open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Deklaracija o pravu (1689)

**Deklaracija o pravu** (engl. *Bill of rights*) je Deklaracija o pravu koju je potpisao Vilijam Oranski prilikom stupanja na prijestolje 13. februara 1689. godine. *Bill of Rights* propisuje da kralj nije ovlašten da bez saglasnosti parlamenta obustavi važnost zakona, niti da bilo koga oslobodi od zakonskih posljedica, niti da odobri bilo kakve izuzetke od zakona. Nije bilo moguće osnivati posebne sudove u vezi sa crkvenim ili drugim pravima.

Kralj nije bio ovlašten da uvodi nove poreze i dadžbine bez saglasnosti parlamenta. Podanici se imaju pravo obraćati kralju s raznim molbama i niko se ne smije zbog toga goniti. Kralj ne može skupljati ni držati stajaću vojsku bez saglasnosti parlamenta. Protestantska religija i njeni sljedbenici imaju slobodnu u svakom pogledu. Izbori za parlament moraju biti slobodni, a sam problem se mora sastajati često. U paralamentu je obezbijeđena sloboda govora. 

On izdaje sve akte za koje nađe da su potrebni i oslobođen je kontrole sa bilo koje strane. Zabranjuje se pribjegavanju kaznama koje nisu predviđene u zakonu.

Kategorija:Pravo
Kategorija:Historija Engleske
Kategorija:1689.
Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država

**Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država** jest šef države, vrhovni organ izvršne vlasti, s velikim ovlaštenjima, tako da ga neki upoređuju s ustavnim monarhom. Na taj položaj može biti izabran svaki državljanin SAD-a koji je rođen u SAD-u, kome sudski nije oduzeto pravo glasa (nije kažnjavan) i koji je navršio 35 godina života.

Predsjednik se bira na 4 godine i može biti izabran za još samo jedan mandat. On sam bira saradnike, resorne ministre, a koji su za svoj rad njemu odgovorni. Predsjednik je vrhovni komandant cjelokupne vojne sile i savezne policije SAD-a. On zaključuje međunarodne ugovore za koje je potrebna saglasnost Senata.

Ima pravo odgađanja kazne (u nekim državama ovu ulogu preuzima guverner savezne države) i vrši pomilovanje za delikte protiv SAD-a. On je ovlašten da imenuje ambasadore i sudije Vrhovnog suda, uz pristanak Senata. Ustav predviđa da predsjednika biraju elektori. Mada predsjednik SAD-a nema zakonodavnu vlast, njemu pripada značajno ovlaštenje tzv. suspenzivnog veta kojim može utjecati na zakonodavnu djelatnost Kongresa. Prema ovom ovlaštenju, ako predsjednik u roku od 10 dana od izglasavanja zakona odbije potpisati i proglasiti taj zakon, on se vraća na ponovno razmatranje Kongresu. Ako se za isti zakon, uprkos predsjednikovom vetu, ponovo izjasne 2 trećine oba doma Kongresa, tada zakon stupa na snagu, bez obzira na raniji predsjednikov veto.

U slučaju primanja mita i drugih teških zločina i prijestupa može se pokrenuti postupak protiv predsjednika SAD-a. Postupak optužbe naziva se *impeachment*. Predsjednika optužuje Predstavnički dom, a sudi mu Senat. Za vrijeme suđenja u ovom slučaju državne poslove vodi potpredsjednik (*Vice President*).

Trenutni predsjednik je Donald Trump, obnašavši dužnost predsjednika od 20. januara 2025.

## Također pogledajte
*Spisak predsjednika Sjedinjenih Američkih Država

## Napomene
## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Politika Sjedinjenih Američkih Država

Sjedinjene Američke Države
Ostrvo Howland

mini|135px|desno|Ostrvo Howland

**Ostrvo Howland** je nenastanjeni atol koji se nalazi sjeverno od ekvatora u centralnom Pacifiku na 0°48′N 176°38′W, oko 3.100&nbsp;km (1.675 nautičkih milja) jugozapadno od Honolulua. Nalazi se na oko pola puta između Havaja i Australije te predstavlja neinkorporiranu, neorganiziranu teritoriju Sjedinjenih Država.

**Nacionalni prirodni rezervat ostrva Howland** sastoji se od 1,84&nbsp;km2 ostrva i okolnih 129,80&nbsp;km2 potopljene zemlje. Ostrvo sada predstavlja nacionalni prirodni rezervat kojim upravlja Služba za ribarstvo i divljač SAD pod američkim Sekretarijatom za unutrašnje poslove.

Na ostrvu nema nikakve ekonomske aktivnosti te je najpoznatiji kao ostrvo do koga Amelia Earhart nikada nije stigla. Njegova odbrana je u nadležnosti SAD te ga jednom godišnje posjećuje Obalna straža SAD.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Geografija, historija i priroda Howland ostrva
* Howland Island svjetionik 
* Howland Island National Wildlife Refuge
* 'Voyage of the Odyssey' - slike i putopisi

Kategorija:Ostrvske teritorije SAD-a
Kategorija:Zavisne teritorije u Okeaniji
Vrhovni sud Sjedinjenih Američkih Država

**Vrhovni sud Sjedinjenih Američkih Država** je najviša federalna instanca sudske vlasti u Sjedinjenim Američkim Državama. Od 1869. godine sud ima 9 sudija (jednog predsjednika i osam sudija). U pravnom sistemu SAD, Vrhovni sud je posljednji tumač federalnih ustavnih zakona, mada može djelovati samo unutar konteksta slučaja u kojem ima nadležnost.

Kao prvostepeni organ, rješava sporove: između članica država, između članice države i neke duge strane države, te protiv presude vrhovnog suda države-članice zbog povrede saveznog zakona ili Ustava. Čini se da je s pravom rečeno: 

:*Vrhovni sud je ne samo čuvar Ustava, nego u određenim situacijama i njegov gospodar*. 

Vrhovni sud ne može poništiti protivustavni zakon, ali ga može ne primijeniti, a to je u praksi i činio.

## Galerija 

Datoteka:Supreme Court US 2006.jpg|Sudije Vrhovnog suda Sjedinjenih Američkih Država
Datoteka:Supreme Court2.jpg|Portal suda sa natpisom *EQUAL JUSTICE UNDER LAW*

## Također pogledajte 
* *Brown protiv Odbora za obrazovanje*
* *Loving protiv Virginije*
* Ustav Sjedinjenih Američkih Država

*
Kategorija:Sudovi u Sjedinjenim Američkim Državama
Sjedinjene Američke Države
Kongres Sjedinjenih Američkih Država

mini|Grb Kongresa
**Kongres Sjedinjenih Američkih Država** zakonodavno je tijelo federalne vlade Sjedinjenih Američkih Država. Ono se sastoji od dva doma, Zastupničkog doma (House of Representatives) i Senata (Senate). Zastupnički dom ima 435 članova, od kojih svaki predstavlja kongresni okrug i služi dvogodišnji mandat. Zastupnička mjesta dodijeljena su između država prema broju stanovnika. Svaka država ima dva senatora, bez obzira na broj stanovnika. Postoji 100 senatora, koji služe šestogodišnji mandat. I senatori i zastupnici biraju se direktnim izborima.

Ustav Sjedinjenih Američkih Država dodjeljuje sve zakonodavne ovlasti federalnoj vladi u Kongresu. Ovlasti Kongresa ograničene su na one nabrojane u Ustavu; sve ostale dodijeljene su državama i stanovništvu. Kongres može uređivati trgovinu među državama i vanjsku trgovinu, nametati poreze, organizirati federalne sudove, upravljati vojskom, proglasiti rat i provoditi neke druge "potrebne" ovlasti.

Zastupnički dom i Senat podjednaki su domovi. Ipak, postoje neke specijalne ovlasti dodijeljene samo jednom domu. Savjet i odobrenje Senata potrebni su za potvrđivanje predsjedničke nominacije na visoke izvršne i sudske pozicije te ugovora. Računi za skupljanje prihoda moraju nastati u Zastupničkom domu i samo on može pokrenuti proces pobijanja.

Kongres se sastaje u prijestonici Sjedinjenih Američkih Država, Washingtonu.

## Vanjski linkovi 
* http://www.house.gov/
* http://www.senate.gov/

Kategorija:Politika Sjedinjenih Američkih Država
Vajmarski ustav

mini|Weimarski ustav
**Weimarski ustav** je bio Ustav Weimarske republike i stime prvi demokratski Ustav Njemačke. Ustav je bio osnova parlamentarne, demokratske i federativne Republike.

Neki članovi tog Ustava se i danas nalaze u Ustavu Njemačke (*Grundgesetz*).

## Historija 
10. novembra 1918. godine došlo je do kapitulacije Njemačke. Iste godine u Njemačkoj izbija revolucija, u takvim uslovima Njemačko carstvo je palo novembra 1918., a istog dana je proglašena Republika. Ubrzo su raspisani izbori za ustavotvornu skupštinu. Rasprava o novom ustavu ubrzo je počela i on je donesen 14. augusta 1919.

To je bio Weimarski ustav. Njemačka je postala parlamentarna republika, organizovana na federativnom principu, s tim da u ustav Reicha ulazi sedamnaest zemalja. Državnu vlast na nivou Reicha vrše organi Reicha u skladu s ustavnim zemljama. Reichstag (*Narodna skupština*) sačinjavaju poslanici koji predstavljaju cio narod. Nisu bili vezani mandatom.

Predsjednika republike bira cijeli narod na sedam godina. On ima velika ovlaštenja. Njega po potrebi zamjenjuje kancelar. Vladu čini kancelar sa ministrima. Državno vijeće (*Bundesrat*) sačinjavaju predstavnici njemačkih zemalja, prema njihovoj veličini. U drugom odjeljku Weimarskog ustava govori se o osnovnim pravima i dužnostima Nijemaca, o društvenom životu, religiji i vjerskim zajdenicama, obrazovanju i školama, privrednom životu.

Ističe se jednakost pred zakonom, da je sloboda osobe nepredvidiva, a da je svako ograničenje ili ukidanje individualne slobode od organa javne vlasti moguće samo na temelju zakona; da se djelo može kazniti samo ako je u zakonu bila za njega propisana kazna prije nego što je bilo učinjeno i dr.

Weimarski ustav, vrlo liberalan, ostao je na snazi do dolaska Adolfa Hitlera na vlast 1933.

Kategorija:Historija Njemačke
Kategorija:Ustavi bivših država
Kategorija:1919. u Njemačkoj
Kategorija:1933. u Njemačkoj
Jakobinci

**Jakobinci** su bili revolucionari demokrati u vrijeme Francuske revolucije, a ime su dobili po samostanu sv. Jakova u Parizu gdje im je bilo sjedište. Na čelu im se nalazio Maximilien Robespierre. Tražili su veća prava za sitno građanstvo te ukidanje nejednakosti na temelju bogatstva. Osnovali su komitet javnog spasa i stvaraju narodnu vojsku u kojoj se našao mladi Napoleon Bonaparte. Oni su 1793. god. donijeli ustav kojim su ukinuti svi ostaci feudalizma.

## Također pogledajte 
* Francuska revolucija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Francuska revolucija
Enver Redžić

**Enver Redžić** (4. maj 1915 – 4. novembar 2009) bio je bosanskohercegovački historičar, kulturni djelatnik i profesor.

Rođen je 4. maja 1915. godine u Starom Majdanu, općina Sanski Most. Osnovnu i srednju školu završio je u Bihaću. Diplomirao germanistiku, jugoslavensku književnost i historiju na Filozofskom fakultetu u Beogradu 1940. godine. Aktivno je učestvovao u NOB-u od 1941-1945. Bio je i vijećnik ZAVNOBiH-a i AVNOJ-a. Bio je sekretar i potpredsjednik Okružnog Narodno-oslobodilačkog odbora Bihać 1944-1945, član ONO Banja Luka 1946-1947, sekretar komiteta za visoke škole, fakultete i naučne ustanove pri Vladi NRBiH 1947-1948. Radio je kao docent na predmetu *Osnovi društvenih nauka* na Filozofskom fakultetu u Sarajevu od 1950. do 1952. godine. Bio je i direktor izdavačkog preduzeća *Svjetlost* od 1952. do 1959, kao i direktor Instituta za istoriju radničkog pokreta od 1960. do 1971. godine. U penziji je od 1972, nakon čega je biran u ANU BiH, prvo za dopisnog 1978, a zatim i za redovnog člana 1984. godine.

Enver Redžić je višestruko odlikovan i nagrađivan za svoj društveni, kulturni i naučni angažman. Nosilac je Partizanske Spomenice iz 1941, Ordena za hrabrost, Ordena Bratstva i jedinstva II reda, Ordena zasluga za narod II reda, Ordena Crvene zastave, Ordena Republike sa zlatnim vijencem. Godina 1983. i 1987. nagrađen je od strane izdavačkog preduzeća *Svjetlost*, a 1988. godine i od izdavačkog preduzeća *Veselin Masleša* za doprinos nauci. Nosilac je nagrade *27. juli* (1985), kao i nagrade *ZAVNOBiH-a* (1979) i Šestoaprilske nagrade grada Sarajeva (2001).

## Bibliografija 
* *Prilozi o nacionalnom pitanju* (1963)
* *Tokovi i otpori* (1970)
* *Austromarksizam i jugoslovensko pitanje* (1977)
* *Jugoslovenska misao i socijalizam* (1982)
* *Jugoslavenski radnički pokret i nacionalno pitanje u Bosni i Hercegovini (1918-1941)* (1983)
* *Muslimansko autonomaštvo i 13. SS divizija – autonomija BiH i Hitlerov Treći Rajh* (1987)
* *Istorijski pogledi na vjerske i nacionalne odnose u BiH* (1993, drugo izdanje 2005)
* *Bosna i Hercegovina u Drugom svjetskom ratu* (1998)
* *Sto godina muslimanske politike* (2000)
* *Pogledi iz antiistorije* (2001)
* *Akademici i istoričari* (2001–Anto Babić i Branislav Đurđev; 2003–Hamdija Kapidžić)
* *Pola stoljeća ANUBiH* (2004)
* *Bosnia and Herzegovina in the Second World War* (2005)

## Nagrade 
* 1979 – Nagrada ZAVNOBIH-a
* 1985 – Nagrada *27. juli*
* 2001 – Šestoaprilska nagrada Grada Sarajeva

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački historičari
Kategorija:Članovi ANUBiH
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Kategorija:Biografije, Sanski Most
Kategorija:Rođeni 1915.
Kategorija:Umrli 2009.
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Sarajevu
Elektromotorna sila

**Elektromotorna sila** je u elektrotehnici veličina kojom se izražava rad potreban za razdvajanje nosilaca naboja u izvoru električne struje, pri čemu sila koja djeluje na naboje nije direktna posljedica električnog polja. Definiše se kao omjer rada i količine naboja, iz čeka slijedi da je mjerna jedinica za elektromotornu silu džul po kulonu, što je jednako voltu:
:[EMS] = 1 J / 1 C = 1 V

Ako izvor nije opterećen trošilom (u krugu ne teče struja) na njegovim će krajevima zbog razdvajanja nosilaca naboja nastati upravo takva razlika potencijala koja će zbog djelovanja električnog polja spriječiti daljnje razdvajanje nosilaca naboja, tj. napon neopterećenog izvora veličinom je jednak elektromotornoj sili. Zatvaranjem strujnog kola elektromotorna sila uzrokuje kretanje nosilaca naboja (električnu struju), a napon na krajevima izvora postaje manji od elektromotorne sile, što se može prikazati kao djelovanje ekvivalentog unutrašnjeg otpora izvora.

## Također pogledajte 
* Baterija (elektricitet)

Kategorija:Elektrotehnika
Kategorija:Elektrodinamika
Kategorija:Elektromagnetizam
Džul

mini

**Džul** (znak J) je mjerna jedinica SI za rad, energiju i toplotu.

Definiše se kao rad obavljen (energija utrošena) djelovanjem sile od jednog njutna na putu dužine jednog metra.
:1 **J** = 1 N · 1 m = 1 kg · m2 · s-2

Odnos između mehaničkog rada i topline utvrdio je James Prescott Joule, prema kojem je jedinica i nazvana.

## Također pogledajte 
* SI sistem

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.ebsco.com/research-starters/science/joule
* https://isijint.net/production/wp-content/themes/isijint/assets/docs/pdf/SI_Unit_E.pdf

Kategorija:Izvedene SI jedinice
Kategorija:Jedinice za energiju
Apis

*Apis (egipatska mitologija), egipatski bog
*Apis (grčka mitologija), prorok iz  Grčke mitologije
**Apis*, rod pčela
*Apis, grad u Egiptu
*Yamu, grad u Egiptu prijašnjeg naziva Apis
*Apis (sazviježđe), zastarjelo sazviježđe
*Dragutin Dimitrijević, zvani **Apis**, srbijanski oficir, poznat kao organizator atentata na Aleksandra Obrenovića, kralja Srbije
Vodice (Lanišće)

mini|260px|Vodice, zvonik rimokatoličke crkve
**Vodice** (ital. *Vodizze*) su naseljeno mjesto u sastavu općine Lanišće, Istarska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Buzet.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Vodice su imale 16 stanovnika.

**Napomena**: *U 1931. sadrži podatke za naselje Jelovice.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Vodice je imalo 45 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Galerija 

Datoteka:Vodice, Istra, Croatia 1.jpg|ulica, detalj crkve i zvonik
Datoteka:Zvonik, Vodice, Istra, Croatia.jpg|seoski detalj
Datoteka:Karst field between Vodice and Jelovice (Istria, Croatia).jpg|kraški predio između Vodica i Jelovica

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Istarskoj županiji
Jakobinska diktatura

**Jakobinska diktatura** je dio Francuske revolucije.

mini|desno|200px|Robespierre
mini|desno|150px|Robespierre-ov potpis
## Historija 
Prvi ustav Francuska je dobila 1791. godine. Prema ovom ustavu Francuska je bila ustavna, parlamentarna monarhija u kojoj je narod izvor suvereniteta. Kralj je postao najviši državni službenik sa platom milion lihvara godišnje. U slučaju veleizdaje mogao je biti zbačen sa vlasti. Birao je visoke vojne i civilne službenike koji nisu odgovorni njemu nego zakonodavnoj skupštini. 

Donošenjem ustava ustavotvorna skupština je prestala sa radom, a zamijenila ju je zakonodavna skupština. U radu skupštine su se izdvajale dvije grupe: žirondinci i jakobinci. 

Prvi su svoje političke ideje temeljili na odredbama prvog francuskog ustava. Zastupali su interes bogatih građana. 

Drugi su tražili produženje revolucije da bi se odbranili od unutrašnje reakcije i spoljne kontrarevolucije. Pobunom od 31. maja do 2. jula 1793. godine jakobinci su postali vodeća snaga u Francuskoj. Formirali su Komitet javnog spasa pod vođstvom Maximiliena Robespierrea. 

Kao pristalice ideje o nastanku revolucije, jakobinci su počeli obračun sa pristalicama kralja. Državu je zahvatio građanski rat u kome započinje primjena terora da bi se osigurala vlast. Posebno je izražen jakobinski teror protiv političkih protivnika. Jakobinci su proveli niz reformi: ukinut je feudalizam, hrišćanstvo je zamijenjeno kultom razuma, uveden je revolucionarni kalendar, formiran je revolucionarni sud koji je za mjesec dana osudio na smrt 1350 ljudi. 

Veliki broj plemića se našao pod udarom jakobinske političke struje. 

Za to vrijeme su žirondinci pripremali prevrat koji je izvršen u julu 1794. godine. Robespierre je giljotiniran, a vlast preuzimaju žirondinci. Oni na vlast dovode bogati sloj ljudi. Ovaj događaj u historiji je poznat kao Termidorski prevrat ili teror.

## Također pogledajte 
* Giljotina

Kategorija:Francuska revolucija
Grb Austrije

desno|150px|mini|Grb Austrije
thumb|150px|desno|Grb Savezne Države Austrije između 1934-1938
**Grb Austrije** se kao simbol Austrije koristi od kraja Prvog svjetskog rata. Dvoglavi orao, koji je dotada predstavljao staru Austro-Ugarsku, zamijenjen je jednoglavim orlom. Između 1934. i njemačke aneksije 1938., Savezna Država Austrija (Bundesstaat Österreich) koristila je drugačiji grb, koji se sastojao od dvoglavog orla (jednopartijska korporativna država predvođena klerikalno-desničarskim Domovinskim frontom, često označena kao austrofašistička.

Na prsima orla nalazi se stari štit Austrijskog vojvodstva, a isti je uzorak poslužio kao predložak austrijske zastave. Orao lijevom pandžom drži zlatan srp, a desnom zlatan čekić. Na prvi pogled to bi se moglo dovesti u vezu s komunističkom simbolikom, no kada zlatnom srpu i čekiću pridružimo zlatnu krunu na orlovoj glavi, dobijamo jedinstvo sva tri sloja austrijskog društva - radnika, seljaka i plemstva.

Slomljeni željezni okovi na orlovim pandžama simboliziraju oslobođenje Austrije od fašizma i taj je detalj na grb pridodat po svršetku Drugog svjetskog rata.

## Također pogledajte 
* Zastava Austrije

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Austrija
Austrija
Sunrise Avenue

**Sunrise Avenue** je finska grupa osnovana 2002. u Helsinkiju.

## Članovi grupe 
*Samu Haber (*2. april 1976. godine u Helsinkiju) - tesktopisac, glavni vokal, gitara
*Janne Kärkkäinen (*27. novembar 1976. godine u Vantaai) - gitara, prateći vokal
*Raul Ruutu (*28. august 1975. godine u Vantaai) - bas-gitara, prateći vokal 
*Jukka Backlund (*30. decembar 1982. godine u Helsinkiju) - klavijature, producent (od 2005. godine)
*Sami Osala (*10. mart 1982. godine u Seinäjokiu) - bubnjevi (ods 2005. godine)

## Historija 
Sunrise Avenue je osnovan u Helsinkiju 2002. godine. Od tada nisu propuštali šanse da sviraju uživo i zbog toga su postali polularni u mnogim klubovima širom Finske.

Nakon što su bili odbijeni od strane 102 producenta, Jukka Backlund se zainteresovao kada ih je vidio u live nastupu u decembru 2004. godine. S njim su odlučili snimiti album bez da potpišu ugovor sa nekom od izdavačkih kuća.

U ljeto 2005. godine potpisali su ugovor sa Bonnier Amigo Music Group (poznati su na finskom tržištu), a kasnije sa EMI.

Dana 20. januara 2007. godine, pjevali su "Fairytale Gone Bad" u St. Jakob Halle, Basel, Švicarska, ispraćajući Nikolaya Valueva u ring, gdje je on odbranio svoju titulu svjetskog prvaka u boksu protiv Jameela McClinea.

## Diskografija 
### Albumi 
* *On the Way to Wonderland* (2006)
* *Popgasm* (2009)
* *Acoustic Tour 2010* (2010)
* *Out of Style* (2011)
* *Unholy Ground* (2013)
* *Heartbreak Century* (2017)

### Singlovi 
* *All Because of You* (2006)
* *Romeo* (2006)
* *Fairytale Gone Bad* (2006)
* *Forever Yours* (2007)
* *Diamonds* (2007)
* *Heal Me* (2007)
* *Choose To Be Me* (2008)
* *The Whole Story* (2009)
* *Not Again* (2009)
* *Birds And Bees* (2009)
* *Happiness EP* (2009)
* *Welcome To My Life* (2009)
* *Hollywood Hills* (2011)
* ''I Don't Dance* (2011)
* *Somebody Help Me* (2011)
* *Damn Silence* (2012)
* *Lifesaver* (2013)
* *Little Bit Love* (2014)
* *You Can Never Be Ready* (2014)
* *Nothing is Over* (2014)
* *Prisoner in Paradise* (2016)
* *I Help You Hate Me* (2017)
* *Let Me Go* (2017)
* *Heartbreak Century* (2017)
* *Dreamer* (2018)
* *Thank You For Everything'' (2019)

## Vanjski linkovi 
* Zvanična web-stranica

Kategorija:Rok-grupe
Kategorija:Finske muzičke grupe
Q

Datoteka:Latin alphabet Qq.png

**Q** je 17. slovo latinske abecede. Koristi se i u abecedama romanskih i germanskih jezika (često uz *u* kao digram *qu*) kao npr. u engleskom, francuskom ili njemačkom. Znači i:

* \mathbb{Q} - oznaka za skup racionalnih brojeva
* skraćenica u rimskim zapisima za *Quintis* ili *Quintus* (Kvint)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Katar (Qatar)
* simbol za gvatemalski quetzal
* simbol za označavanje količine električnog naboja
* simbol za skup (logičkih) stanja u teoriji automata
* znak za toplotu

## Historija 
Kategorija:Abeceda
Decretum Gratiani

mini|331x331piksel|Stranica iz srednjovjekovnog rukopisa Decretum Gratiani.

**Decretum Gratiani** (oko 1140. godine) je glavno djelo Gracijana.

Gracijanovo se djelo postavlja kao razvođe. Ono je cilj jednog razdoblja, sinteza tisućljeća zakona i proučavanja crkvene stege, ali i polazna tačka za obnovu nauka i pravne prakse. 

Autor Dekreta je Magister Gracijan. Ivan Gracijan, kamaldulenski monah, o njemu se jedino zna da je predavao na bolonjskom sveučilištu u prvoj polovini XII. vijeka. Svoje je djelo napisao između 1120-1140., služeći se zbirkama koje su mu bile pri ruci, a i najnovijim kanonima iz 1139. godine., a nazvao ga je Concordia discordantium canonum što u prijevodu znači „Sloga nesloženih kanona“, radi namjeravanog cilja i upotrebljene metode.  

Međutim, prevladao je naziv komentatora koji su ga zvali Decretum canonum i druge predhodne kanone, ili Liber canonum zbog gotovo 4000 navedenih kanona. Njegov je trud bio odmah veoma cijenjen, a nastavili su ga njegovi učenici koji su Dekret kompletirali s nekoliko „Paleae“ (lat. *u izvornom prijevodu ova riječ znači pljeva, ali ona ne dolazi od latinske riječi, nego od Gracijanovog učenika - Paukapelea*), i to označava sve tekstove, koji ne potiču od Gracijana, nego od njegovih učenika. Ta je zbirka služila kao tekst za tumačenje i proučavanje na sveučilištima.

## Djelo 
Decretum Gratiani je podjeljen na tri dijela. 

* U prvom dijelu radi se o pravnim načelima, o raznim kanonskim izvorima te općenito o normama za klerike. 
* Drugi dio sadrži 36 Kauza Causa podjeljenih na Pitanja (Questiones) na koja autor odgovara sa obrazloženjem na temelju kanona.
* U trećem dijelu raspravlja se o glavnim zapovijedima za kršćanski život, a napose o misi, krštenju i potvrdi, s raznim mjestima za bogoštovlje i o postu.

Gracijanov Dekret nije autentična zbirka nego je djelo privatne osobe bez službenog odobrenja od strane crkvene vlasti. Među njima ima mnogo podmetnutih i falsificiranih. Pri sastavljanju Dekreta Gracijan se služio  pristupačnim zbirkama svoga vremena, a nije se mnogo trudio da ispita njihovu autentičnost nego da sastavi zbirku kanona koji su njegovo vrijeme prestavljali stegu Crkve.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://collections.mfa.org/objects/53542

Kategorija:Kršćanstvo
Dekretali

**Dekretali** (*Epistolae decretales*) su naredbe i konstitucije papa koje imaju opću važnost, bilo za čitavu Crkvu, bilo barem za njen znatni dio, tj. za jednu ili za nekoliko crkvenih pokrajina. Djelom Grgura IX (1324) taj naziv označava službenu i tačno određenu zbirku.

Dekretali se dijele ne Dekretale *prije Grgura IX*, *za vrijeme Grgura IX* i zbirke *poslije Grgura IX*. Ti dekretali su donošeni za čitavu crkvu od strane Svete Stolice, a za pojedine dijelove od strane nadbiskupa, s tim da su svi niži dekretali morali biti u skladu sa višim dekretalima i nisu smjeli odstupati od općih zakona i paradigmi kršćanske vjere.

Također nekim od dekretala je bila upitna autentičnost pa su izbačeni iz izvora kanonskog prava.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kršćanstvo
Kalij

{{Infokutija hemijski element
| Hemijski element = Kalij
| Simbol = K
| Atomski broj = 19
| Serija = Alkalni metali
| Grupa = 1
| Perioda = 4
| Blok = s
| Slika = 180px
| Boja serije = OrangeRed
| Izgled = srebreno bijeli metal
| Zastupljenost = 2,4
mini|lijevo|Struktura čvrstog kalij-superoksida (KO2).

### U vodenim rastvorima 
Kalijevi spojevi su obično izrazito ionski i zbog toga je većina njih rastvorljiva u vodi. Osnovne vrste u vodi su akvakompleksi [K(H2O)n]+ gdje je n = 6 i 7. Nekoliko soli je slabo rastvorljivo u vodi uključujući kalij-tetrafenilborat, kalij-heksahloroplatinat i kalij-kobaltnitrit.

## Biološki značaj 
[mini|desno|300px|Djelovanje [Natrij-kalij pumpa|natrij-kalij pumpe je primjer primarnog aktivnog trasporta. Dva nosača proteina lijevo koriste ATP za prijenos natrija izvan ćelije protiv koncentracije gradijenta. Proteini desno koriste sekundarni aktivni transport za prijenos kalija u ćeliju.]]

Kalij je osmi ili deveti najčešći element po masi (0,2%) u ljudskom tijelu, tako da odrasla osoba teška oko 60&nbsp;kg ima u sebi oko 120 g kalija. Ljudsko tijelo ima toliko kalij kao i naprimjer sumpora i hlora, a od osnovnih minerala samo kalcija i fosfora ima više.

Kationi kalija su važni za neurološke funkcije u organizmu (mozak i nerve) i utiče na osmotski balans između ćelija i međućelijske tekućine, a regulira njihovu distribuciju u svim životinjama (ali ne i biljkama) putem takozvane pumpe Na+/K+-ATPaze. Ova ionska pumpa koristi ATP za pumpanje tri natrijeva iona iz ćelije i dva kalijeva iona u ćeliju gradeći time elektrohemijski gradijent preko ćelijske membrane. Pored toga, visoko selektivni kanali kalijevih iona (koji su tetrameri) su od najvećeg značaja za hiperpolarizaciju, naprimjer kod neurona nakon što je potencijalna akcija otpočela. Kalij se može osjetiti putem čula ukusa pošto on izaziva tri od pet vrsta uzbuđenja čula ukusa sve u zavisnosti od koncentracije.

## Reference 
## Literatura 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* Kalij ubačen u vodu (YouTube)


Kategorija:Hemijski elementi
Kategorija:Alkalni metali
Kategorija:Dijetetski minerali
Kategorija:Piroforni materijali
Kategorija:Isušivači
Kategorija:Reducensi
A

**A** je prvo slovo u latiničnoj abecedi, u glagoljskoj i ćirilićnoj azbuci, i u svim alfabetima koji su nastali od feničkog. U semitskim pismima A je znak za grleni suglasnik, a danas je obično znak za vokal jednak ili sličan bosanskom *a*. Označava niski srednji samoglasnik. U grupi glasova* a* predstavlja najveći razmak između gornje i donje vilice.

Također može značiti i:

* jedan od suprotnih veznika
* znak za broj 1 u grčkom pismu (α), u glagoljici i ćirilici.
* muzički ton *a*, šesti ton C-dur skale. Također i akord, koji se zasniva na tom tonu i za tonalitet A-dura, odnosno a-mola. Ton *a* služi za akordiranje instrumenata u orkestru. U Evropi je visina tona *a* određena sa 435 herca, a u SAD 440. 
* latinska skraćenica za *anno* (godine).
* skraćenica za površinsku mjeru *ar* (100 m2).
* u fizici oznaka za ubrzanje (a)
* u SI sistemu znak za jedinicu jačine električne struje amper (A) i prefiks ato (a, 10−18) 
* u algebri, znak za određenu veličinu (a).
* u geometriji, oznaka za pravac (a) i tačku (A).
* u logici, simbol za afirmativni sud (A).
* u posuđenicama grčkog i latinskog porijekla "a" je prefiks, koji označava negaciju ili nedostajanje nečeg ("a privativum"), npr. *a-političan*, *a-simetrija*, *a-moralan*.
* s naglaskom (à), oznaka cijene (franc. à *po*).
* međunarodnu automobilsku oznaku za Austriju.

## Historija 
Oblik slova potiče od egipatskog hijeroglifa, šematizirane slike volovske glave. Na hebrejskom jeziku alef znači bik. Odatle dolaze nazivi alef (hebr.), alfa (grč.), elif (arap.).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "A" u *A Dictionary of the English Language* autor Samuel Johnson
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Abeceda
B

**B** je 2. slovo bosanske abecede, i svih evropskih alfabeta, osim onih sa ćiriličnim porijeklom. Označava zvučni bilabijalni okluzivni suglasnik. Također znači i:
* u muzici za pola tona snižen ton h
* u fizici oznaku za vektor magnetnog polja 
* u hemiji znak za bor
* međunarodnu automobilsku oznaku za Belgiju

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.unicode.org/L2/L2002/02141-n2419-uralic-phonetic.pdf
* https://www.baslibrary.org/biblical-archaeology-review/36/02/06 

Kategorija:Abeceda
Ć

**Ć** je peto slovo bosanske abecede. Označava bezvučni palatalni afrikatni suglasnik. Koristi se i u poljskoj abecedi, iz koje je i preuzeto. Za svoju grafiju preuzet je u bosanski jezik.

Grafem **Ć** (minuskul:**ć**), formiran od C uz dodatak akutnog akcenta, koristi se u raznim jezicima. Obično označava , bezvučni alveolo-palatinalni afrikat, uključujući i fonetsku transkripciju. Njegove Unicode kodne tačke su U+0106 za Ć i U+0107 za ć.

Simbol potiče iz poljske abecede (gdje se, u svojoj modernoj upotrebi, najčešće pojavljuje na kraju riječi), a u 19. vijeku ga je usvojio hrvatski lingvista Ljudevit Gaj. To je peto slovo srpske, poljske, lužičko-srpske i latinične abecede hrvatskog jezika, kao i crnogorske latinice.

## Informatičko kodiranje 
### Kod za TeX/LaTeX 
U LaTeX-u je moguće kreirati i malo i veliko slovo u tekstu.

* Za slovo ć se koristi kod \'{c}.
* Za slovo Ć se koristi kod \'{C}.

## Također pogledajte 
* Č

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://google.com/search?q=cache:53UAP67AS7QJ:www.eurozine.com/articles/article_2006-02-10-longinovic-mk.html+%22vra%C4%87anjeto%22&cd=1&hl=en&ct=clnk&gl=uk

Kategorija:Abeceda
Č

**Č** je 4. slovo bosanske abecede. Označava bezvučni alveopalatalni afrikatni suglasnik. U abecedu ga je uveo Ljudevit Gaj iz češkog, a koristi se i u abecedama srpskog, hrvatskog, slovenskog, slovačkog, litvanskog, letonskog i bosanskog jezika. 

Simbol potiče iz češke abecede iz 15. vijeka, koju je uveo Jan Hus reformama. Godine 1830. usvojen je u Gajevom latiničnom pismu, koje se koristi u srpskohrvatskom jeziku. Također se koristi u makedonskoj, slovačkoj, slovenskoj, letonskoj, litvanskoj, pomačkoj i berberskoj abecedi.

MFA vrijednost ovog slova je /tʃ/.

## Pravila 
**1.** dolazi u riječima kojima postanak nije vidljiv:

*bačva, bič, račun, čaša, tačka, večer, vrč, pčela, ključ, hlače, lopoč, Beč…*

**2.** u oblicima i izvedenicama prema osnovnom *k*, *c*:

*jak : jači; zec : zeče, zečji; stric : stričev*

iznimke: *liješće, triješće, plješćem, pritišćem, stišćem*

**3.** u sufiksima:	

-ač	 *igrač*

-ača		*jabukovača*

-čica		*grančica*

-čina		*cjevčina*

-čić		*kamenčić*	

-če		*pastirče* (samo za živo)

-ič		*vodič, branič, gonič* (danas neplodan sufiks)

-ičar		*antologičar*

-ički		*tehnički*

**4.** 	u slovenskim, ruskim, bugarskim, češkim, slovačkim prezimenima 

*Oton Župančič, Lav Nikolajevič Tolstoj, Miletič, Belič, Palkovič*

**5.** 	u anglizmima i talijanizmima

*čizburger*, *kapučino*

## Informatičko kodiranje 
### Kod za TeX/LaTeX 
U LaTeX-u je moguće kreirati i malo i veliko slovo u tekstu.	 
* Za slovo č se koristi kod \v{c}.	 
* Za slovo Č se koristi kod \v{C}.

## Također pogledajte 
* Ć

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
D

**D** je 6. slovo bosanske abecede, i četvrto u alfabetima drugih zapadnoevropskih jezika i drugih širom svijeta. 
Označava zvučni dentalni okluzivni suglasnik. 
[mini|Slovo D, što označava "Deutschland" ( [Njemački jezik|njemački za " Njemačka "), na graničnom kamenu na granici između Austrije i Njemačke.]]
Semitsko slovo Dāleth se možda razvilo iz logograma za ribu ili vrata. Postoji mnogo različitih egipatskih hijeroglifa koji su mogli inspirisati ovo. U semitskom, starogrčkom i latinskom, slovo je predstavljalo  ; u etruščanskom alfabetu slovo je bilo arhaično, ali ipak sačuvano. Ekvivalentno grčko slovo je delta, Δ.
Također znači i:
* rimski broj 500
* u muzici ton d
* u geometriji oznaku za prečnik kruga
* u hemiji znak za deuterij, izotop vodika
* u SI sistemu prefiks deci (1/10, d)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Njemačku

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20210829194452/https://issuu.com/kenwilsonmax/docs/chicken__health_issue/s/25385
* https://web.archive.org/web/20101226155729/http://www.sfu.ca/~ramccall/AncientandmodernLatinalphabet.pdf
* https://www.merriam-webster.com/dictionary/delta

Kategorija:Abeceda
Đ

**Đ** je osmo slovo bosanske abecede. Označava zvučni palatalni afrikatni suglasnik. Koristi se i u abecedama vijetnamskog (gdje se čita slično bosanskom d), laponskog, srpskog i hrvatskog jezika.

Precrtano d uveo je srpski filolog Đuro Daničić 1878. za upotrebu u srpskohrvatskom jeziku u svom "Rječniku hrvatskog ili srpskog jezika", zamijenivši starije digrafe dj i gj.

## Informatičko kodiranje 
### Kod za TeX/LaTeX 
U LaTeX-u je moguće kreirati i malo i veliko slovo u tekstu. Standardno nije podržano i potreban je dodatan paket koji se može ubaciti sljedećom kodom : \usepackage[T1]{fontenc}

* Za slovo đ se koristi kod \dj.
* Za slovo Đ se koristi kod \DJ.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://ihjj.hr/iz-povijesti/tomislav-tomo-maretic-gramatika-i-stilistika-hrvatskoga-ili-srpskoga-knjizevnog-jezika/41/
* https://archive.org/details/latinpalaeograph00bisc
* https://en.wikipedia.org/wiki/Phonetic_Symbol_Guide

Kategorija:Abeceda
E

**E** je 9. slovo bosanske abecede. Označava prednji srednje visoki samoglasnik. 
To je najčešće korišteno slovo u mnogim jezicima, uključujući češki, danski, holandski, engleski, francuski, njemački, mađarski, latinski, letonski, norveški, španski i švedski.
lijevo|mini|157x157piksel|Izgovor imena slova  u evropskim jezicima
Može značiti i:
* u muzici ton e
* u fizici znak za energiju (E=mc2) i elektron
* u SI sistemu prefiks eksa (E, 1018)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Španiju

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20080708193159/http://pages.central.edu/emp/LintonT/classes/spring01/cryptography/letterfreq.html
* https://www.unicode.org/L2/L2020/20252r-mod-ipa-a.pdf

Kategorija:Abeceda
Svemirski centar "Johnson"

mini|250px|Lyndon B. Johnson Space Center 
**The Lyndon B. Johnson Space Center** **(JSC)** je Centar američkog astrounautske asocijacije NASA, lociran na jugoistoku Houstona, Texas (Hjuston, Teksas), preciznije u Clear Lake, Texas. Izgrađen je na zemljištu poklonjenom od strane Rice Univerziteta.

JSC je kontrolna stanica koja nadzire sve letove američkih astronauta u svemir, te vrši kontrolu svih dešavanja na raketama (Shuttle missions) , svemirskim stanicama (International Space Station), kao i dešavanjima izvan njih. 

NASA-in JSC centar također vrši obuku i osposobljavanje budućih astronauta u Sonny Carter Training Facility, koja uključuje brojna postrojenja za fizičku, psihosociajlnu i laboratorijsku kontrolu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:NASA
Kosta Kostić

**Kosta Kostić** je ratni zločinac porijeklom iz općine Bijeljina. 

Općinsko tužilaštvo općine Brčko je 19. aprila 2005. godine podiglo optužnicu protiv Kostića. 31. oktobra iste godine Kostić je uhapšen. 20. aprila općinski sud ga je osudio na maksimalnu kaznu od 15 godina strogog zatvora zbog krivičnog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva.

## Spisak žrtava 
Tokom sudskog postupka dokazano je da je Kostić direktno učestvovao u ubistvima slijedećih osoba:

*Ahmeta Fatića 
*Ekrema Terzića
*Enesa Terzića
*Muhameda Terzića
*Safeta Karamovića
*Mirsada Karamovića
*Bege Hasanbašića 
*Midhata Šabanovića 
*Hazima Žilića 
*Midhata Čembića 
*Osmana Suljića 
*Mehmeda Slomića 
*Muhameda Jakubovića
*Vasve Peštalić

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Biografije, Bijeljina
Kategorija:Brčko

K
C

**C** je 3. slovo bosanske abecede, i latiničnih alfabeta. Označava bezvučni dentalni afrikatni suglasnik. Također znači i:
* rimski broj 100
* u računarstvu označava programski jezik C i C♯
* u fizici oznaku za brzinu svjetlosti u vakuumu 
* u hemiji znak za ugljik
* u SI sistemu znak za jedinicu električnog naboja kulon (C) i prefiks centi (1/100, c)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Kubu

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
Hapkido

**Hapkido** (odnosno hap ki do, hapgido, hap = harmonija (tela i duha)/ki = snaga, energija/do = put) je korejanska vještina samoodbrane, koja u mnogome liči na aikido. Glavni tehnički dijelovi su preuzeti iz Daitō-ryū Aiki-jūjutsu. Dalje se upotrebljavaju elementi iz taekvondo i dangsudo. Hapkido radi prvostepeno u cirkularnom sistemu. Bacanje, poluge, udarci i defanzivne odbrane izvode se iz okretanja u krugu. Osnovna tehnika u hapkidou jeste odbrana od udarca. Jedan od glavnih principa jeste princip kruga - napade ne blokirati, nego ih uz pomoć pokreta u obliku kruga vratiti ka izvoru.

Hapkido je koncipiran od Čoi Iong Sula, koji je bio učenik Takeda Sokaku, čiji je učenik bio isto osnivač aikidoa Morihei Uešiba. Nakon što se vratio za Koreju Sul je nazvao svoju borilačku vještinu javara, da bi je kasnije više puta mijenjao (ju sul (meka umjetnost), ju kvon sul (meka umjetnost pesnice), hapki ju kvon sul (u harmoniji sa ki - meka umjetnost pesnice) itd.). Njegovi učenici su nastavili sa tradicijom svog učitelja i svoje stilove nazivali hapkido, kuksulvon, hvarang do itd. Izraz hapkido koristi prvi put Ji Han-je u kasnijim 1960ima.
## Vanjski linkovi 
* Hapkidowon - World Hapkido Headquarters 
* WASKO - World all styles Kickboxing organization (WASKO)
* WFFO - World free fighting organization (WFFO)
* WCDA - World Close Defence Assocation (WCDA)

Kategorija:Borilačke vještine
Arizona Dream (višeznačnica)

* *Arizona Dream*, film Emira Kustirice iz 1991.
* Arizona Dream (pjesma), pjesma s albuma *Bog vozi Mercedes* grupe Zabranjeno pušenje
F

**F** je 10. slovo bosanske abecede. Označava bezvučni labiodentalni frikativni suglasnik. Znači i:
* u muzici ton f i oznaka za forte
* u hemiji znak za fluor
* u SI sistemu znak za farad (F), jedinicu električnog kapaciteta i prefiks femto (f, 10−15)
* stepen Fahrenheitove skale
* međunarodnu automobilsku oznaku za Francusku

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
G

**G** je 11. slovo bosanske abecede. Označava zvučni velarni okluzivni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 4
* u muzici ton g
* u fizici gravitacionu konstantu (G) i ubrzanje Zemljine sile teže *(g)*
* u računarstvu prefiks giga (G, 230 = 1.073,741.824)
* u SI sistemu gram (g, 1/1000 kilograma) i prefiks giga (G, 109)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Gabon

## Historija 
## Također pogledajte 
* Slobodno zidarstvo

Kategorija:Abeceda
I

**I** je 13. slovo bosanske abecede. Označava prednji visoki samoglasnik. Znači i:
* sastavni veznik
* jedan od logičkih sklopova (I, engleski AND)
* u glagoljici brojeve 10 i 20
* rimski broj 1
* u fizici intenzitet električne struje
* u hemiji simbol joda
* međunarodnu automobilsku oznaku za Italiju

## Historija 
Kategorija:Abeceda
H

**H** je 12. slovo bosanske abecede. Označava bezvučni velarni frikativni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 600
* u muzici ton h
* u fizici Planckovu konstantu (h) ili mjerna jedinica za vrijeme 1 h = 1 sat
* u hemiji simbol vodika
* u SI sistemu henri (H), jedinicu induktivnosti i prefiks hekto (h, 102)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Mađarsku

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
J

**J** je 14. slovo bosanske abecede. Označava palatalni aproksimativni sonantni suglasnik. Znači i:
* u SI sistemu džul, jedinicu za energiju (J)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Japan

## Historija 
## Pravila pisanja 
J se piše:

**1.** 	na početku riječi ispred svih samoglasnika, ispred kojih može doći

*jačina, ječam, još, jučer...; nejakost, prejak...*

**2.** 	u nesloženim riječima između dva samoglasnika, i to:

i-a, i-e, i-i, i-u, u-i, u-u;

* kutija, Azija, Marija; žirija, Verdija, studija*

*dijeta, higijena, orijent; žirijem, Leopardijem, Poncijem*

* čiji, drugačiji, svačiji; žiriji, glasniji*

*trijumf, špijun; žiriju, umiju, studiju*

*bruji, zuji*

*kuju, snuju*

**3.** 	pridjevi od imenica na -ija

*Andrijin*

**4.** 	oblici

*pij, pijte, ne ubij...*

**5.** 	strane riječi

*epopeja, ideja, turneja... dijabetičar, dijalekt...*

J se ne piše:

**1.** 	između samoglasnika i-o

* bio, činio, mio, mislioca..., sociologija, patriot, violina...*

**2.** 	složenice na i

*antialkoholičar, arhiepiskop, antiimperijalistički, niotkud, nadriumjetnički...*

**3. ** između samoglasnika, kojima prvi nije i

*kontraadmiral, dvanaest, arhaizam, aorist, autentičan, idealan, neegoističan, kaleidoskop, teologija, euharistija, kroatist, poezija, doista, crnook, bjelouška, akcentuacija, pirueta, poluidiot, poluotok...*

Kategorija:Abeceda
L

**L** je 16. slovo bosanske abecede. Označava lateralni likvidni dentalni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 50
* rimski broj 50
* u biologiji ime Carla von Linnéa (L.) 
* u fizici oznaku za induktivnost (L)
* u SI sistemu litra, posebno dopuštena jedinica za zapreminu, (=dm3);
* međunarodnu automobilsku oznaku za Luksemburg

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
Lj

**Lj** je 17. slovo bosanske abecede. Označava umekšani suglasnik, palatalni lateralni aproksimant. Lj je dvostruko slovo nastalo udruživanjem slova *l* i *j*.

## Historija 
Pretpostavlja se da je Ljudevit Gaj prvi koristio digraf *lj* 1830. godine. Glas *lj* u italijanskom jeziku se piše *gl*, u kastiljanskom i španskom *ll*, u portugalskom *lh*, u nekim mađarskim dijalektima kao *lly*, u latvijskom *ļ*, u češkom i slovačkom često se transkribira kao *ľ*. Ćirilični pandan mu je slovo *љ*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
M

**M** je 18. slovo bosanske abecede. Označava bilabijalni nazalni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 60
* rimski broj 1000
* u fizici oznaku za masu (m)
* u računarstvu prefiks mega (M, 220 = 1.048.576)
* u SI sistemu metar, jedinica dužine i prefikse mili (m, 1/1000) i mega (M, 106)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Maltu

## Historija 
Kategorija:Abeceda
N

**N** je 19. slovo bosanske abecede. Označava dentalni nazalni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 70
* u fizici oznaku za njutn, kao mjernu jedinicu za silu (N)
* u hemiji simbol za dušik (N, nitrogen); također i za subatomsku česticu neutron (n0)
* u SI sistemu jedinicu sile njutn (N) i prefiks nano (n, 10-9)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Norvešku
* na geografskim kartama oznaku sjevera (N) i sjeverne geografske širine

## Historija 
Kategorija:Abeceda
Nj

**Nj** je 20. slovo bosanske abecede. Označava umekšani palatalni suglasnik. Nj je dvostruko slovo nastalo slivenom artikulacijom slova *n* i *j*.

Koristi se i u albanskom alfabetu.

## Historija 
Ljudevit Gaj, je počeo koristiti ovaj digraf, još od 1835.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
O

**O** je 21. slovo bosanske abecede. Označava stražnji srednje visoki samoglasnik. Znači i:
* prijedlog koji uz lokativ označava predmet, temu, a uz akuzativ i lokativ mjesto uz vanjsku površinu čega ili viseći o čemu
* u glagoljici broj 80
* u hemiji simbol za kisik (O, oksigen)

## Historija 
Kategorija:Abeceda
P

**P** je 22. slovo bosanske abecede. Označava bezvučni bilabijalni okluzivni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 90
* u fizici znak za pritisak (p)
* u hemiji znak za fosfor
* u SI sistemu prefiks piko (p, 10−12) i peta (P, 1015)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Portugal

## Historija 
Kategorija:Abeceda
R

**R** je 23. slovo bosanske abecede. Označava vibrantni, likvidni alveolarni sonant, suglasnik i samoglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 100
* u geometriji znak za poluprečnik kruga
* u fizici roentgen, stara jedinica za dozu ionizirajućeg zračenja
* u elektrotehnici oznaku za električni otpor

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
Š

**Š** je 25. slovo bosanske abecede. Označava bezvučni alveopalatalni frikativni suglasnik.

## Historija 
Uveden je iz češkog jezika, a koristi se i u abecedama bosanskog, hrvatskog, slovenskog, slovačkog, litvanskog, latvijskog, estonskog jezika.

## Informatičko kodiranje 
### Kod za TeX/LaTeX 
U LaTeX-u je moguće kreirati i malo i veliko slovo u tekstu.

* Za slovo š se koristi kod \v{s}.
* Za slovo Š se koristi kod \v{S}.
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120720003952/http://users.tkk.fi/u/tuhkanen/Sery-C/Kotus-sz-hatut-EN.html
Kategorija:Abeceda
S

**S** je 24. slovo bosanske abecede. Označava bezvučni dentalni frikativni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 200
* u hemiji znak za sumpor
* u SI sistemu znak za jedinicu električne vodljivosti simens (S) i vremena sekundu (s)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Švedsku

## Historija 
Kategorija:Abeceda
K

**K** je 15. slovo bosanske abecede. Označava bezvučni velarni okluzivni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 40
* u fizici Boltzmannovu konstantu (k)
* u hemiji simbol kalija (K)
* u računarstvu prefiks kilo (K ili k, 210 = 1.024)
* u SI sistemu prefiks kilo (k, 103)
* međunarodnu automobilsku oznaku za Kambodžu

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
V

**V** je 28. slovo bosanske abecede. Označava zvučni labiodentalni frikativni suglasnik. Znači i:
* rimski broj 5
* u glagoljici broj 3
* u fizici znak za brzinu (v)
* u hemiji znak za vanadij
* u SI sistemu znak za volt

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
Z

**Z** je 29. slovo bosanske abecede. Označava zvučni dentalni frikativni suglasnik. Znači i:
* u matematici treću nepoznatu (uz X i Y)
* u glagoljici broj 9
* u SI sistemu prefikse zepto (z, 10−21) i zeta (Z, 1021)

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
Milo Hrnić

**Milo Hrnić** bio je pjevač zabavne muzike iz Dubrovnika.

Milo Hrnić je prodao više od milion nosača zvuka, izdao 20 albuma i preko 200 pjesama. Tri puta je pobijedio na Festivalu zabavne muzike u Splitu i to: 1982. sa pjesmom *Vrati se*, 1983. sa pjesmom *Dalmacijo, ljubav si vječna* i 1987. sa pjesmom *Dobra večer prijatelji*.

Godine 2004. Dubrovčani su Milu Hrnića i Terezu Kesoviju proglasili pjevačima vijeka za grad Dubrovnik.

Nakon 10 godina odsustva s muzičke scene, Milo Hrnić je napravio veliki povratak 8. decembra 2006. s nezaboravnim koncertom u klubu Tribu u Splitu, a navedeni uspjeh je ponovio i 4. augusta 2007. koncertom u Omišu.

## Albumi 
*1980 - Milo
*1981 - Samo ti
*1982 - Lutaj pjesmo moja
*1983 - Potraži me
*1984 - Zagrli me jače
*1985 - S tobom sam jači
*1987 - Pozovi me
*1988 - Ja neću takav život
*1989 - Tvoja mati je legla da spava
*1990 - Sad sam opet svoj na svome
*1992 - Biser Hrvatski
*1993 - 20 mojih uspjeha

## Festivali 
*Split 1975. - Moja Ane broji dane (sa grupom Libertas)
*Split 1977. - Mila majko ide brod (sa grupom Libertas)
*Split 1978 - Nostalgija (sa grupom Libertas)
*Split 1979. - Budi noćas mirno more
*Zagreb 1979 - Od mene kad' odeš 
*Split 1980. - Slađe od vina
*Split 1981. - Prijatelji, čekajte me noćas
*Beogradsko proleće 1982. - Srce što nema mira
*Split 1982. - Vrati se, pobjednička pjesma
*Split 1983. - Dalmacijo, ljubav si vječna, pobjednička pjesma
*Split 1984. - Bez tebe
*Split 1985. - Vilo moja
*Split 1986. - Golubice bijela
*Zagreb 1986. - Vino crveno
*Vaš šlager sezone 1987. - Nevjernica
*Split 1987. - Dobra večer prijatelji, pobjednička pjesma
*MESAM 1987. - Opile me riječi tvoje
*Vaš šlager sezone 1988. - Požurite konji bijeli
*Split 1988. - Pružala si mi mnogo
*Split 1989. - Ne daj im da nas rastave
*Spit 1990. - Ostat ću zaljubljen
*Zagreb 1990. - Adio
*Split 1991. - Ime mi je Mate
*Featival Stepinčeva katedrala 1991. - Uzmi me, Bože
*Split 1992. - Kad bi znala
*Melodije hrvatskog Jadrana 1993. - K'o jedan dan
*Melodije hrvatskog Jadrana 1994. - Ruža zaborava
*Melodije Mostara 1997. - Oči nevjerne

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1950.
Kategorija:Hrvatski pjevači
Kategorija:Biografije, Dubrovnik
Kategorija:Umrli 2023.
Bradići Donji

**Bradići Donji** su naseljeno mjesto u općini Maglaj, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Maglaj