplei* Torr. ssp. *newberryi* (McKelvey) Hochstätter
*****Yucca whipplei* Torr. ssp. *eremica* Epling & Haines

## Kultivari
Od 1897. do 1907. Carl Ludwig Sprenger kreirao je i imenovao 122 hibrida u rodu "Yucca".

## Galerija 

Datoteka:DirkvdM green on blue plant.jpg|Nepoznata vrsta blizu Orosíja, Costa Rica
Datoteka:Yucca-closeup.JPG|*Yucca* u blizini Nacionalnog parka  parka  Carlsbad Caverns u Novom Meksiku]]
Datoteka:Yucca.jpg|*Yucca harrimaniae*, poznata i kao Harrimanova juka  

## Dopunska literetura
* Fritz Hochstätter (Hrsg.): * Yucca (Agavaceae). Band 1 Dehiscent-fruited species in the Southwest and Midwest of the USA, Canada and Baja California *, Selbst Verlag, 2000. 
* Fritz Hochstätter (Hrsg.): * Yucca (Agavaceae). Band 2 Indehiscent-fruited species in the Southwest, Midwest and East of the USA*, Selbst Verlag. 2002. 
* Fritz Hochstätter (Hrsg.): * Yucca (Agavaceae). Band 3 Mexico *, Selbst Verlag, 2004. 

## Također pogledajte
*Cvjetnica

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Yucca species and their Common names - Fritz Hochstätter
* New Mexico Statutes and Court Rules: State Flower

Kategorija:Asparagaceae
Kategorija:Flora Sjeverne Amerike
Kategorija:Biljke