open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kačamak

[mini|Kačmak u [Sjeverna Makedonija|Sjevernoj Makedoniji]]
**Kačamak** (, ) ili **pura** je vrsta tradicionalnog jela spremljena obično od kukuruznog brašna.

Ovo jelo je tradicionalno u Srbiji, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Bugarskoj, Sjevernoj Makedoniji i Turskoj. Uz kačamak se mogu dodavati razni prilozi: sir, pržena svinjska mast, pržena slanina, čvarci, kiselo mlijeko, slatko mlijeko, šećer i kajmak.

Može se dodati i krompir koji se kuha dok se ne raspadne i kombinira s brašnom u homogenu masu.

Slična jela kačamaku postoje i u drugim dijelovima Balkana. U Italiji postoje slična jela, kao što su *polenta* ili *palenta.*

## Također pogledajte 
* Bosanska kuhinja

## Reference 
Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Bugarska kuhinja
Kategorija:Crnogorska kuhinja
Kategorija:Srpska kuhinja
Kategorija:Turska kuhinja
Rahatlokum

mini|Sarajevski rahatlokum
**Ratluk** ili **rahat-lokum** je vrsta slatkog deserta, pihtijaste mase od rižinog brašna ili skrobnog brašna sa dodatkom šećera u prahu.

Ratluk je omiljena poslastica u arapskim zemljama, kao i u Turskoj, Bugarskoj, Srbiji, Bosni i Hercegovini, Sjevernoj Makedoniji, Grčkoj i Kipru. U Grčkoj i na Kipru se pravi posebne vrste lokuma - Kiparski lokum.

Za dobijanje posebnih vrsta ratluka dodaju se: pavlaka, razni sokovi, sirup od ružinog cvjeta, preljev od čokolade, sok od limuna., komadići badema, komadići oraha, komadići lješnjaka

Riječ **ratluk** (**rahat-lokum**) potiče od turskih rječi *rahat lokum*, koje su verovatno adaptacija arapske sintagme *raha(t) al - holkum* (راحه الحلقوم), koja znači „zadovoljstvo za grlo.

## Također pogledajte 
* Bosanska kuhinja

## Reference 
Kategorija:Turska kuhinja
Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Srpska kuhinja
AFI-jevi najveći mjuzikli

Dio serije 100 godina AFI-ja..., **AFI-jevi najveći mjuzikli** jest spisak top 25 mjuzikla u američkoj kinematografiji. Objavio ga je Američki filmski institut u Hollywood Bowlu 3. septembra 2006. Za razliku od većine prethodnih spiskova, uključuje samo 25 dobitnika i nije predstavljen u televizijskom programu.

## Spisak 
## Vanjski linkovi 
* AFI-jevih 100 godina mjuzikla 
* Spisak 180 nominiranih mjuzikla
* Spisak 25 dobitničkih mjuzikla

AFI-jevi najveći mjuzikli
AFI-jevi najveći mjuzikli
Bamija

**Bamija** ili **okra**, poznata i kao bamja i bamnja  (lat. *Abelmoschus esculentus*),  jest biljka cvjetnica iz porodice *Malvaceae*, red Malvales, iz tropskih i suptropskih krajeva. Životni vijek joj je jednu godinu. Hermafrodit, čiji su oprašivači (polinatori) pčele.

Geografsko porijeklo bamije je sporno: Zapadna Afrika, Etiopija ili Južna Azija. Biljka se uzgaja u tropskim, suptropskim i toplim umjerenim regijama širom svijeta.

Dlačice na sjemenu mahuna mogu biti nadražujuće za neke ljude. Vlakna dobivena iz stabljike služe kao zamjena za jutu i izradu papira i tekstila.

Sirova bamija sadrži 90% vode, 2% bjelančevina, 7% ugljikohidrata i zanemariv sadržaj masnoća. U 100 grama sadrži 20% ili više dnevnih potreba vlakana, viramina C i vitamina K, a nešto manje ima vitamina B1, folne kiseline, i magnezija.

mini|left|Plod bamije

## Sinonimi 
* *Abelmoschus bammia* Webb
* *Abelmoschus longifolius* (Willd.) Kostel.
* *Abelmoschus officinalis* (DC.) Endl.
* *Abelmoschus praecox* Sickenb.
* *Abelmoschus tuberculatus* Pal & Singh
* *Abelmoschus tuberculatus var. deltoidefolius* T.K.Paul & M.P.Nayar
* *Hibiscus esculentus* L.
* *Hibiscus esculentus var. praecox* (Forssk.) A.Chev.
* *Hibiscus esculentus var. textilis* A.Chev.
* *Hibiscus ficifolius* Mill.
* *Hibiscus hispidissimus* A.Chev. [Illegitimate]
* *Hibiscus longifolius* Willd.
* *Hibiscus praecox* Forssk.

## Reference 
Kategorija:Ljekovito bilje u Africi
Turšija

mini|Turšija
**Turšija** (  , , ) jest ukiseljeno povrće ili voće ili kombinacija povrća i voća uz dodatak aromatičnog bilja ili plodova i bilja koje potiče fermentaciju. Za kiselost najčešće se koriste paprike (kiseli krastavci), krastavci , zeleni paradajz , mrkva, karifol. Povrće se slaže u velike staklene tegle i prelije otopinom vode i soli. Za neko povrće dodaje se malo esencije. U seoskim domaćinstvima krastavci se pripremaju u drvenim bačvama ili kačicama.

Kiseli krastavčić služi kao prilog ili meze .

## Dio balkanske i bliskoistočne kuhinje 
Turšija je dio balkanske i bliskoistočne kuhinje, u sunčanim područjima u kojima ima puno voća i povrća (Bosna i Hercegovina, Srbija, Sjeverna Makedonija, Grčka, Kurdistan, Turska, Iran, Bugarska). Turski putopisac Evlija Čelebija spominje (u 17. vijeku) turšiju iz Travnika, pripremljenu od posebne vrste kruške - karamut, koja se nakon fermentacije koristila kao salata.

## Također pogledajte 
* Bosanska kuhinja

Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Turska kuhinja
Kategorija:Iranska kuhinja
Kategorija:Srpska kuhinja
Kategorija:Makedonska kuhinja
Kategorija:Bugarska kuhinja
Kategorija:Azerbejdžanska kuhinja
Punjena paprika

[mini|Punjena Paprika s [krompirom]]
**Punjena paprika** jest jelo od paprike, punjeno mješavinom mesa i riže u umaku od paradajza, sastojaka koji se sastoje od zelene ili crvene paprike, jaja, začina, soli, paradajza , mljevenog mesa i riže.

Jelo se naziva punjena paprika na bosanskom, polnjena paprika na slovenskom, Palnena Chushka na bugarskom, Polneti Piperki na makedonskom, Plněná paprika na češkom, Plnená paprika na slovačkom, a Töltött paprika na mađarskom, što znači „punjene paprike“ , Farširovani perec na ukrajinskom, što znači "punjena paprika". Jelo je popularno u Mađarskoj, Češkoj, Slovačkoj, Srbiji,Sjevernoj Makedoniji, Bugarskoj, Bosni, Hrvatskoj, Sloveniji, Crnoj Gori i Ukrajini. Također postoje mnoge varijacije jela širom Balkana.

Punjene paprike tradicionalno su jelo u svim kuhinjama jugoistočne Evrope. Najčešće se pripremaju tako da paprike napunite mješavinom mljevenog mesa, riže i nekoliko začina.

Tradicionalno u Bugarskoj punjenje se priprema unaprijed skuhanom rižom, lukom, mljevenim mesom i začinima. Nakon punjenja paprika stavljaju se u posudu za pečenje, dodaje se voda i jelo peče u pećnici. Ako se ohlađenom nadjevu doda sirovo jaje, punjene paprike mogu se kuhati u tavi.

Osim mljevenog mesa i riže, mogu se koristiti vegetarijanska punjenja poput poriluka, riže, graha, bulgura, kuskusa. Moguće je puniti paprike svježim sirom i jajima. Sami paprike mogu biti svježe ili sušene.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Bosanska kuhinja

Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Hrvatska kuhinja
Kategorija:Mađarska kuhinja
Kategorija:Srpska kuhinja
Kategorija:Bugarska kuhinja
Kategorija:Crnogorska kuhinja
Kategorija:Ukrajinska kuhinja
Kategorija:Makedonska kuhinja
Ljubomir Kerekeš

**Ljubomir Kerekeš** (rođen 16. januara 1960) jest hrvatski filmski, kazališni i televizijski glumac.

## Biografija 
### Karijera 
Široj je publici postao poznat ulogom majora JNA Alekse Milosavljevića u komediji Vinka Brešana *Kako je počeo rat na mom otoku* iz 1996. godine, kada je za sobom već imao 14 godina glumačkog staža u varaždinskom kazalištu. Dvije je godine nastupao u Satiričkom kazalištu Kerempuh, a od 1998. stalni je član HNK u Zagrebu. Glumio je, između ostalih, i u filmovima *Bogorodica*, *Posljednja volja* te *Lov u Bosni*, gdje je nastupio s Richardom Gereom.

Kerekeš je 1996. godine osvojio dvije Nagrade hrvatskog glumišta, jednu za ulogu majora Alekse u filmu *Kako je počeo rat na mom otoku*, a drugu za ulogu Jedermanna u predstavi "Jedermann iliti Vsaković" u izvedbi HNK u Varaždinu.

Također uspješno glumi i na televiziji, gdje se ističu uloge u TV-serijama "Naši i vaši", "Bumerang", "Zauvijek susjedi" te "Mamutica".

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* *Čista ljubav* kao Zdenko Majdak (profesor) (2017–2018)
* *Horvatovi* kao Franjo Horvat (2015)
* *Počivali u miru* kao Ilija (2013)
* *Jugoslavenske tajne službe* kao Andrija Hebrang (2012)
* *Najbolje godine* kao Ante Lalić "Lale" (2010–2011)
* *Nova u Dragošju* kao Ante Lalić "Lale" (2010)
* *Lov u mutnom* *(TV pilot)* kao Štef (2010)
* *Tito* kao Dimitrov (2010)
* *Mamutica* kao Jerko (2008–2009)
* *Bibin svijet* kao psihijatar (2009)
* *Zakon!* kao Srđan (2009)
* *Zauvijek susjedi* kao Ferdo Jurić (2007–2008)
* *Stipe u gostima* kao doministar Livadić (2008)
* *Dobre namjere* kao Sunčičin otac (2007)
* *Ponos Ratkajevih* kao Fritz (2007)
* *Odmori se, zaslužio si* kao Jimi (2007)
* *Bumerang* kao Vlatko Poklepović (2005–2006)
* *Bitange i princeze* kao čuvar (2005)
* *Zlatni vrč* kao Slavko (2004)
* *Naši i vaši* kao Grga (2000)
* *Obiteljska stvar* kao Ivan Kovač (1998)
* *Olujne tišine 1895-1995* kao Franz Milen (1997)

### Filmske uloge 
* *Ufuraj se i pukni* kao Črček (2019)
* *Inspektor Martin i banda puževa* kao inspektor Golatch (2012)
* *Košnice* kao Alojz (2012)
* *Zabranjeno smijanje* kao Boris (2012)
* *Ljudožder vegetarijanac* kao prof. dr. Matić (2012)
* *Takav ti je život* kao Jozo (2010)
* *Čovjek ispod stola* kao Ćafur (2009)
* *Gdje pingvini lete* kao dr. Alan Fjord (2008)
* *Nije kraj* kao doktor (2008)
* *Lov u Bosni* kao The Fox (2007)
* *Libertas* kao Bučinić (2006)
* *Snivaj, zlato moje* kao Darko Škrinjar (2005)
* *Duga mračna noć* (2004)
* *Svjedoci* kao dr. Matić (2003)
* *Ne dao Bog većeg zla* kao Feliks (2002)
* *Enklava* kao srpski oficir (2002)
* *Posljednja volja* kao Honza (2001)
* *Holding* kao Petretić (2001)
* *Ante se vraća kući* kao mesar/doktor (2001)
* *Bogorodica* kao Kuzma Glavan (1999)
* *Tri muškarca Melite Žganjer* kao Žac (1998)
* *Putovanje tamnom polutkom* (1996)
* *Kako je počeo rat na mom otoku* kao Aleksa Milosavljević (1996)
* *Na rubu pameti* (1993)

## Vanjski linkovi 
* https://www.imdb.com/name/nm0449270/

Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Biografije, Varaždin
Kategorija:Hrvatski glumci
Odmori se, zaslužio si

***Odmori se, zaslužio si*** je hrvatska humoristična serija koja se emitovala od 26. februara 2006. do 1. januara 2014. Serija je nastala prema ideji Gorana Tribusona i Snježane Tribuson.

Riječ je o seriji čija je gledanost u Hrvatskoj dosezala i 20%, a bili su gledaniji i od Dnevnika HRT-a. Snimanje posljednje sezone počelo je krajem 2012. Zadnja epizoda je emitovana 1. januara 2014.

## Glumci 
### Glavne uloge 
### Napustili seriju 
## Reference 
Kategorija:Hrvatske TV-serije sa početkom prikazivanja 2006.
Kategorija:TV-emisije na hrvatskom jeziku
Kategorija:Hrvatske TV-serije iz 2000-tih
Kategorija:Hrvatske TV-serije iz 2010-ih
Kategorija:Hrvatske humorističke serije
Fiskalizacija

**Fiskalizacija** je fiskalni zakon čiji je zadatak da spriječi nelegalno izdavanje računa. Fiskalni zakon koji se tiče registar kasa uveden je zbog bolje kontrole sive ekonomije u mnogim državama. Prema fiskalnom zakonu, odgovarajući fiskalni račun mora se ispisati i dati kupcu pomoću neke vrste fiskalnog memorijskog uređaja.

Fiskalni zakon uglavnom pokriva:

* kako treba da radi elektronička blagajna  
* kako bi određeni procesi u maloprodaji trebali biti dizajnirani 
* koje podatke treba sačuvati i kako, 
* koje izvještaje treba poslati poreznoj upravi, 
* kako i kada treba slati izvještaje itd.

## Historija 
Fiskalizacija, uz PDV, prvenstveno je uvedena u cilju borbe protiv sive ekonomije. Prva zemlja koja je uvela fiskalni zakon u pogledu upotrebe fiskalnih uređaja bila je Italija, a druga Grčka. Italija je fiskalni zakon uvela 1983. Prema fiskalnom zakonu, odgovarajući fiskalni račun mora se ispisati i dati kupcu.

## Zakon o fiskalizaciji po zemljama 
## Reference 
Kategorija:Fiskalna politika
Čista ljubav (serija)

***Čista ljubav*** hrvatska je telenovela snimana od proljeća 2017. do marta 2018. godine u produkciji televizije Nova TV, a u emitiranju je od 10. septembra 2017. godine. Autor serije je Nataša Buljan, koja je prethodno sudjelovala u stvaranju telenovele *Prava žena*. Režirali su je Josip Žuvan, Tanja Golić, David Kapac i Zoran Margetić. Snimana je u Zagrebu, Karlovcu i Jastrebarskom. *Čista ljubav* je ubrzo prikupila brojne simpatije kako u Hrvatskoj, tako i u susjednim državama, te je trenutačno najgledanija dramska serija na tim prostorima. U Hrvatskoj trenutno bilježi rekordnu gledanost od oko 767.000 gledatelja, što je 43,6% udjela u gledanosti. Sličnu gledanost bilježi i u okolnim državama, gdje se također uspješno emitira.

## Glumačka postava 
### Glavna glumačka postava 
### Gostujuće uloge[uredi VE | uredi] 
## Međunarodna emitiranja 
## Reference 
Kategorija:Hrvatske TV-serije sa početkom prikazivanja 2017.
Kategorija:TV-emisije na hrvatskom jeziku
Kategorija:Hrvatske TV-sapunice
Tulcea (okrug)

**Tulcea** () je jedan od 41 okruga Rumunije. Nalazi se na istoku države, unutar historijske regije Dobrudže.
Prostire se na površini od 8.499&nbsp;km2 i 4. je najveći okrug u državi. Prema podacima od 31. 10. 2011. godine u njemu je živjelo 201.462 stanovnika i nakon okruga Covasna okrug je sa najmanjim brojem stanovnika. Prosječna gustina iznosi 24 stanovnika po km2 što je znatno ispod nacionalnog prosjeka.

Glavni i najveći grad je Tulcea.

## Geografija 
Najznačajnija karakteristika reljefa je delta Dunava koja zauzima oko trećine cijele površine okruga i nalazi se u njegovom sjeveroistočnom dijelu. Delta ima tri glavna rukavca: rukavac Sulina u sredini (jedini kojim mogu ploviti veliki brodovi), ogranak Chilia na sjeveru (granica s Ukrajinom) i ogranak Sfântu Gheorghe na jugu.

Na jugoistoku okruga postoje dvije lagune: jezero Razelm i jezero Sinoe. U delti Dunava i na jugu, u području između rukavca Sfântu Gheorghe i jezera Razelm - postoji bezbroj kanala i malih jezera. Čitav prostor uvršten je na UNESCO-ov spisak mjesta svjetske baštine i rezervata biosfere.

Rijeka Dunav teče zapadnom i sjevernom granicom okruga. Na zapadu se nalazi ogranak Măcin koji teče oko istočne strane ostrva Velika Braila. Od Smârdana (na suprotnoj strani Brăile) do Pătlăgeanca (blizu Tulcea), Dunav ima samo jedan veliki tok, oko kojega je ogroman broj jezera i mali kanal.

U središnjem dijelu okruga nalaze se visoravni Casincea i planine Măcin - ostaci prahistorijskog planinskog lanca (starijeg od 400 miliona godina), čija je najveća visina oko 400 m.

Graniči sa sljedećim rumunskim okruzima: Brăila na zapadu, Galați na sjeverozapadu i okrugom Constanța na jugu.
S ukrajinskom Odeškom oblasti graniči na sjeveru.

## Demografija 
Prema popisu stanovništva Rumunije zaključno sa 31. 10. 2011. u Okrugu je živjelo 201.462 stanovnika što je prosječna gustina od 24 stanovnika po km2.

Etnički sastav stanovništva bio je sljedeći:
* Rumuni – 89,13%
* Lipovjani – 5,41%
* Romi – 1,87%
* Turci – 0,93%
* Grci – 0,65%

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica okruga

Tulcea
Kategorija:Tulcea (okrug)
Matematička geofizika

|**Matematička geofizika** bavi se razvojem matematičkih obrazaca za upotrebu u geofizici. Kao takva, ima primjenu u mnogim poljima geofizike, posebno geodinamike i seizmologije.

## Područja matematičke geofizike 
### Dinamika geofizičkih fluida 
Geofizička dinamika fluida razvija teoriju dinamike fluida za atmosferu, okean i unutrašnjost Zemlje. Aplikacije uključuju geodinamiku i teoriju geodinama.

### Geofizička inverzna teorija 
Geofizička inverzna teorija bavi se analizom geofizičkih podataka da bi se dobili parametri modela. Bavi pitanjem: Šta se iz mjerenja na površini može znati o Zemljinoj unutrašnjosti? Općenito postoje ograničenja u onome što se može znati čak i u idealnom ograničenju netačnih podataka.
Cilj inverzne teorije je odrediti prostornu raspodjelu neke varijable (na primjer, brzina gustoće ili seizmičke valove). Raspodjela određuje vrijednosti promatrane na površini (na primjer, gravitacijsko ubrzanje za gustoću). Mora postojati „napredni model“ koji predviđa površinska opažanja s obzirom na raspodjelu ove varijable.
Aplikacije uključuju geomagnetizam, magnetoteluriku i seizmologiju.

### Fraktali i složenost 
Mnogi setovi geofizičkih podataka imaju spektre koji slijede zakon snage, što znači da frekvencija primijećene veličine varira od veličine magnitude. Primjer je raspodjela magnituda zemljotresa; mali potresi su mnogo češći od velikih. To je često pokazatelj da skupovi podataka imaju temeljnu fraktalnu geometriju. Fraktalni setovi imaju niz zajedničkih karakteristika, uključujući strukturu na mnogim mjerilima, nepravilnost i sličnost (mogu se podijeliti na dijelove koji podsjećaju na cjelinu). Način na koji se ovi skupovi mogu podijeliti određuje Hausdorffovu dimenziju skupa, koja se općenito razlikuje od poznatijih topoloških dimenzija. Fraktalni fenomeni povezani su sa haosom, samoorganizirane kritičnosti i turbulencije.
 
### Asimilacija podataka 
Usvajanje podataka kombinira numeričke modele geofizičkih sistema s opažanjima koji mogu biti nepravilni i u prostoru i u vremenu. Mnoge aplikacije uključuju geofizičku dinamiku fluida. Dinamički modeli fluida upravljaju skupom djelomične diferencijalne jednadžbe. Da bi ove jednadžbe dale dobre prognoze, potrebni su tačni početni uvjeti. Međutim, često početni uvjeti nisu baš poznati. Metode asimilacije podataka omogućuju modelima da uključe kasnija zapažanja kako bi se poboljšali početni uvjeti. Asimilacija podataka igra sve važniju ulogu u prognoziranju vremena

### Geofizička statistika 
Neki statistički problemi spadaju pod naslov matematičke geofizike, uključujući  ono što se označava kao validacija modela i kvantificiranje neizvjesnosti.

## Također pogledajteSee also
*Geofizika
*Geodezija

## Reference 
## Bibliografija
*
*
*
*
*

## Vanjski linkovi 
* Međunarodna asocijacija za matematičke geonauke
Server datoteka

**Server datoteka** ili **datotečni server** () jest računar spojen na mrežu koja pruža mrežnu lokaciju računarskih datoteka (kao što su tekst, slika, zvuk, video) kojem mogu pristupiti radne stanice (klijenti).

## Vrste
Server datoteka može biti namjenski ili nenamjenski. Namjenski server je dizajniran posebno za korištenje kao server na koji se spajaju radne stanice.

Serveri datoteka se mogu kategorisati i metodom pristupa: Serverima na internetu se pristupa preko File Transfer Protocol-a ili HTTP-a. Unutar lokalne mreže obično se pristupa preko SMB/CIFS protokola (Windows i Unix-ov) ili NFS protokola (Unixu-slični sistemi).

## Također pogledajte 
* Pričuvne kopije 
* File Transfer Protocol (FTP) 
* Server Message Block (SMB) 
* Network-attached storage (NAS)

## Reference 
Kategorija:Serveri
Sataraš

**Sataraš** () je jelo od povrća, porijeklom iz Baranje, najčešće paradajza, paprike i crnog luka. Riječ je došla iz mađarskog jezika (mađ. *szataras*). Također se zove još i **bećarac** ili **bećar-paprikaš**.
mini|Sataraš
Poslužuje se kao toplo predjelo, prilog jelu od mesa ili samostalan obrok uz rižu ili krompir. Sataraš se takođe može jesti hladan.

Najčešće se priprema od crvenog luka, paprike i paradajza, a često se priprema i uz dodatak tikvice, patlidžana i mrkve. Također u nekim krajevima uobičajeno je dodati i jaje ili bijeli luk. Od začina se dodaje so, a po želji kašičica šećera, biber i origano. Takođe se može umjesto soli dodati i soja sos.

Jelo se priprema u širokoj tavi kako bi tečnost brže isparila, a povrće zadržalo željenu čvrstoću.

## Također pogledajte 
* Bosanska kuhinja

## Reference 
Kategorija:Hrvatska kuhinja
Kategorija:Bosanska kuhinja
Kategorija:Crnogorska kuhinja
Kategorija:Mađarska kuhinja
Kategorija:Srpska kuhinja
Toyota Supra

**Toyota Supra** () jest sportski automobil koji proizvodi Toyota Motor Corporation od 1978.

## Historija 
Prve četiri generacije Supre proizvedene su od 1978. do 2002. godine. Peta generacija proizvodi se od marta 2019. godine. Duhovni je nasljednik modela Toyota Celica, s tim da je Supra dosta duži i širi automobil u odnosu na Celicu. Prvobitno bila je dijelom Celica linije, ali sredinom 1986. godine, model "A70 Supra" je postao zaseban, i od tada je Toyota prestala koristiti prefiks *Celica* za buduće Supra automobile*.* Prva, druga i treća generacija sastavljane su u fabrici Tahara u Japanu. Četvrta generacija je sastavljana u pogonu Motomachi u Toyota gradu, također u Japanu. Petu generaciju sastavlja Magna Steyr u Gracu, Austrija.

Supra se pojavljivala u mnogim videoigrama, filmovima, muzičkim spotovima i TV emisijama. Neki od najistaknutijih primjera su *Initial D Arcade Stage*, *Initial D*, *Gran Turismo*, *Forza Motorsport*, *Sega GT*, *Assetto Corsa*, *Tokyo Xtreme Racer*, *Need for Speed*, *Midnight Club*, *Wangan Midnight*, *Asphalt* i *Forza Horizon* videoigre te serijal filmova *Brzi i žestoki*.

## Nagrade 
* A60 je u američkom časopisu *Motor Trend* dobio nagradu *Uvozni automobil godine*. Dospio je i na listu 10 najboljih automobila časopisa *Car and Driver* 1983. i 1984. godine.
* A80 Supra je 1994. osvojila nagradu magazina *Popular Mechanics.*

## Reference 
Kategorija:Sportski automobili
Kategorija:Automobili 1990-ih
Kategorija:Automobili 1980-ih
Kategorija:Automobili 2010-ih
Kategorija:Automobili 2000-ih
Kategorija:Toyotini automobili
Biogeologija

[mini|175px|[Pirit (mineral)|Pirit]]
**Biogeologija** je proučavanje interakcija između Zemljine biosfere i litosfere.

Biogeologija ispituje biotičke, hidrološke i kopnene sisteme u međusobnoj vezi kako bi pomogla u razumijevanju klime Zemlje, okeana i drugih efekata na geološke sisteme.

Naprimjer, bakterije su odgovorne za stvaranje nekih minerala kao što je pirit i mogu koncentrirati ekonomski važne metale kao što su kalaj i uranij. Također su odgovorne za hemijski sastav atmosfere, koji utječe na stopu trošenja stijena.

Prije kasnog devonskog perioda bilo je malo biljnog svijeta osim lišajeva i mahovina. U to vrijeme razvile su se velike vaskularne biljke koje su rasle i do 30 m u visinu. One su promijenile atmosferu i izmijenile sastav tla, povećavajući količinu organskog ugljika. To je pomoglo da se spriječi ispiranje tla erozijom.

## Također pogledajte 
* Pedologija
* Geobiologija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Odsjek za biogeologiju Instituta za paleobiologiju Poljske akademije nauka  
* Američki geofizički savez (AGU) i *Časopis za geofizička istraživanja* (*JGR*) 
* *JGR* – Biogeonauke 
* Evropski savez za geonauke (EGU) i Biogeonauke (BG) 

Kategorija:Geobiologija
Kategorija:Sistemologija Zemlje
Velika Gospa

**Velika Gospa** je naziv za katolički praznik kojim se slavi uznesenje Blažene Djevice Marije na nebo.
mini|311x311piksel|Uznesenje Marijino
Slavi se 15. augusta svake godine. Taj dan je i državni blagdan u Austriji, Belgiji, Čileu, Francuskoj, Grčkoj, Gvatemali, Hrvatskoj, Indiji, Italiji, Kamerunu, Libanonu, Litvaniji, Malti, Mauricijusu, Obali Slonovače, Sejšelima, Poljskoj, Portugalu, Sloveniji i Španiji.

Na svetkovinu, mnoštvo vjernika hodočasti u mnogobrojna Marijina svetišta. Prema katoličkoj teologiji, Marija je uznesena na nebo, dušom i tijelom. Nauk o Marijinu uznesenju na nebo, proglasio je papa Pio XII 1. novembra 1950. Tome prethodi duga tradicija, stara gotovo kao i samo kršćanstvo. Mnogi crkveni oci i sveci poput sv. Bernarda, sv. Antuna Padovanskoga, kroz vijekove su razmatrali i pisali o Marijinu uznesenju na nebo.

Praznik se slavi u velikom broju država, ponajviše u Evropi i Južnoj Americi. Održavaju se procesije i festivali. Anglikanci i luterani slave praznik, ali bez službenog spominjanja riječi „uznesenje”.

## Također pogledajte 
* Tijelovo
* Spasovo

## Reference 
Kategorija:Praznici u augustu
Kategorija:Praznici u Austriji
Kategorija:Praznici u Hrvatskoj
Kategorija:Praznici u Sloveniji
Dušni dan

**Dušni dan** ili **Spomen svih vjernih mrtvih** je katolički praznik. Obilježava se dan nakon Svih svetih, 2. novembra. Obilježava se i u Engleskoj Crkvi, kao i u mnogim evangeličkim crkvama.
[mini|193x193piksel|William Adolphe Bouguereau: *Le Jour des morts*, [1859.]]

## Historija 
Spomendan vjernih mrtvih nastao je inicijativom sveca, benediktinskog opata iz Clunyja, svetog Odilona. Krajem I. tisućljeća, već se na mnogim mjestima nakon blagdana Svih svetih slavio i spomendan mrtvih. Taj spomendan 998., sv. Odilon službeno je uveo u Cluny, o kojem je bilo ovisno oko tisuću benediktinskih samostana. Preko benediktinaca, blagdan se proširio po Europi. Vatikan je službeno potvrdio ovaj blagdan 1311.

Španija je 1748. dobila povlasticu, da njezini svećenici na Dušni dan mogu služiti tri mise: jednu za koga god žele namijeniti, drugu na nakanu Svetoga Oca, a treću za sve vjerne mrtve. Tu je povlasticu papa Benedikt XV. 1915. proširio na cijelu Crkvu.

Uz ovaj praznik, kao i za praznik Svih svetih, običaj je obilazak groblja i paljenje svijeća za pokojne.

## Također pogledajte 
* Svi sveti

## Reference 
Kategorija:Praznici u novembru
Larin izbor

***Larin izbor*** je hrvatska telenovela autorke i producentice Jelene Popović Volarić. Serija se počela snimati u junu 2011, a prvi put je emitovana 4. septembra 2011. na Novoj TV.

Kao *posljedica* ove serije snimljena je veb-serija *Nicole, Povjerljivo*.

Na osnovu sapunice snimljen je i igrani film *Larain izbor: Izgubljeni princ,* koji se u kinima počeo prikazivati 28. juna 2012, a radnja se nastavlja na događaje prve sezone serijala.

## Radnja 
Lara Božić je mlada i jednostavna djevojka koja živi i radi u Splitu. Iako je školovana muzičarka, radi kao pomoćnica kuhara u ugostiteljskoj službi. Vlasnici ugostiteljske usluge nude joj posao konobarice u splitskoj plemićkoj porodici Zlatar. Na zabavi, Lara upoznaje Jacoba Zlatara, mladog, dobro odgojenog momka iz ugledne porodice. Jakov se vratio u Split iz škole u inozemstvu, a majka Nela priredila je zabavu u njegovu čast. Jakov nije pretjerano zainteresovan za svijet kojeg mu pokušavaju nametnuti njegova majka i otac, već je to mlada djevojka koju upoznaje u kuhinji. Jacob i Lara se zaljubljuju na prvi pogled i cijelu noć provode zajedno. Nakon strastvene večeri u vrtu, Nela ih uhvati i progoni Laru iz kuće. Kako nije spriječio majku, Jakov se stidi i moli Laru za oprost.

Nela Zlatar je jeziva žena opsjednuta ugledom porodice i nastavkom cijenjenih crta porodice Zlatar. Ona je uvjerena da je Lara prišla Jakovu samo kako bi ušla u njihovu obitelj i uništila Jakovljevu karijeru kao kapetana navigacije. S spletom okolnosti, Jacob ulazi na brod umjesto svog oca i preuzima ulogu kapetana . Prije odlaska, on predlaže Lari i oni će imati tajno vjenčanje iste večeri. Jakov je odveo Laru u kuću dragulja i svima dao do znanja da je ona sada njegova zakonita supruga. Larin svijet se mijenja i ona počinje da izgleda više kao pakao. Ne preostaje joj ništa drugo nego čekati Jakovljev povratak. U međuvremenu, ona je ostavljena na milost Jašinoj majci Neli i mlađoj sestri Nikoli.

## Glumci 
### Kroz seriju 
### Učestvovali u sezoni 1 
### Učestvovao u filmu 
### Učestvovali u 2. sezoni 
**Gostujuće uloge** 

## Reference 
Kategorija:Hrvatske TV-serije
Cimmer fraj

***Cimmer fraj*** je hrvatska humoristična serija koja se emitovala od 7. oktobra 2006. do 26. decembra 2007. na kanalu Nova TV.

## Radnja 
Hotel  smješten je negdje u Dalmaciji, a vodi ga Joško Macola, frustrirani, neugodni i arogantni ostarjeli galeb koji je sve samo ne mirni, nasmiješeni i gostoljubivi vlasnik hotela voljan učiniti sve za svoje goste. Kako hotel ne bi bio zatvoren prije nego li ga otvore, brine se Anđa, njegova opaka žena koja ima viziju da jednoga dana hotel postane poželjna destinacija. Anđa svako malo pritisne Joška koji na sve moguće načine pokušava od svoje goropadne žene sakriti svoje smicalice i prijevare gostiju.

U vođenju hotela im pomaže Memo, konobar i sve ostalo što zatreba, Joškova desna ruka i koautor 'genijalnih' planova. Budući da se ne zna tko je od njih dvojice nesposobniji u realizaciji, sobarica Božena svojom oštroumnošću spašava stvar, iako ponekad mora balansirati između dva suprotna tabora (Joškovog i Anđinog). Ali Božena je krajnje vješta manipulatorica i majstorski se snalazi u neizglednim situacijama.

## Pregled serije 
## Glumci 
## Reference 
Kategorija:Hrvatske TV-emisije
Kategorija:Hrvatske TV-serije sa početkom prikazivanja 2006.
Kategorija:Hrvatske humorističke serije
Kategorija:Hrvatske TV-serije iz 2000-tih
Ivan Herceg

**Ivan Herceg** (rođen 2. novembra 1981) hrvatski je filmski, televizijski i pozorišni glumac.

## Biografija 
### Karijera 
Glumu je upisao 2000. iz drugog pokušaja. Diplomirao je istu 2009. godine na Akademiji dramskih umjetnosti u Zagrebu.

### Privatni život 
Stariji je brat hrvatske pjevačice Ive Herceg. Osim Ive, ima i mlađeg brata Josipa.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* *Čista ljubav* kao Tomo Vitez (2017)
* *Zlatni dvori* kao Mladen Kozarac (2016–2017)
* *Kud puklo da puklo* kao don Mirko Komadina (2014–2015)
* *Larin izbor* kao Jakov "Jaša" Zlatar (2011–2012)
* *Najbolje godine* kao Dino Popović (2010–2011)
* *Dolina sunca* kao Kristijan Vitezović (2009–2010)
* *Cimmer fraj* kao Frenki (2007)
* *Kad zvoni?* kao Zvonko (2005)

### Filmske uloge 
* *Larin izbor: Izgubljeni princ* kao Jakov "Jaša" Zlatar (2012)
* *Lea i Darija - Dječje carstvo* (2011)
* *Nije kraj* kao Martin (2008)
* *Žena bez tijela* kao Martin (2007)
* *Pjevajte nešto ljubavno* kao Struja (2007)
* *Tu* kao Karlo (2003)

### Pozorišne uloge 
* *Eshil*: Orestija kao Orest (2006)

### Sinhronizacija 
* *Zvončica i gusarska vila* kao Kapetan Kuka (2014)

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1981.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski glumci
Zlatni dvori

**Zlatni dvori** su hrvatska telenovela nastala prema ideji Branka Ivande. Kreativni producent i režiser je Dražen Žarković, a producentica je Sanja Tucman. Branko Ružić je autor teksta, dok je glavni pisac Ivan Delaš. Snimanje serije krenulo je sredinom juna, a emitiranje je počelo 6. septembra 2016. na Novoj TV. Za razliku od svojih prethodnica koje su se emitirale u dnevnom ritmu od ponedjeljka do petka, serija se emitirala od ponedjeljka do srijede u 22:15 h. Posljednji nastavak prikazan je 7. juna 2017.

## Glumačka postava 
### Gostujuće uloge[uredi VE | uredi] 
## Međunarodna emitiranja 
## Reference
Miniračunar

mini|DEC PDP-8
mini|Data General Nova,  prvi 16-bitni miniračunar.
**Miniračunar** je klasa manjih računara koji su se pojavili sredinom 1960-ih. Koštali su puno manje od tadašnjih velikih centralnih mainframe računara i zadržali se dvije decenije između 1965 i 1985. godine te proizvodilo ih je skoro 100 kompanija.

Nakon pojave CPU mikroprocesora, počev od Intel 4004 1971. godine, pojam "miniračunar" odnosio se na mašinu koja se po jačini nalazila između mainframe računara i mikroračunara.

## Poznati primjeri 
* Control Data CDC 160A i CDC 1700  
* DEC PDP i VAX serije 
* Data General Nova 
* Hewlett-Packard HP 3000 i HP 2100 serije 
* Honeywell - Bull DPS 6/DPS 6000 serije 
* IBM računari srednje klase 
* Interdata 7/32 i 8/32 
* Norsk Data Nord-1, Nord-10 i Nord-100 
* Texas Instruments TI-990 
* K-202, prvi poljski miniračunar

## Također pogledajte 
* Historija računarskog hardvera (1960-danas) 
* Superminračunar

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Rani miniračunari , koji se još uvijek mogu koristiti u njemačkom muzeju računara 
* Spisak miniračunara

Kategorija:Američki izumi
Kategorija:Računarstvo
Slaven Knezović

**Slaven Knezović** (rođen 4. marta 1968) bosanskohercegovački je pozorišni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* *Crno-bijeli svijet* kao Crnoje (2019)
* *Rat prije rata* kao Blagoje Adžić (2018)
* *Čista ljubav* kao doktor Vlahov (2018)
* *Lud, zbunjen, normalan* kao Krešimir (2015)
* *Kud puklo da puklo* kao inspektor Rakić (2014–2015)
* *Stella* (2013)
* *Larin izbor* kao crnogorski policajac (2013)
* *Provodi i sprovodi* kao Gorila #1 (2011)
* *Ruža vjetrova* kao Boris Šimić (2011)
* *Periferija city* kao menadžer (2010)
* *Mamutica* kao Jozo Kljaić (2010)
* *Kućni ljubimci* kao Ante (2009–2010)
* *Najbolje godine* kao Luigi (2009)
* *Zakon!* kao lopov (2009)
* *Sve će biti dobro* kao taksist (2008)
* *Bračne vode* kao Robert Marić (2008)
* *Pečat* (2008)
* *Zauvijek susjedi* kao Jozo "Grof" Bubalo i Vjenceslav Bubalo (2007–2008)
* *Urota* kao Ferenčak (2007–2008)
* *Ponos Ratkajevih* (2007)
* *Naša mala klinika* kao gospodin Zamorac (2007)
* *Cimmer fraj* kao Ibrahim (2007)
* *Obični ljudi* kao Mrva (2007)
* *Bitange i princeze* kao Stipe Zovko/Bajdo (2006, 2010)
* *Ljubav u zaleđu* kao Mirko Lučić (2005–2006)
* *Praonica* kao Ivan (2005)
* *Villa Maria* kao inspektor Alojzije "Miško" Mišetić (2004–2005)

### Filmske uloge 
* *Mrtve ribe* kao Đilkan (2017)
* *Broj 55* kao Zvonko (2014)
* *Most na kraju svijeta* (2013)
* *Slučajni putnik* (2012)
* *Cvjetni trg* (2012)
* *Halimin put* kao Milovan (2012)
* *Ljudožder vegetarijanac* (2012)
* *Korak po korak* kao Mato (2011)
* *Cirkus Columbia* kao Miro (2011)
* *Šampion* kao Hazim (2010)
* *Zagrebačke priče* (2009)
* *Zapamtite Vukovar* (2008)
* *Ničiji sin* kao Mika (2008)
* *Živi i mrtvi* kao Ćoro (2007)
* ''Moram spavat', anđele* kao Jorgovan (2007)
* *Kradljivac uspomena* (2007)
* *Duh u močvari* kao inspektor (2006)
* *Tu* kao Keske (2003)
* *Svjedoci* kao švercer (2003)
* *Remake* kao Marko Kalaba (2003)
* *Kraljica noći* kao inspektor Zdravković (2001)
* *Ante se vraća kući* kao Mule (2001)
* *Dubrovački škerac* (2001)
* *Srce nije u modi* kao Sisoje (2000)
* *Nit života* kao diler (2000)
* *Crvena prašina* kao Šef (1999)
* *Božić u Beču* kao vojni policajac (1997)
* *Isprani* (1995)

### Sinhronizacija 
* *Mravi'' kao Cutter (2006; RTL televizija i Project 6 Studio)

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Živi ljudi
Periferija city

***Periferija city*** je hrvatska humoristična serija u čija se pilot epizoda emitirala 7. juna 2009. godine na Novoj TV. Serija je dobila narudžbu za 14 epizoda čije je emitiranje počelo u septembru 2010. i završilo u decembru 2010. godine.

## Glumačka postava 
### Glavna glumačka postava 
## Epizode 
## Reference
Bogdan Zimonjić

mini|desno|Pop Bogdan Zimonjić
**Bogdan Zimonjić** (Gareva, Gacko, 1813. - Pusto Polje, Gacko 1909.) je bio hercegovački pravoslavni pop, vojvoda gatački i crnogorski senator. Isticao se u u lokalnim ustancima koji su se javljali poslije 1852. u Hercegovini.

## Biografija 
Poslije sukoba Luke Vukalovića s crnogorskim dvorom, 1862. i pristanka Vukalovića da sarađuje s Turskom i Austrijom, Crna Gora je postavila Zimonjića kao svog čovjeka za Hercegovinu. Pošto ga je 1864, crnogorski knez Nikola postavio za senatora, stalno se nastanio na Grahovu. Milan Piroćanac je naveo podatak kako je pop Bogdan Zimonjić pristao uz Crnu Goru. Mirko Petrović je imao surov način nametanja crnogorske vlasti okolnim hercegovačkim i brđanskim plemenima. Strah i prijetnja su bili glavno sredstvo. Poručivali su pograničnim glavarima da prebjegnu u Crnu Goru i knјazu donesu danak. Ako to ne učine prijeti im se da će ih ljudi sa Cetinja poubijati kao izdajnike.  Tako su privukli pop Bogdana iz Zubaca i popa Žarka iz Pive. 

U velikom ustanku u Hercegovini (1875-78.) Zimonjić je bio jedan od najpoznatijih ustaničkih vođa. Poslije okupacije Hercegovine (1878.) austrougarske vlasti su ga postavile za kajmakama u Gacku. S tog položaja povukao se poslije četiri mjeseca zbog neslaganja s agrarnom politikom okupatora. Žena mu se zvala Mara, a najmlađi sin Jovan je kasnije postao mitropolit (prvo hercegovački pa dabrobosanski) s novim imenom Petar. Bogdan je umro u selu Pusto Polje (Gacko), gdje mu je bila kula, čiji su ostaci sačuvani. Sahranjen je pored crkve Svetog Duha u selu Gareva. Jedan od potomaka mu je i mu je Goran Čengić.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1813.
Kategorija:Umrli 1909.
Kategorija:Biografije, Gacko
Kategorija:Vojskovođe ustanka u Hercegovini
Vedran Mlikota

**Vedran Mlikota** (Zagvozd, 31. jula 1969.), hrvatski pozorišni, televizijski i filmski glumac.

## Biografija 
Rođen je u Zagvozdu, gdje završava osnovnu i dva razreda srednje škole; ostala dva razreda srednje škole završava u Splitu. Upisuje studij glume na Zagrebačkoj akademiji za pozorište, film i televiziju, koju završava 1992. godine u klasi profesora Izeta Hajdarhodžića. Tijekom studija nagrađen je Rektorovom nagradom za predstavu "Hamletmashine". Nakon diplome, postaje član drame HNK u Zagrebu, čiji je član bio do 2010. godine, kada je dao otkaz. Nakon toga nekoliko godina djeluje kao slobodni dramski umjetnik, a 2015. primljen je u stalni angažman satiričkog pozorišta Kerempuh. Osvojio je nekoliko nagrada: 1993. je proglašen najboljim glumcem Festivala hrvatske drame Teatra ITD. Sljedeće godine dobiva nagradu "Veljko Maričić" kao najbolji glumac na Prvom festivalu malih scena u Rijeci. Osnivač je i umjetnički direktor festivala "Glumci u Zagvozdu."

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* "Na granici" kao Mile Gnječ (2019)
* "Da sam ja netko" kao Aljoša (2015)
* "Stipe u gostima" kao Ive Ivić (2008.-2014)
* "Ah, taj Ivo!" kao Pero (2012)
* "Periferija city" kao Pošteni (2010)
* "Tito" (2010)
* "Bitange i princeze" kao Alajčaus (2008)
* "Bibin svijet" kao Grga (2007)
* "Kazalište u kući" kao Milivoj Šesto (2006)
* "Cimmer fraj" kao Amerikanac (2006)
* "Balkan Inc." kao Tvrtko (2006)
* "Odmori se, zaslužio si" kao bolesnik #2 (2006)
* "Naša mala klinika" kao Božo Baržun (2005.-2006)
* "Zlatni vrč" kao pater Nikola (2004)
* "Naši i vaši" kao Jure Rašelić (2000.-2002)
* "Naša kućica, naša slobodica" (1999)
* "Smogovci" kao četnik (1996)

### Filmske uloge 
* "Koja je ovo država" kao pravoslavni svećenik (2018)
* "Ti mene nosiš" kao Aljoša (2015)
* "Parada" (2011)
* "Fleke" kao barmen (2011)
* "Vjerujem u anđele" kao poštar Šime (2009)
* "Gdje pingvini lete" kao Velimir (2008)
* "Nije kraj" kao svećenik (2008)
* "Teško je biti fin" kao hrvatski graničar (2007)

## "Libertas" kao Pantalone (2006) 
* "Dva igrača s klupe" kao Katranov kum (2005)
* "Lopovi prve klase" kao policajac (2005)
* "I galebovi su se smijali" (2005)
* "Duga mračna noć" kao stražar (2004)
* "Oprosti za kung fu" kao Veliki (2004)
* "Svjedoci" kao svećenik (2003)
* "Da mi je biti morski pas" kao Kristijan (1999)
* "Bogorodica" kao Amir (1999)
* "Treća žena" (1997)
* "Cijena života" (1994)

### Dodadtni televzijski nastupi 
* "Ples sa zvijezdama" kao Vedran Mlikota (2009)

### Kazališne uloge 
* "Čudo u Poskokovoj Dragi" kao Krešimir Poskok (2010–)

### Sinhronizacija 
* *Krš i lom 2* kao Ralph (2012, 2018)
* *Shrek uvijek i zauvijek* kao Shrek (2010)
* *Shrek 2* i *3* kao Shrek (2004, 2007)
* *U potrazi za Nemom* kao Fritz (2003)

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1969.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagvozd
Kategorija:Hrvatski glumci
Stevo Pendarovski

**Stevo Pendarovski** (mak. *Stevo Pendarovski*; rođen 3. aprila 1963) makedonski je političar, akademik i bivši predsjednik Sjeverne Makedonije.

## Biografija
### Obrazovanje i akademska karijera
Pendarovski je završio pravo na Univerzitetu u Skoplju 1987. Kasnije je magistrirao i diplomirao političke nauke na istom univerzitetu. Od 2008. bio je asistent na Američkom univerzitetu u Skoplju.

### Politička karijera
Političku karijeru započeo je kao pomoćnik ministra za odnose sa javnošću u Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Makedonije i kao šef analitičkog i istraživačkog odjeljenja ministarstva od 1999 do 2001. godine. Bio je savjetnik za nacionalnu bezbjednost i spoljnu politiku predsjednika Makedonije Borisa Trajkovskog, od 2001. sve do njegove smrti 2004. godine. Poslije vođenja Državne izborne komisije u periodu 2004—2005. godine ponovo je služio u nacionalnoj bezbjednosti kao glavni savjetnik za spoljnu politiku sljedećeg predsjednika Sjeverne Makedonije, Branka Crvenkovskog od 2004 do 2009. godine.

Od strane Socijaldemokratskog saveza Makedonije, 4. marta 2014. godine izabran je kao kandidat za predsjedničke izbore održane u aprilu 2014. godine.

Pobjedom na izborima 2019. godine postao je predsjednik Sjeverne Makedonije, a na dužnost stupa 12. maja 2019. godine.

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Skoplje
Kategorija:Makedonski političari
Kategorija:Makedonski predsjednici
Azra (serija)

***Azra*** () je turska romantično-dramska TV-serija u kojoj glavne uloge tumače Alina Boz, Alp Navruz, Dolunay Soysert, Seray Gözler i Nihat Altınkaya. Premijerno se emituje od 22. jula 2018. godine na TRT 1.

U Bosni i Hercegovini serija se emitira od 20. novembra 2019. na mreži Nova BH.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* 

Kategorija:Turske dramske serije
Kategorija:Turske TV-serije iz 2010-ih
Kategorija:Turske TV-serije sa početkom prikazivanja 2018.
Kategorija:TV-emisije na turskom jeziku
ResearchGate

**ResearchGate** je društveno umrežavanje, website za naučnike i istraživače za razmjenu radova, postavljanje i odgovaranje na pitanja i pronalaženje suradnika. Prema studiji iz 2014. godine, koju je izveo  Nature i članku iz 2016. U *Times Higher Education*, to je najveća akademska društvena mreža u pogledu aktivnih korisnika, iako druge usluge imaju više registriranih korisnika, a istraživanje 2015–2016. sugerira da gotovo isto toliko akademskih profila ima profil Google Scholar.

Dok čitanje članaka ne zahtijeva registraciju, oni koji žele postati članovi web mjesta moraju imati adresu e-pošte u priznatoj ustanovi ili da se ručno potvrde kao objavljeni istraživači, kako bi se prijavili na račun. Članovi web stranice imaju korisnički profil i mogu prenositi rezultate istraživanja, uključujući radove, podatke, poglavlja, negativne rezultate, patente, istraživačke prijedloge, metode, prezentacije i softverski izvorni kod. Korisnici također mogu pratiti aktivnosti drugih korisnika i sudjelovati u raspravama s njima. Korisnici također mogu blokirati interakcije s drugim korisnicima.

Sajt je kritiziran zbog slanja neželjene e-pošte poziva koautorima članaka navedenih na web lokaciji koji su napisani da se pojave kao da su e-poruke poslali drugi koautori članaka (praksa za koju web stranica kaže da je  ukinuta od studenog 2016. i za automatsko generiranje očiglednih profila za nekorisnike koji se ponekad osjećaju pogrešno predstavljenim. Jedana studija je utvrdila da čini se da polovina prenesenih radova krši autorska prava jer su autori prenijeli verziju izdavača.

## Također pogledajte
*Google Scholar
*Academia.edu

## Reference 
## Vanjski linkovi
On Honor in Science, Thomas Wayburn (rejected by Sigma Xi, the sole publisher to whom a copy was sent and the principal object of such accusations as are implicit in this paper)

Kategorija:Google
Kategorija:Internet
Kategorija:Internetski pretraživači
Kategorija:Osnivanja u 2008.
Filatelija u Lesotu

mini|158x158piksel|Marka iz prve serije poštanskih markka u Lesotu 1933. godine
Prve marke u Lesotu (tada Basutoland) su bile redovne marke izdane 1. decembra 1933. godine u formi seta od deset markica istog dizajna na kojima su bile slike kralja Georga V i nilskog krokodila te planinama u pozadini. Serija je bila sa nominalnim vrijednostima od ½ penija, 1p, 2p, 3p, 4p, 6p, 1 šilinga (Sh), 2 Sh 6p, 5 Sh i 10 Sh. Prva marka bila je žuto-zelene boje.

Prva poštanska marka u nezavisnom Lesotu izašla je 4. oktobra 1966. godine, povodom proglašenja nezavisnosti. Marka je bila nominalne vrijednosti od 2½ centa, bila je sa likom kralja Moshoeshoe I i Moshoeshoe II. U seriji su izašle četiri marke sa vrijednostima od 2½c, %c, 10c i 20c

## Prve marke (1933) 
Marke rta Dobre nade korištene su u Basutolandu 1880., zatim u Južnoj Africi 1910.

Prve marake Basutolanda bile su konačne markice izdane 1933. godine i bile su skup od deset maraka, istog dizajna koji prikazuju kralja Georgea V i nilskog krokodila na pozadini planina.

## Kralj George V i VI (1935-1949) 
Basutoland je sudjelovao u izdanjima Srebrnog jubilarnog omnibusa British Commonwealth 1935. i omnibusu o Koronaciji iz 1937. godine. Godine 1938. izdana je nova definitivna serija koja se u cijelosti temelji na prvoj seriji Kralja Georgea V, ali umjesto njega glava George VI. Ova serija imala je jedanaest maraka

## Kraljica Elizabeta (1953-1966) 
Kraljica Elizabeta (1953-1966) Prva oznaka nove vladavine izdana je 3. juna 1953. i bila je dio serijala Omnibus o koronizaciji koji je objavljen širom Britanskog Commonwealtha Nova definitivnost izdana je 18. oktobra 1954. Dvostruka vrijednost dodana je 1959., a kasnije te godine izdan je i prigodni skup. 1961. godine čitav je skup napunjen novom valutom - južnoafričkim random. Skup iz 1954. godine ponovno je izdan s novom valutom upisanom od 1961. do 1963. godine. Nakon toga, svi prigodni skupovi osim jednog (Novi Ustav) bili su višenamjenski izdaci. Nova postavka Ustava bila je upisana "LESOTHO BASUTOLAND", a ne samo "BASUTOLAND".

## Neovisnost (1966-) 
Prve marke neovisnog Lesota izdane su 4. oktobra 1966.1. novembra te godine, skup Basutolanda 1961-1963 prepisan je "LESOTHO". Godine 1979, valuta je promijenjena iz južnoafričkog ranga u lisente (s) i maloti (m). U 1980-1981. Tadašnje trenutne definicije 1976-1978 prepisane su novom valutom, što je stvorilo širok raspon pogrešaka (poput dvostrukog doplaćivanja, albino doplata, obrnutih dodataka itd.) I markica s drugom i trećom različitom naknadom.

## Galerija 

Datoteka:Stamp Basutoland 1933 3p.jpg
Datoteka:Stamp Basutoland 1954 1sh3p.jpg
Datoteka:Basutoland 1953 Coronation stamp.jpg
Datoteka:Basutoland 1954-59 stamps.jpg
Datoteka:1959 Basutoland National Council stamps.jpg
Datoteka:1963 Basutoland R1 mohair.jpg

## Reference 
Kategorija:Filatelija po državama
WinSCP

**WinSCP** () jest besplatni softver otvorenog koda SFTP, FTP, WebDAV, Amazon S3 i SCP klijent za Microsoft Windows. Njegova glavna funkcija je siguran prenos datoteka sa lokalnog na udaljeni računar. Pored ovoga, WinSCP nudi osnovni upravitelj datoteka i funkcionalnost sinhronizacije datoteka. Za siguran prenos podataka koristi Secure Shell (SSH) i podržava SCP i SFTP protokol.

Razvoj WinSCP-a je započet u martu 2000. godine. U početku je bio hostovan na Ekonomskom univerzitetu u Pragu, gdje je u to vrijeme radio njegov autor. Od 16. jula 2003. godine licencirana je pod GNU GPL i hostovan je na SourceForge.net. WinSCP je baziran na implementaciji SSH protokola iz PuTTY-a i FTP protokolu iz FileZilla.

## Osobine 
* Grafički korisnički interfejs 
* Integracija sa Windowsom  
* Sve uobičajene operacije s datotekama 
* Podrška za SFTP i SCP protokole preko SSH-1 i SSH-2, FTP protokol, WebDAV protokol i Amazon S3 protokol. 
* Grupne skripte (Batch), interfejs kopmandne linije i. NET "wrapper"
* Sinhronizacija direktorija   
* Integrisani uređivač teksta 
* Podrška za SSH lozinku, interaktivnu tastaturu, javni ključ i Kerberos (GSS) provjeru autentičnosti 
* Integrira se sa Pageantom (PuTTY agent) za potpunu provjeru autentičnosti javnog ključa sa SSH 
* Mogućnost izbora interfejsa da liči na Windows Explorer ili Norton Commander 
* Sposoban za prenos datoteka i zadržavanje originalnih datuma/vremenskih oznaka, za razliku od FTP klijenata

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Dokumentacija 
*WinSCP na SourceForge

Kategorija:FTP klijenti
Kategorija:Kriptografski softver
Kategorija:Softver otvorenog koda
FileZilla

**FileZilla** je besplatni softver, više-platformski FTP program, koji se sastoji od FileZilla Klijenta i FileZilla Servera. Dostupan je za operativne sisteme Windows, Linux i macOS, dok je instalacija servera moguća samo za Windows. Server i klijent podržavaju FTP i FTPS (FTP preko SSL/TLS ), dok se klijent može povezati i sa SFTP serverima.

Izvorni kod FileZille nalazi se na SourceForgeu, a projekt je predstavljen kao *Projekt mjeseca* u novembru 2003. Međutim, FileZilla je bila predmet kritika zbog ubacivanja štetnog softvera koji je prikazivao reklame.

Do verzije 3.26, FileZilla je pohranjivao spašena korisnička imena i lozinke kao običan tekst, omogućujući bilo kojem zlonamjernom softveru da čita podatke. U maju 2017. dodana je podrška za kriptovanje osjetljivih podataka, 10 godina nakon što je prvi put zatraženo. Kosse, autor aplikacije, tvrdio je da ta funkcija nužno ne povećava sigurnost, sve dok operativni sistem nije siguran.

## Također pogledajte 
* WinSCP

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  
* Spremište na službenoj web stranici 
*  
* Često postavljana pitanja za FileZilla Server 
* FileZilla Wiki

Kategorija:FTP klijenti
Kategorija:Besplatan softver programiran u C++-u
Kategorija:Portabilni softver
Kategorija:FTP server softver