Državljanstvo

**Državljanstvo** je status osobe priznat prema običaju ili zakonu države koja daruje toj osobi (koja se zove **državljanin**) prava i dužnosti državljanstva. To može uključivati pravo glasa, rada i življenja u zemlji, pravo na povratak u zemlju, pravo na vlasništvo nad nekretninama, pravnu zaštitu od vlade zemlje, te zaštitu putem vojske ili diplomatije. Državljanin ima i određene dužnosti, kao što je dužnost pridržavanja zakona zemlje, plaćanja poreza ili služenja u vojsci. Osoba može imati više državljanstava, dok se osoba koja nema državljanstvo niti jedne države zove *apatrid* (grč. *patria* – domovina).

Nacionalnost se često koristi kao sinonim za državljanstvo u engleskom jeziku – naročito u međunarodnom pravu – iako je pojam ponekad korišten i u smislu označavanja pripadnosti osobe naciji (ili velikoj etničkoj grupi). U nekim zemljama, naprimjer Sjedinjene Američke Države, nacionalnost i državljanstvo Ujedinjenog Kraljevstva imaju različita značenja (za više informacija, pogledajte *Nacionalnost nasuprot državljanstva*).

## Odlučujući faktori
Osoba može biti državljanin zemlje iz nekoliko razloga. Najčešće, državljanstvo mjesta rođenja je automatsko; u drugim slučajevima aplikacija može biti potrebna.

* **Roditelji su državljani** (lat. *jus sanguinis* – pravo krvi) – Ako je jedan ili oba roditelja neke osobe državljanin određene države, onda osoba može imati pravo da bude državljanin te države, također. Nekada se ovo primjenjivalo samo putem očinske linije, ali ravnopravnost spolova je postala uobičajena od kraja dvadesetog vijeka. Državljanstvo se dodjeljuje na temelju porijekla ili etničnosti, a odnosi se na koncept nacionalne države koji je čest u Kini. Gdje još vrijedi pravilo *jus sanguinis*, osoba rođena izvan zemlje, a čiji je jedan ili oba roditelja državljanin te zemlje, također je državljanin te zemlje. Države se obično ograničavaju na pravo na državljanstvo po porijeklu do određenog broja generacija rođenih izvan države. Ovaj oblik državljanstva nije uobičajen u zemljama u kojima je na snazi pravni legalni sistem (kontinentalno pravo).
* **Rođen unutar države** (lat. *jus soli* – pravo države) – Većina ljudi su automatski državljani zemlje u kojoj se rode. Ovaj oblik državljanstva potječe iz Engleske, gdje su oni koji su rođeni u Carstvu *podanici cara* (koncept ranijeg državljanstva) i čest je u zemljama u kojima je na snazi pravni sistem, uključujući i Bosnu i Hercegovinu.

: U mnogim slučajevima se i *jus solis* i *jus sanguinis* važe; državljanstvo ili po mjestu ili po očinstvu/materinstvu (ili, naravno – oboje).

* **Brak sa državljaninom** (lat. *jure matrimonii* – pravo braka) – Mnoge zemlje ubrzavaju procedure dobijanja državljanstva na temelju braka osobe sa državljaninom. Zemlje koje su destinacije za takve imigracije često imaju i propise kojima pokušavaju otkriti *lažne brakove*, gdje građanin vjenča ne-građanina obično za novac, bez da ima namjeru živjeti s njim kao muž i žena.
* ***Naturalizacija*** – Države obično daju državljanstvo ljudima koji su došli u zemlju legalno i dobili dopuštenje da tu borave, ili im je odobren politički azil, a također su tamo i živjeli u određenom vremenskom periodu. U nekim zemljama, *naturalizacija* (prihvatanje državljanstva inostrane zemlje) podliježe određenim uslovima, koji mogu uključivati prolazni test kojim osoba pokazuje solidno znanje jezika ili načina života zemlje domaćina (zemlje čije državljanstvo želi dobiti), dobro ponašanje (niti jedan ozbiljan kriminalni dosje), odavanje vjernosti svojoj novoj državi ili njenom vladaru, pa čak i odricanje svog prethodnog državljanstva. Neke države dopuštaju dvojno državljanstvo i ne zahtijevaju od *naturaliziranih državljana* da se odreknu bilo kojeg drugog državljanstva (tzv. višestruko državljanstvo).
* **Izuzete kategorije** – U prošlosti je bilo izuzetaka u vezi s pravom na državljanstvo na temeljima kao što su boja kože, etničnost, spol i status slobode (tj. da niste rob). Većina tih izuzetaka danas više ne vrijedi u većini mjesta.

## Historija
### Polis
Mnogi mislioci ukazuju na koncept državljanstva s početkom u ranom gradu-državi iz antičke Grčke, iako ga drugi vide prvenstveno kao moderni fenomen koji datira samo nekoliko stotina godina unazad, te da je za čovječanstvo, koncept državljanstva nastao s prvim zakonima. Polis je označavao kako političku skupštinu grada-države, tako i cjelokupno društvo. Državljanstvo se općenito identificiralo kao zapadnjački fenomen. Postoji opći stav da je državljanstvo u antičko doba bio jednostavniji odnos od suvremenih oblika državljanstva, iako je i ovaj pogled bio razmatran i upitan.

Historičar Geoffrey Hosking u svom kursnom predavanju iz 2005. g. je sugerirao da je državljanstvo u antičkoj Grčkoj proizašlo iz zahvalnosti prema važnosti slobode.

Hosking objašnjava:

thumb|right|Geoffrey Hosking sugerira da je strah od porobljavanja bio centralna motivirajuća snaga za razvoj grčkog osjećaja za državljanstvo. Skulptura: grčka žena biva posluživana od strane djeteta-roba

Ropstvo je omogućavalo robovlasnicima da imaju znatnu količinu slobodnog vremena, te im je omogućeno sudjelovanje u javnom životu. Rim je širio grčke ideje o državljanstvu, kao što su principi jednakosti pred zakonom, učešće građana u vlasti, te navodi da "niti jedan državljanin ne treba imati previše snage u dužem vremenskom periodu", 
ali je i ponudio relativno velikodušne uslove svojim zarobljenicima, uključujući i šanse za *manje oblike* državljanstva. Državljanstvo je od strane većine učenjaka viđeno kao kulturno-specifično, u smislu da značenje izraza znatno varira od kulture do kulture, i vremenom.

Kako se državljanstvo shvata zavisi od osobe koja o tome odlučuje. Odnos državljanstva nikada nije fiksan ili statičan, već se stalno mijenja u svakom društvu. Iako je državljanstvo znatno variralo kroz historiju, te unutar društava vremenom, postoje neki zajednički elementi, koji opet, također, mogu varirati. Kao poveznica, državljanstvo se proteže izvan osnovnih veza srodstva da bi se ujedinili ljudi različitih genetskih pozadina. To obično znači članstvo u političkom tijelu. Često se zasniva na, ili je bilo rezultat, nekom obliku vojne službe ili očekivanja budućih usluga. To obično uključuje neki oblik političke participacije (učešća), ali i to može varirati od određenih radnji u aktivnoj službi u vladi. Državljanstvo je status u društvu. To je također idealno stanje. Obično opisuje osobu sa zakonskim pravima u okviru datog političkog poretka. Gotovo uvijek ima element isključenosti, što znači da neki ljudi nisu državljani, te da ta razlika ponekad može biti veoma važna, ili pak nevažna, zavisno o određenom društvu. Državljanstvo kao koncept je općenito teško izolirati intelektualno i usporediti sa srodnim političkim pojmovima, jer se odnosi na mnoge druge aspekte društva, kao što su porodice, vojna služba (rok), pojedinci, slobode, religije, ideje dobra i zla, etničnosti, i obrasci kako osoba treba da se ponaša u društvu.

Moderno državljanstvo je gledano sa dvaju tačaka gledišta, i to takvih da podliježu sljedećim oprečnim idejama:

* **Liberalno-individualistička** ili nekada samo *liberalna* koncepcija državljanstva sugerira da bi državljani trebali imati prava neophodna za ljudsko dostojanstvo. Ovo podrazumijeva da se ljudi *ponašaju* u svrhu prosvijetljenosti ličnih interesa. Prema ovoj tački gledišta, državljani su suverena, moralno autonomna bića sa dužnostima da plaćaju poreze, poštuju zakon, uključe se u poslovne transakcije, i brane naciju ako ona bude napadnuta, Još jedna razlika u državljanstvu je tzv. *pristanak na smanjivanje* razlike, a to se odnosi na pitanje da li je državljanstvo je osnovno pitanje određeno time da osoba *izabire* da li pripada određenoj naciji – njegov ili njen *pristanak* – ili je državljanstvo stvar toga gdje je osoba rođena – što je opet po njegovom ili njenom *pristanku*.

## Međunarodni stavovi
Koncept *komonveltskog državljanstva* je bio na snazi ​​još od osnivanja Nacija Komonvelta. Kao i sa EU, pojedinac ima *komonveltsko državljanstvo* samo kao državljanin države članice Komonvelta. Ovaj oblik državljanstva nudi određene privilegije u nekim zemljama Komonvelta: 
* Neke zemlje poput ovih ne zahtijevaju turističku vizu državljana drugih zemalja Komonvelta. 
* U nekim zemljama Komonvelta *rezidentski* (prebivališni) državljani drugih zemalja Komonvelta imaju pravo na politička prava, na primjer, na pravo glasa u lokalnim i nacionalnim izborima, pa čak i u nekim slučajevima i pravo da se kandiduju na izborima. 
* U nekim okolnostima pravo na rad na bilo kojem položaju (uključujući i državne službe) je odobreno, osim za određene specifične pozicije, kao što je ona u odjelima odbrane, ona generalnog guvernera, predsjednika ili premijera.

Iako je Irska isključena iz Komonvelta 1949. g., jer se sama proglasila republikom, Irska se uglavnom tretira kao da je i dalje članica. Zakonodavstvo često posebno propisuje jednake tretmane između zemalja Komonvelta i Irske pod nazivom "Zemlje Komonvelta i Irska". Državljani Irske nisu klasificirani kao strani državljani u Ujedinjenom Kraljevstvu.

Kanada je odstupila od principa nacionalnosti koji se definira u smislu odanosti 1921. g. 1935. g. Irska Slobodna Država je bila prva koja će predstaviti svoje vlastito državljanstvo. Međutim, irski državljani se još uvijek tretiraju kao *subjekti Krune* (pripadnici Kraljevstva), te se još uvijek ne smatraju stranim, iako Irska nije članica Komonvelta. Kanadski Zakon o državljanstvu iz 1947. g. omogućava posebno kanadsko državljanstvo, automatski dodjeljivano većini pojedinaca rođenih u Kanadi, sa nekim izuzecima, i definirano uslovima pod kojima se moglo postati *naturalizirani* državljanin. Koncept *komonveltskog državljanstva* je uveden 1948. g. u britanskom Zakonu o državljanstvu iz 1948. g. Ostale vlasti (kao što je ona sa Novog Zelanda) su usvojile ovaj princip putem Akta o britanskoj nacionalnosti i novozelandskom državljanstvu iz 1948. g.

### Evropska unija
*Mastrihški sporazum* je uveo koncept *državljanstva Evropske unije*. Član 17 (1) o Sporazumu s EU kaže sljedeće: "Državljanstvo Unije se ovim sporazumom osniva. Svako lice koje ima nacionalnost neke države članice treba biti državljanin Unije. Državljanstvo Unije bi trebalo biti dodatno i takvo da ne zamjenjuje nacionalno državljanstvo.

Sporazum poznat kao izmijenjeni *Sporazum o EZ-u* u kojoj već datira uvođenje državljanstva Unije.

## Podnacionalnost
Državljanstvo se najčešće odnosi na članstvo u nacionalnoj državi, ali termin se može također upotrebljavati i na podnacionalnom (subnacionalnom) nivou. Podnacionalni entiteti mogu izreći potrebu za ovime, pozivajući se na prebivalište ili na neki drugi način, koji bi omogućavao takvim državljanima da učestvuju u političkom životu tog entiteta, ili da uživaju pogodnosti koje vlada tog entiteta pruža. Međutim, u takvim slučajevima, oni koji imaju pravo se ponekad vide kao "državljani" relevantnih država, pokrajina ili regija. Primjer za to je kako je temeljna osnova švicarskog državljanstva – državljanstvo pojedinca komune, iz kojeg dalje slijedi državljanstvo kantona i Konfederacije. Drugi primjer je Åland (autonomna regija u Finskoj) gdje oni koji tu samo borave (*rezidenti*) uživaju posebno pokrajinsko državljanstvo Finske (fin. *hembygdsrätt*).

SAD ima federalni sistem u kojem je osoba državljanin njihove specifične zemlje prebivališta, kao što je New Jersey ili California, ali i državljanin SAD-a. Federalni ustav garantira određena prava iznad i izvan onih odobrenih u skladu sa Ustavom Sjedinjenih Američkih Država i može nametnuti svoje obaveze, uključujući i suvereno pravo oporezivanja i vojne službe; svaka država održava barem jednu vojnu silu podređenu uslugama nacionalnoj miliciji, nacionalnu gardu države, a neke države održavaju i drugu vojnu silu koja ne podliježe nacionalizaciji.

thumb|Dijagram odnosa između državljana, političara i zakona

## Obrazovanje
*Aktivno državljanstvo* je filozofija da građani treba da rade na poboljšanju svoje zajednice kroz ekonomski i javni angažman, volonterski rad i slične takve napore za poboljšanje života za sve građane. U tom smislu, škole u nekim zemljama pružaju građansko obrazovanje (predmet), uključujući i Bosnu i Hercegovinu (u novom devetogodišnjem osnovnom obrazovnom sistemu učenici izučavaju predmet *Demokratija i Ljudska Prava*, i to u 9. razredu osnovne škole te ponovo u 2. ili 4. razredu srednje škole).

### Ujedinjeno Kraljevstvo
Državljanstvo se nudi kao *Generalni certifikat sekundarnog obrazovanja* (*GCSE*) u mnogim školama u Ujedinjenom Kraljevstvu. Kao i nastavno znanje o demokratiji, parlamentu, vladi, pravosudnom sistemu, ljudskim pravima i odnosima UK-a sa vanjskim svijetom, učenici učestvuju u *aktivnom državljanstvu*, što često uključuje društvene akcije ili socijalna preduzeća u njihovim lokalnim zajednicama. 
* Državljanstvo je obavezan predmet Nacionalnog nastavnog plana i programa (kurikuluma) u državnim školama u Engleskoj za sve učenike u dobi 11 – 16. Neke škole nude kvalifikacije u ovom predmetu: *GCSE* i *A nivo*. Sve državne škole imaju zakonsku obavezu da uče predmet, procjene postignuća učenika i izvještavaju o napretku učenika u državljanstvu roditeljima.
*U Walesu model je u upotrebi kao lično i socijalno obrazovanje.
*Državljanstvo se ne uči kao diskretni predmet u Škotskoj u školama, već je grana nastavnog plana i programa pod nazivom *Kurikulum za izvrsnost*. Međutim, oni ustvari uče predmet pod nazivom *moderne studije*, što pokriva društvene, političke i ekonomske studije o lokalnim, nacionalnim i međunarodnim pitanjima.

### Irska
Uči se i u Irskoj kao ispitni predmet za *Junior certifikat*. Poznat je kao građansko, socijalno i političko obrazovanje (*CSPE*). Novi *Maturski certifikatski predmet* s radnim naslovom *Politika i društvo* je razvijen od strane Nacionalnog savjeta za nastavni plan i program i ocjenjivanje (*NCCA*), a očekuje se da će biti uveden u nastavni plan i program negdje poslije 2012. g.

## Također pogledajte
* Prebivalište (rezidencija)
* Nacionalnost
* Etničnost
* Vjeroispovijest

## Reference
*
*
*

## Literatura
* 
* Beaven, Brad, and John Griffiths. "Creating the Exemplary Citizen: The Changing Notion of Citizenship in Britain 1870–1939," *Contemporary British History* (2008) 22#2 pp 203–225  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
* BBC PSHE & Citizenship 
* The Life in the UK Citizenship Test Report by Thom Brooks
* 
* 

Kategorija:Pravo
Kategorija:Politika
Kategorija:Politička geografija