Mijelin

**Mijelin** je masna bijela supstanca koja oblaže aksone nekih nervnih ćelija, formirajući  elektroizolacijski sloj. Bitan  je za pravilno funkcioniranje nervnog sistema. To je izdanak jednog tipa glijinih ćelija.

Proizvodnja mijelinske ovojnice zove se **mielinacija**, **mijelinizacija** ili mijelinogeneza. Kod ljudi, mijelinacija počinje u 14. sedmici fetusnog razvoja, iako u mozgu ima malo mijelina u trenutku rođenja. U početnoj fazi, odvija se brzo, što  dovodi  do brzog razvoja djeteta, uključujući puzanje i hodanje u prvoj godini. Mijelinacija se  nastavlja u  adolescentnoj fazi života.

Schwannove ćelije pripremaju  mijelin za periferni nervni sistem, a oligodendrociti, posebno u interfascikulskom tipu mijeliniziranih aksona u centralnoom nervnom sistemu. Mijelin se smatra definirajućom karakteristikom gnatostomnih (sa vilicama) kičmenjaka, ali mijelinu slični omotači postoje također i  kod nekih  beskičmenjaka, iako su sasvim drugačije od kičmenjačkog  mijelina na molekulskom nivou. Mijelin  je otkrio Rudolf Virchow, 1854. godine.

## Građa
 pod transmisijskim elektronskim mikroskopom poprečnog presjeka mijelinskog  aksona , generiranog na Electron Microscopy Facility  at Trinity College, Hartford, CT]]

Mijelin je građen  od različitih tipova ćelija, koje se razlikuju u hemijskom sastavu i konfiguraciji, ali obavljaju istu funkciju izolacije. Mijelinizirni aksoni su bijeli, kao i bijela masa  mozga. Mijelin pomaže za izolaciju aksona od  naelektriranih  atoma i molekula. Ove nabijene čestice (ioni) nalaze se u tečnosti koja okružuje čitav nervni sistem. Pod mikroskopom, mijelin izgleda kao nizovi kobasica.

Esencijska sastavnica mijelina je holesterol.  Neki od proteina su mijelinski bazni proteini  (MBP, koji čini ~30% mijelinskog proteina.). Primarni lipid mijelina je glikolipid, zvani galaktocerebrozid. Za jačanje mijelinske ovojnice služe isrepleteni ugljikovodični  lanci  sfingomijelina.

## Funkcija
[thumb|Širenje [akcijski potencijal|akcijskog potencijala u mijelinskom neuronu je brže nego i nemijeliniziranom, zbog preskačućeg (saltacijskog)  provođenja.]]
[mini|250px|Poprečni presjek mijelinskog aksona: 
1. [Akson
2. Jedro Schwannove ćelije
3. Schwannova ćelija
4. **Mijelinska ovojnica**
5. Neurolema.]]

Glavna svrha  mijelinskog  sloja  (ili omotača) je  povećanje  brzina kojom akcijski potencijal napreduje  duž mijelinskih vlakana. Uz nemijelinska  vlakna, impulsi teku kontinuirano kao talasi, ali, u mijelinskim, oni  teku po "hop"  modelu ili širenjem  poskočnim provođenjem. Mijelin smanjuje kapacitet i povećava električni otpor kroz ćelijske membrane (u egzolemi). Stoga, mijelinacija  sprečava struju da napusti  akson. Pretpostavlja se da je mijelin dozvoljava  tijelima većih dimenzija održavanje agilne komunikacije između udaljenih dijelova tijela.

Mijelinska vlakna gube  naponski kontrolirane kanale (oko 25 μm−2) uz mijelinske  internodije, izlažući ih samo u Ranvijerovim čvorovima. Pritom se nalaze daleko češće  (između 2.000 i 12.000 μm−2).

Mijelinska vlakna uspjevaju smanjenjiti  curenjae natrija u vanćelijska tekućina|vanćelijsku tečnost]] (ECF), održavajući  snažno  razdvajanje napona  između unutarćelijske tekućine i ECF. To povećava sposobnost natrija  da slobodnije  putuje duž aksona.  Međutim, natrij se brzo raspršuje uz aksolemu, ali je  po prirodi razgradljiv. Natrij ne može pokrenuti otvaranje natrijevih solitaarnih  kanala  za  usmjeravanje, jer postaju slabiji. Ranvijerovi čvorov, koji su izloženi vanćelijskoj tekućini,  svakih oko 1&nbsp;mm sadrže velike količine naponom kontroliranih natrijskih  kanala, omogučivši dovoljno natrija u aksonima  za regeneraciju akcijskog potencijala.

Kada  se  prekine  periferno vlakno, mijelinski ovoj  ostavlja trag  uz koji  se može  javiti ponovni rast. Međutim, mijelinski  sloj ne osigurava savršenu regeneraciju nervnih vlakana. Neka  regenerirana   nervna vlakna ne mogu  pronaći ispravno  mišićno vlakno, a neki  oštećeni  motorni  neuroni  perifernog nervnog sistema uginu  bez ponovnog  rasta. Oštećenja na mijelinskoj ovojnici  i nervnim vlaknima  često su povezani sa povećanim funkcionalnim nedostacima. Svaki puta akcijski potencijal  dosegne   Ranvierov čvor, on se vraća u svoj prvobitni akcijski potencijal (+35 mV).

Nemijelinska  vlakna i mijelinski aksoni centralnog nervnog sistema sisara  se ne regeneriraju.

Neke studije su pokazale da se, u postnatalnom periodu,  vlakna  vidnog živca pacova  mogu regenerirati. Ova regeneracija zavisi od dva uvjeta: umrtvljavanje  aksonalna mora se spriječiti odgovarajućim neurotrofnim  faktorima, a inhibitori  rasta neurita se moraju inaktivirati. Ove studije može dovesti do daljnjeg razumijevanja regeneracije nervnih vlakana u centralnom  nervnom  sistemu.

## Također pogledajte
*Neuron
*Akson
*Nerv

## Reference
## Vanjski linkovi
* The Myelin Project 
* Athabasca University Biological Psychology Website
* The MS Information Sourcebook, Myelin 
* The Myelin Repair Foundation
* H & E Histology
* Luxol Fast Blue: Modified Kluver's Method to stain for Myelin Sheath
*https://web.archive.org/web/20110928034900/http://rad.usuhs.edu/medpix/medpix.html?mode=image_finder&srchstr=myelination%20myelin&srch_type=any&action=search#top Radiology and Pathology of Myelin] the MedPix Medical Image Database
*http://archneur.ama-assn.org/cgi/content/abstract/34/10/585] Archives of Neurology
* American Society for Neurochemistry

Kategorija:Nervni sistem
Kategorija:Neuronauka
Kategorija:Neuroni
Kategorija:Neurohistologija