open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Geografski pol

mini|desno|250px|Geografska os rotacije A (zelena), uz prikaz sjevernog geografskog pola A1 i južnog geografskog pola A2; također su prikazani magnetno polje i magnetna os rotacije B (plava) te sjeverni magnetni pol B1 i južni magnetni pol B2.
**Geografski pol** zamišljena je tačka u kojoj planetarna os (os vrtnje) probada površinu planeta ili nekog tijela koje se okreće oko svoje osi. U općenitom slučaju govori se o polovima nebeskih tijela.

Budući da planetarna os probada planetarnu površinu u dvije tačke, probodišta se nazivaju sjeverni pol i južni pol. Na Zemlji su imena polova određena historijskim razlozima, ali u općenitom slučaju nije uvijek jasno kako nazvati polove tijela, s obzirom na to da im osi mogu biti različito usmjerene. Kada se govori o tijelima u Sunčevom sistemu, uobičajeno se za sjeverni pol tijela uzima pol bliži smjeru zvijezde Sjevernjače.

Neka tijela u Sunčevom sistemu (npr. Saturnov mjesec Hiperion ili asteroid 4179 Toutatis) nemaju definisane polove, zbog svoje haotične rotacije, uzrokovane nepravilnim oblikom ili gravitacijskim utjecajima obližnjih tijela.

Ako planeta posjeduje magnetno polje, polovi se ne moraju poklapati s magnetnim polovima planete.

Sam geografski pol nije stalno mjesto; on varira tokom historije, između ostalog, i zbog precesije; tako je prije 10.000 godina sjevernu tačku na nebu predstavljala zvijezda Vega, a ne Sjevernjača.

## Također pogledajte 
* Sjeverni pol
* Južni pol
* Polarna regija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Edukativni sajt Međunarodne polarne fondacije   

Kategorija:Geodezija
Kategorija:Polarne regije Zemlje
Zima

mini|200p|Zima
**Zima** je najhladnije godišnje doba koje započinje 21. decembra, a završava 21. marta u kojemu dani traju kraće od noći, a priroda je u skladu s niskim temperaturama uspavana.

## Uzrok zime 
Zemlja se okreće oko Sunca jednom u godini dana, kako je ta putanja eliptična - udaljenost Zemlje i Sunca se pri tome mijenja, i količina topline koju Zemlja prima od Sunca se tokom godine mijenja. Zemlja se također vrti oko svoje osi, koja je nagnuta za 23°27' (23 stupnja i 27 minuta) u odnosu na ravninu kruženja. Zima nastupa kad je određena polutka (sjeverna ili južna) najmanje izložena Sunčevim zrakama, neovisno o odaljenosti od Sunca. Zima na sjevernoj polutki događa se kad je Zemlja najbliže Suncu, a tada je na južnoj polutki vruće ljeto.

Fizikalno, Sunčeve zrake u zimi padaju pod većim kutom, čime se konstantna energija koju dotična polutka dobija od Sunca dijeli na veću površinu, što zajedno s većim putem kroz atmosferu koji ta toplina treba proći daje rezultat - manje primljene topline po jedinici površine, i nižu temperaturu, tj. zimu.
mini|200p|Skijanje, jedan od najpopularnijih zimskih sportova
## Zimski sportovi 
Zimski sportovi se prakticiraju u *zimskim* uvjetima: na niskoj temperaturi te uz prisutnost snijega ili leda.

## Također pogledajte 
* Globalno zatopljenje
* Zimske olimpijske igre
Pustinjska klima

O **aridnoj klimi** (lat.*aridus*=suh) ili o **aridnom klimatskom području** se govori kada je riječ o količini padavina koja je u nekom području manja od mogućeg isparavanja u istom tom području. Posljedica toga je vrlo niska vlažnost zraka.
mini|172x172piksel|Pustinja Sahara u Maroku.
lijevo|mini|204x204piksel|Regije sa pustinjskom klimom
Pri tome se razlikuju:

* **puna aridna klima** : padavine < isparavanja traje od 10 do 12 mjeseci godišnje
* **poluaridna klima** : padavine < isparavanja traje tokom 6 do 9 mjeseci godišnje.

Većina sušnih područja leži u suptropskom pustinjskom pojasu, jer pasati pušu samo do tzv. Rossove širine. Ali aridnih klimatskih područja ima i u drugim područjima, naprimjer u planinama kao i u područjima polarnih pustinja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://books.google.com/books?id=wtAbzLLTcwcC&pg=PR5

Kategorija:Klimatologija
Suptropi

mini|300 px|Suptropi
**Suptropi** ili **suptropska područja** su jedna od klimatskih zona Zemlje. To su područja između tropa u dijelu prema ekvatoru i umjerene zone prema polovima, otprilike između 25° i 40° sjeverne i 25°i 40° južne širine. Ova područja imaju tipična tropska ljeta, dok zime nisu tropske. Postoje tri različita tipa suptropskih područja: sušna, vlažnih zima i uvijek vlažna.

Prema vrlo raširenoj definiciji, suptropskim se područjem smatra ono, gdje je srednja godišnja temperatura viša od 20&nbsp;°C, ali srednja temperatura najhladnijih mjeseci je niža od 20&nbsp;°C.

## Sušni suptropi 
Obilježja **klime**
* vegetacija je cjelogodišnja
* zimske padavine
* klima je cijelu godinu aridna
* klima je povezana s dobom dana
* solarna klima

Obilježja **vegetacije**
* relativno skromna biljna raznovrsnost
* prevladava pustinjska i stepska vegetacija

**Primjeri**

Sahara, pustinja Atakama, Bliski istok

## Suptropska područja s vlažnim zimama - sredozemna klima 
Obilježja **klime**
* vegetacija traje cijelu godinu
* zimi pada kiša
* klima je aridna samo ljeti

Obilježja **vegetacije**

Prevladava tip vegetacije s tvrdim lišćem (makija), obilježen u području Mediterana i na obalama Kalifornije zimzelenim vrstama hrastova - česvinom (*Quercus ilex*), hrastom plutnjakom (*Quercus suber*) i *Quercus coccifera L.*, kao i poluzimzelenim makedonskim hrastom (*Quercus trojana*). Ta područja u Australiji posebno su obilježena dvjema vrstama eukaliptusa , Jarrah (*Eucalyptus marginata*) i Marri (*Eucalyptus calophylla*). U Kaliforniji tu rastu mnoge vrste četinjača (Coniferae, Pinidae), među kojima posebnu pažnju izazivaju mamutovci (Sequoioideae). Zbog ranije nemilosrdne sječe šuma mnogi su krajevi sasvim goli, nema šume. Ali, gdje šume postoje, odlikuju se velikim brojem endemskih vrsta pa se svrstavaju u 25 područja s najvećim biološkom raznovrsnošću (biodoverzitet) na zemlji.

**Primjeri**

područje Sredozemlja, središnji dio Čilea, jugozapadni dio Australije, Južna Afrika oko njenog najjužnijeg dijela 

## Uvijek vlažni suptropi 
**Obilježja klime**
* razdoblje vegetacije traje cijelu godinu
* maksimum padavina je u ljeto

**Obilježja vegetacije**
* Ovdje rastu miješane šume s velikim brojem vrsta, ali s manje epifita nego u tropskim šumama. U jugoistočnom dijelu Kine, koji se smatra globalnim centrom biološke raznovrsnosti, još uvijek žive mnogi rodovi koji su inače u drugim područjima izumrli.

Kategorija:Klimatologija
Beringovo more

mini|desno|250p|Beringovo more
**Beringovo more** je rubno more na sjevernom kraju Tihog okeana između sjeverne Amerike i Azije.

## Geografija 
Beringovo more je odvojeno od Aljaskog zaliva poluostrvom Aljaska. Prostire se na preko 2.000.000 kvadratnih kilometara i graniči se na istoku i sjeveroistoku s Aljaskom, na zapadu s poluostrvom Kamčatka, na jugu sa poluostrvom Aljaska i Aleutskim ostrvima i na krajnjem sjeveru sa Beringovim moreuzom, koji povezuje Beringovo more sa Čukotskim morem Arktičkog okeana.

Aleutska ostrva (SAD) se na zapadu nadovezuju na Komandirska ostrva (Rusija). Komandirska ostrva su samostalna grupa ostrva jer su od Aleuta odvojeni dubokim jarkom. Na zapadu Beringovo more završava na obalama sjevernog dijela poluostrva Kamčatke.

## Historija 
Prije oko 10.000 godina, pred kraj zadnjeg ledenog doba, nivo mora je bio oko 125 metara niže. Na krajnjem sjeveru Beringovog mora (Beringov prolaz) nalazio se prohodan kopneni most Beringija koji je spajao Aziju i Ameriku. Na jugu je postojao još i Beringov most koji je išao duž Aleuta i Komandirskih ostrva. On je bio presječen dubokim jarkom između ove dvije ostrvske grupe, a istočno od Kamčatke i sjevernim ogrankom Kurilskog jarka dubokim i do 5.139 metara. Prema danas prihvaćenim teorijama, preko ta dva "mosta" su stigli prvi doseljenici u Ameriku.

Beringovo more, koje je 1648. otkrio Semjon Dežnjev, dobilo je ime po danskom prirodoslovcu Beringu koji je 1741. po nalogu cara Petra Velikog plovio tim vodama da provjeri postoji li kopnena veza između Azije i Amerike.

Dana 18. decembra 2018. veliki meteor eksplodirao je iznad Beringovog mora. Meteor je eksplodirao na visini od 25,6&nbsp;km oslobađajući 49 kilotona energije.

## Reference 
Kategorija:Geografija Aljaske
Kategorija:Geografija Rusije
Kategorija:Mora
Kategorija:Tihi okean
Izoterma

mini|desno|200px|Izoterma (crvena linija) od 10 stepeni C u julu se koristi da označi granicu Arktika.
**Izoterma** (grčki ισος - "isto", "jednako", i θερμη - "toplina") je crta iste temperature. Koristi se u meteorologiji kako bi se na vremenskoj karti označila mjesta u kojima vlada jednaka temperatura. Razmak između izotermi daje uvid u obim i brzinu promjena temperature u pojedinim područjima. Ovo gradiranje temperature je značajan podatak u prognoziranju vremena.

Izoterme se koriste i u termodinamici.

## Također pogledajte 
* Izolinije

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://dictionary.reference.com/browse/contour%20line

Kategorija:Meteorologija
Tropske šume

**Tropske šume** rastu između ekvatora i 23,5° sjeverne i južne geografske širine. Temperatura i dužina dana su u tim područjima relativno stalne, tako da su razdoblja vegetacije određena samo vrlo različitim količinama padavina. Tako se razlikuju tropske sušne šume (42%), tropske šume s listopadnim drvećem (32%) i tropske kišne šume (25%).

## Tropske sušne šume 
Ovaj se tip šuma može naći u područjima s malim nadmorskim visinama u kojima dolazi do dugortajnih sušnih razdoblja. U ovim šumama raste uglavnom trnovito grmlje i drveće, kao i sukulenti. Drveće ima listove u obliku perja ili s nizom malih listića kao akacije, a uz to imaju i krošnje u obliku kišobrana kao akacije, vrlo je otporno na vatru i ima korijenje koje doseže do podzemnih voda (do 40 m). To nisu guste šume, a rastu na svim kontinentima gdje vlada sušna (i do 7 mjeseci bez padavina) klima.

## Tropske listopadne šume 
U područjima s mnogo kiše ali i dužim sušnim razdobljima, nalaze se tropske listopadne šume. Kad transpiracija premaši zalihe vode u biljki, ona zbog zaštite od sušenja odbacuje lišće. Tek u vrijeme slijedećih monsunskih kiša ili kišnog razdoblja, biljka ponovo tjera. Ove se šume nazivaju i tropskim vlažnim šumama.

## Tropske kišne šume 
Tropske kišne šume rastu na udaljenosti do 10° geografske širine sjeverno i južno od ekvatora gdje su padavine redovne i premašuju 250 centimetara godišnje. U tim šumama živi najveći broj vrsta po jedinici površine uopće, a visina stabala dosiže i do 60 metara.

## Također pogledajte 
* Tropska kišna šuma

Kategorija:Ekosistemi
Kategorija:Biogeografija
Suša

mini|250p|Dno jezera nakon dugotrajne suše

**Suša** je pojava koja se javlja kada se na nekom području pojavi značajan manjak vode kroz neko vremensko razdoblje.

Pojava suše postaje sve češća u cijelom svijetu i pogađa razvijene kao i nerazvijene zemlje. Do sada naučnici nisu našli pouzdaniju metodu za sigurno predviđanje suše tako da je nije moguće predvidjeti vjerovatnosnim pristupom kao ni njene prognoze u realnom vremenu. Ali bez obzira na navedeno, prateći i analizirajući brojne meteorološke, hidrološke i hidrogeološke parametre sušu je ipak moguće naslutiti, a time na neki način i predvidjeti.

Nasuprot drugih prirodnih nesreća suša se pojavljuje polagano, traje dugo, i zahvata velika područja iako njenu prostornu raspodjelu nije moguće unaprijed tačno locirati. Suša se dešava polahko, rijetko izaziva brze i dramatične gubitke u ljudskim životima ali zbog pojave gladi uzrokovane sušom, kao direktne posljedice, gubici u ljudskoj i životinjskoj populaciji ponekad su drastičniji od bilo koje druge prirodne katastrofe.

## Također pogledajte 
* Klimatske promjene
* Glad na Rogu Afrike 2011.

Kategorija:Suše
Kategorija:Civilna zaštita
Kategorija:Hidrologija
Kategorija:Meteorološke pojave
Kategorija:Prirodne katastrofe
Kategorija:Voda i okoliš
Kategorija:Vremenske opasnosti
Šumski požar

desno|mini|350p|Šumski požar
**Šumski požar** je nekontrolisano, stihijsko kretanja vatre po šumskoj površini. Pripada u prirodne katastrofe. Razlikuje se po vrsti, načinu postanka i štetama. Za nastanak požara potrebna je određena temperatura, tlak i kisik, ako se jedno od toga ukloni, požar prestaje.

## Uzroci šumskih požara 
* čovjek
* munja
* željeznica

## Posljedice  šumskih požara 
* stradanje ljudi
* uništavanje drveća 
* erozija šumskog tla, oštećivanje fizičkih svojstava tla, smanjenje količine humusa i proizvodne sposobnosti tla
* narušavanje estetske vrijednosti okoliša
* štete od uginuća šumskih životinja
* uništavanje stambenih i privrednih objekata

[desno|mini|199p|Šumski požar u [Amerika|američkoj državi Wyoming]]
## Vrste šumskih požara 
* *Podzemni požar ili požar tla* nastaje kada se zapali listinac u tlu ili podzemne naslage treseta. Takva vatra polako napreduje i tinja. Čini najmanje štete i najlakše se gasi.
* *Prizemni požar* nastaje kada se zapali: pokrov tla, humus, lišće, iglice, mahovina, suha trava, suho drvo, panjevi. To je najčešći oblik šumskih požara, brzo se širi, ima obilje plamena i vrućine.
* *Ovršni požar ili požar krošanja* razvije se iz prizemnog požara, ako zahvati grane stabala mladih sastojina. Može biti leteći požar krošanja ili prizemni požar. Nastaje u sušno doba godine. Najčešće gore iglice. Da bi se mogao širiti, potreban je prizemni požar i vjetar. Najopasniji je i najteže se suzbija. Vrtlozi vjetra, mogu ga prenijeti i više desetaka metara dalje, ostavljajući ponekad iza sebe i veće neizgorijele površine.
* *Požar pojedinačnih stabala* nastaje od udara munje, čest je u prašumama, gdje ima mnogo suhih grana.

## Potencijalno gorivo za šumske požare 
* živa stabla
* postojno grmlje
* pokrov tla 
* biljke travnatog karaktera
* mahovina
* suha stabla
* drvni otpaci
	
## Borba protiv šumskih požara 
* preventivno djelovanje
* pravovremeno otkrivanje
* dojava
* intervencija

U preventivno djelovanje pripada zabrana loženja vatre u šumi od 1. marta do 15. novembra, plan zaštite, nabava i razmještaj opreme, obuka, motriteljsko - dojavna služba, vatrogasne ophodnje, izgradnja sistema veza, sadnja vrsta drveća koje su teže zapaljive npr. bukva i grab.

## Također pogledajte 
* Poplava
* Dim

Kategorija:Šumarstvo
Kategorija:Prirodne katastrofe
Kategorija:Šumski požari
Savana

[mini|250p|desno|Nacionalni park Tarangire u [Tanzanija|Tanzaniji, tipična sušna savana]]
**Savane** su travnjaci tropskog i suptopskog podneblja s rijetkim šumarcima stabala i grmlja koji se prostiru između tropskih kišnih šuma i pustinjskih područja. Razgraničenja u odnosu na stepe, travnjake i sušne šume se postavljaju na razne načije. Savana/sabana u doslovnom prijevodu bi značila "široka ravnica".

Biom savane se sastoji od područja otvorenog travnjaka s vrlo malom količinom drveća. Biomi su definirani svojom jedinstvenom vegetacijom i životinjskim svijetom, a savana je vrsta travnjačkog bioma. Postoje dvije vrste savana: tropske i polutropske savane. Tropske savane se obično nalaze u blizini ekvatora i imaju različite vlažne i suhe sezone koje podržavaju raznoliku lepezu divljih životinja i guste trave. Polutropske savane, s druge strane, nalaze se u regijama neposredno izvan tropskih krajeva i imaju nešto umjereniju klimu, često sa mješavinom travnjaka i raštrkanih grmova ili drveća.

## Također pogledajte 
* Ravnica
* Prerija
* Stepa

## Reference 
Kategorija:Ekosistemi
Kategorija:Geografska terminologija
Izumiranje

mini|Dodo, izumrla vrsta
**Izumiranje** je pojava koja postoji otkako postoji i život na Zemlji, izumrle su mnoge životinjske vrste. Ponekad se to događa zbog prirodnih promjena klime, grabežljivaca i biljnog pokrova, ali u zadnje vrijeme je glavni krivac čovjek. Izumiranje u najužem smislu znači potpuno nestajanje nečega.                                              

## Ugrožene vrste 
Posebno ugrožene vrste danas su velike mačke osim lavova (lov zbog krzna), razni jeleni i ptice (meso), i životinje u šumama koje gube staništa (sječa). Ako se ovako nastavi, za 14-tak godina bi mogle nestati stotine vrsta. Posebna opasnost prijeti divljim tigrovima, koji bi mogli izumrijeti do 2015.

## Također pogledajte 
* Smrt
* Dinosaurusi
* Pčela
* Genocid

Kategorija:Ekologija
Kategorija:Evolucija
Ionosfera

mini|desno|200px|Ionosfera

**Ionosfera** je sloj u planetarnoj atmosferi, ioniziran sunčevom radijacijom. Čestice koje tvore ionosferu su elektroni i pozitivni ioni. Zemljina ionosfera nalazi se na visinama između 50&nbsp;km (mezosfera),200&nbsp;km (termosfera) pa do 2000&nbsp;km (egzosfera). Ona praktično predstavlja vanjski rub magnetosfere. Njene dimenzije jako variraju s promjenama dana i noći, godišnjih doba i sunčeve aktivnosti. Ionosfera reflektuje radiotalase.

Ionosfera je omotač oko Zemlje, koji sadrži elektrone i električki nabijene atome i molekule, otprilike između 50 i 600&nbsp;km iznad Zemljine površine, a ponekad i više. Postojanje zahvaljuje prvenstveno zbog ultraljubičastog zračenja sa Sunca. Najniži dio Zemljine atmosfere je troposfera, koja se proteže do otprilike 10&nbsp;km iznad Zemljine površine. Iznad nje je stratosfera, a još više mezosfera. U stratosferi sunčeva radijacija stvara ozonski omotač. Na visini od oko 80&nbsp;km iznad Zemljine površine, u termosferi, zrak je toliko rijedak, da elektroni mogu biti slobodni neko vrijeme, prije nego ih zarobi neki bliski pozitivni ion. Broj tih elektrona je ponekad dovoljan da djeluje na širenje radiotalasa. Taj dio atmosfere je ionoziran i sadrži plazmu, i zato je dio ionosfere. U plazmi, slobodni negativni elektroni i pozitivni ioni, privlače jedni druge elektromagnetskim silama, ali imaju previše energije da bi ostali zajedno i tvorili električki negativnu molekulu.

UV zrake, X-zrake i kratkovalni elektromagnetski talasi sunčeve radijacije stvaraju ionizaciju, budući da fotoni na tim frekvencijama, imaju dovoljno energije da izbace elektrone iz atoma i molekula neutralnih plinova. Ti slobodni elektroni dobivaju velike brzine, tako da su temperature, koje stvara taj elektronski plin, puno veće (reda veličine nekoliko hiljada Kelvina) i puno veće od temperature iona i neutralnih molekula. Suprotan proces od ionizacije je rekombinacija, kada je slobodni elektron ponovo zarobljen od pozitivnog iona. Taj proces rekombinacije uzrokuje emisiju fotona. Kod nižih nadmorskih visina, gustoća zraka je puno veća, proces rekombinacije prevladava nad ionizacijom, budući su molekule i ioni bliže jedni drugima. Ravnoteža između ta dva procesa određuje količinu prisutne ionizacije.

Ionizacija u ionosferi prvenstveno ovisi o sunčevoj aktivnosti i količini radijacije koju primi sa Sunca. Postoje i dnevne i sezonske promjene količine ionizacije. Kako je u zimskim uvjetima Zemljina polutka udaljenija od Sunca, tako je i količina primljene radijacije manja, a time i stepen ionizacije. Aktivnost Sunca je povezana i sa sunčevim pjegama, i što ih je više, to je radijacija veća (svakih 11 godina). Količina radijacije ovisi i o geografskom položaju. Postoje i druge pojave koje ometaju količinu ionizacije, kao što su sunčeve baklje i električki nabijene čestice u sunčevom vjetru, koje djeluju na zemljino magnetsko polje.
## Također pogledajte 
* HAARP
## Reference
Kategorija:Ionosfera
Džungla

mini|desno|200px|Džungla u Maleziji
**Džungla** je sinonim za tropsku kišnu šumu. Naziv je potekao od sanskritske riječi *jangala* što znači nekultivisana zemlja. (Sanskrit: जंगल), odnosi se na najgušće, manje ili više neprohodne regione u tropskim kišnim šumama, sa obiljem životinja i biljaka.  Takođe, ova sanskrit riječ znači i "suha zemlja". Ista riječ se koristi pretežno, u mnogim jezicima indijskog subkontinenta, na iranskom platou, posebno u Hind, Marathi, Punjabi i perzijskom.

## Također pogledajte 
* Kišna šuma

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ekosistemi
Monsun

]]
**Monsunom** (od *mausim*, arap. godišnje doba) se naziva strujanje zraka u donjim dijelovima troposfere na vrlo velikim područjima u tropima i suptropima. Osnovno obilježje monsuna su monsunski vjetrovi vrlo stabilnog smjera koji se mijenja dva puta godišnje.

Monsunski vjetrovi, a time i monsun kao takav, posljedica su uglavnom kretanje zenita sunca između obratnica pa otuda i različitog zagrijavanja odnosno hlađenja pojedinih dijelova zemljine površine kao i skretanja smjera vjetrova zbog djelovanja coriolisove sile.

Najsnažnije izraženo monsunsko područje, a istovremeno otuda potiče i naziv, je područje Indijskog okeana. Tu je i ishodište indijskog ali i sjevernoaustralskog i istočnoafričkog monsuna.

Monsun ima vrlo veliki utjecaj na klimu u područjima koja zahvata, pa se klima na tim područjima naziva monsunska klima. To je posljedica vrlo velike vlage koju sa sobom donose monsunski vjetrovi. Područja imaju vrlo vlažna ljeta s puno monsunskih kiša pa s tim u vezi na tim područjima rastu monsunske šume kao zaseban tip šuma. Iz tog vrlo snažnog utjecaja na prirodu izvedeno je i ogromno značenje monsuna za privredu i kulturu tih područja, što posebno obilježava indijski monsun.

## Etimologija 
Arapski pomorci su riječju "mausim" (što znači godišnje doba) nazvali fenomen jedne vrste vjetra u Arapskom moru koji mijenja smjer usporedno s godišnjim dobom. U osnovi, pojam monsun i danas označava promjenu smjera vjetra između godišnjih doba, iako se u novije vrijeme s razumijevanjem uzroka vjetra mijenja i značenje pojma. Značenje pojma se od oznake za fenomen vjetra godišnjeg doba proširilo do ukupnosti uzroka, dinamike i djelovanja koji uzrokuju fenomen. Radi boljeg razumijevanja pojma danas se koriste izrazi *monsunski sistem* ili *monsunska cirkulacija*. U svakom slučaju, monsun je značajan klimatski faktor.

Kategorija:Klimatologija
Zoološki vrt grada Beograda

mini|desno|300px|Spomenik njemačkom ovčaru Gabiju, nekadašnjem čuvaru zoološkog vrta u Beogradu
Zoološki vrt grada Beograda (*Vrt dobre nade*) prostire se na 6 hektara površine u parku Kalemegdanu. Dugogodišnji direktor je bio Vuk Bojović.

## Životinje 
U beogradskom zoološkom vrtu trenutno živi 211 životinjskih vrsta i oko 2 000 jedinki. Od toga 52 vrste čine ptice, 47 sisari i 12 reptili. U Vrtu živi mnogo ugroženih vrsta. Poznate životinje historije Vrta su pas Gabi i čimpanza Sami.

Atrakcija Vrta su bijeli lavovi.

## Historija 
Beogradski zoološki vrt osnovan je 1936 godine. Svečano ga je otvorio gradonačelnik Vlada Ilić 12. jula te godine. Prvi stanovnici vrta bili su velike mačke, medvjedi, vukovi, primati, ptice i egzotični herbivori. Prvi direktor bio je Aleksandar Krstić.

Kada je formiran, ZOO je obuhvaćao površinu od 3,50 hektara, da bi bio proširen na 7 i na kraju na 14 hektara. U toj formi dočekao je Drugi svjetski rat. Tokom njega bombardovan je 1941 i 1944, tako su sve životinje poginule osim nekolicine.

Zbog razaranja i smanjenja broja eksponata, ZOO je nakon rata smanjen na 6 hektara, koliko i danas zauzima.

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Beograd
Kategorija:Beograd
Marcha Real

**Marcha Real** je španska nacionalna himna. Tradicionalno je poznata kao *Marcha Granadera* ili *Marcha Real Española*. Nema riječi, samo muziku, te je jedna od četiri državne himne u svijetu (pored himni Bosne i Hercegovine, San Marina i Kosova) bez zvanično prihvaćenog teksta. Postoje dvije verzije: potpuna i skraćena, a propisom je određeno kada se koristi koja verzija.

Španska nacionalna himna jedna je od najstarijih u Evropi, a njeno porijeklo je nepoznato. Prvi put se spominje u dokumentu iz 1761. Libro de Ordenanza de los toques militares de la Infantería Española - "Knjiga pravila o vojnoj muzici španske pješadije". Nazvana je *Marcha Grenadera*, a ime kompozitora ostalo je nepoznato.

Godine 1770 kralj Karlo III proglasio je *Marcha Granadera* za službeni počasni marš, koji je zauzimao svoje mjesto na javnim i ceremonijalnim događajima. Zbog toga što je izvođen uvijek na javnim događajima kojima su prisustvovali članovi kraljevske porodice, Španci su ga prozvali Marcha Real odnosno Kraljevski marš. Službeno je postala španskom himnom u oktobru 1997. godine.

## Vanjski linkovi 
* National Anthem
* MIDI zapis himne 

Kategorija:Španija
Kategorija:Državne himne
Mala Sundska ostrva

mini|desno|250p|Karta Malih Sundskih ostrva
mini|desno|250p|Satelitska snimka Malih Sundskih ostrva

**Mala Sundska ostrva** su grupa ostrva u indonezijskom arhipelagu. Zajedno s Velikim Sundskim ostrvima čine Sundska ostrva.

To je grupa od šest većih i velikog broja manjih i malenih ostrva istočno od Jave. Ukupna površina im je oko 87.700 km2, a broj stanovnika na njima je oko 12 miliona. Najveća ostrva su (od zapada prema istoku) Bali, Lombok, Sumbawa, Flores i Timor, a južno od Floresa je još Sumba.

Na istočnom dijelu Timora nalazi se samostalna država Istočni Timor kojoj pripada još i zapadnotimorska enklava Oecussi-Ambeno i mala ostrva Atauro i Jaco. Ostali dio ostrva pripada Indoneziji i dio je regije Nusa Tenggara, što na indonezijskom jeziku znači "jugoistočna ostrva", koja se dijeli na provincije Bali, Nusa Tenggara Barat i Nusa Renggara Timur.

Mala sundska ostrva su vulkanskog porijekla, pa su sva ostrva brdovita. Najviša tačka ove skupine je vrh Rindjani, 3.725 metara, na Lomboku. Glavne poljoprivredne kulture su riža i kafa. Od prirodnih bogatstava na ostrvima ima nafte, željeza, mangana i bakra.

## Također pogledajte 
* Velika Sundska ostrva
* Tektonika ploča
* Sundska ostrva

Kategorija:Geografija Indonezije
Kategorija:Geografija Istočnog Timora
Kategorija:Ostrva
Kategorija:Indijski okean
Sedimenti

**Sedimenti** (lat. sedimentum = talog) su taložine trošnog materijala (šljunka, pijeska, gline i sl.) ili otopina (kreča, soli, gipsa i sl.) u moru (*morski ili marinski sedimenti*), jezeru (*jezerski ili lakustrijski sedimenti*), rijeci (*riječni ili fluvijalni sedimenti*) ili na kopnu (*eolski sedimenti*, tj. oni koji su nataloženi vjetrom, *sipari*, talozi nastali putem padavina i sl.). Mehaničkim raspadanjem nastaju *mehanički sedimenti*, a hemijskim otapanjem *hemijski sedimenti*. Materijalom organskog porijekla nastaju *organogeni sedimenti*.

Sedimenti mogu sadržavati korisne informacije o geološkoj prošlosti Zemlje. One često govore o temperaturi, vlažnosti, kiselosti i dr. osobinama atmosfere u određenom vremenskom razdoblju planete. Hemijski elementi odnosno njihovi izotopi, koji na opisani način mogu biti od koristi u paleološkim istraživanjima (prošlosti), su Berilijum, Magnezijum, Ugljik i dr.

## Također pogledajte 
*Sedimentologija

Kategorija:Sedimentologija
Pošumljavanje

**Pošumljavanje** je umjetno podizanje šuma sadnjom sadnica ili sjetvom sjemena na površinama, koje su dugi niz godina bile bez šume. 

## Načini pošumljavanja 
Dva su osnovna načina: sjetva sjemena i sadnja biljaka. Pošumljavanje sjetvom sjemena sve se manje provodi, zbog izrazite prednosti druge metode. 

## Pošumljavanje sadnicama 
*Sadnja biljaka s golim korijenom: Koriste se sadnice izvađene iz rasadnika ili šume, čiji korijen nije obložen tlom. Biljkama se prije sadnje odreže suviše dugačak korijen. Kod većine bjelogoričnih sadnica s jače razvijenom krošnjom, osim korijena vrši se redukcija krošnje. Kod sadnica crnogoričnih vrsta, mora se pažljivo postupati, jer su osjetljive na rezanje korijena i krošnje. Biljke sa golim korijenom sadimo za vrijeme mirovanja vegetacije u jesen ili u proljeće. 

*Sadnja biljaka s busenom (s obloženim korijenom): Koriste se sadnice s busenom s kojim su izvađene iz rasadnika ili su uzgojene u posebnim posudama (kontejnerima). Biljkama s obloženim korijenom, ne oštećuje se korijen vađenjem. Zaštićen je pri transportu i sadnji, veliki je postotak primanja kod sadnje, nema šoka kod presadnje i dr. Takvim načinom možemo biljke proizvesti u vrlo kratkom roku. 

## Prostorni raspored 
Biljke se na terenu sade u pravilnom ili nepravilnom prostornom rasporedu. Pravilni raspored primjenjuje se svuda gdje je moguće. Može biti trokutast, četverokutan, šesterokutan itd. Takva sadnja ima prednost, jer je kasnije olakašno njegovanje. 

## Različiti načini sadnje 
*Sadnja u jame: Najduže se koristi. Jame se kopaju ručno ili strojno. Uobičajene dimenzije jame su 40x40x40 cm. Prilikom sadnje, jednom se rukom sadnica spusti u jamu nešto niže, a drugom se rukom korijen zasipa tlom uz polagano povlačenje biljake prema gore. Na taj način, korijen zauzme svoj najbolji položaj. Za one vrste drveća, koje nemaju žilu srčanicu (glavni korijen) nego čupavi plitki korijen (npr. smreka), sadnja se obavlja na humku napravljenom u jami. Tako korijen sadnice zauzima normalan položaj, što utiče na bolje primanje posađenih biljaka. 

*Sadnja u zasjeke i jamice: Koristi se na rahlim tlima, koja nisu jako zakorovljena. Ako se sadi u zasjeke, upotrebljavaju se klinolike lopate, motike ili specijalno napravljeni mačevi. Ako se sadi u jamice, upotrebljavaju se drvene sadiljke. Na tlima koji nisu jako zakorovljeni možemo obavljati pošumljavanje kosom sadnjom u zasjeke pod motiku. Biljke se za kratko vrijeme isprave i ne pokazuju nikakav zastoj u razvoju, ako ih usporedimo s uspravno zasađenim biljkama. 

*Sadnja na humke i nasipe: Koristi se na terenima, koji su više mokri i zakorovljeni. Nasipi i humci rade se ručno ili mehanizirano. Obično se izrađuju nekoliko mjeseci prije sadnje. 
 
*Sadnja u jarke: Koristi se na terenima, koji su siromašna oborinama, a jarci služe da se u njima zadrži što više vlage. Dubina jaraka iznosi 20 - 30 cm, a širina 30 - 40 cm. Na terenima koji su izloženi jakim vjetrovima poželjne su još veće dimenzije jarka.

## Također pogledajte 
* Dezertifikacija

Kategorija:Šumarstvo
Korijen

* Korijen (biljka), dio biljke koji se najčešće nalazi ispod površine zemlje
* Korijen (matematika), obrnuta funkcija od potencije, najčešće se, bez pobliže oznake, misli na kvadratni korijen
* Korijen (lingvistika), osnovni oblik, porijeklo riječi (može biti zajednički za više jezika)

**Bosna i Hercegovina**:
* Korijen (Šekovići), naselje u općini Šekovići
Erozija

mini|300px
**Erozija** je prirodni proces pomicanja krutih materija (zemlje, blata, kamena itd.) usljed utjecaja vjetra, vode ili pomicanja uvjetovanih silom gravitacije. To je prirodni proces koji je u nekim slučajevima povećan zbog ljudskih aktivnosti. Rezultati erozije su produbljivanje korita rijeka (najpoznatiji primjer erozije je kanjon rijeke Colorado u SAD-u), zatim pomicanje obale mora kao najprimjetniji rezultati (voda je snažnija sila od vjetra u pomicanju zemlje, dok pomicanje pijeska vjetrom u pustinji ne spada u eroziju).

Erodirani sediment ili rastvorene materije mogu se transportovati samo nekoliko milimetara ili hiljadama kilometara.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* The Soil Erosion Site
* International Erosion Control Association
* Soil Erosion Data u European Soil Portal
* USDA National Soil Erosion Laboratory
* The Soil and Water Conservation Society

Erozija
Erozija

Erozija
Erozija
Mangrove

desno|mini|250p|Stablo mangrove u vrijeme oseke
mini|250p|desno|Područja gdje rastu šume mangrova
**Šume mangrova** su šume stabala raznih vrsta mangrova koje su vrlo tolerantne na sol morske vode, a rastu u obalnim područjima koja zahvataju plime i oseke.

## Opis 
Zbog vrlo ekstremnih uvjeta koji vladaju u područjima koju zahvataju plime i oseke, u šumama mangrova su se razvile ne baš raznovrsne ali zato vrlo produktivne zajednice visoko specijaliziranih živih bića. Razgranato korijenje mangrova kao i sedimenti koji se skupljaju između korijenja su životni prostor i kolijevke za razvoj mnogobrojnih vrsta. To su važna mjesta za mriještenje i odrastanje mnogih vrsta riba i rakova od kojih će neki kasnije nastanjivati koraljne grebene ili druge ekosisteme obalnih voda. Najveće rasprostranjenosti šuma mangrova su područja estuarija velikih rijeka u toplim područjima s puno kiše. Duž obala s aridnom klimom, na koralnim ostrvima i na sjevernim i južnim završecima suptropskih područja razvili su se niži, grmoliki oblici mangrova.

## Korištenje 
Brojne "proizvode" ekosistema šuma mangrove ljudi skupljaju i koriste (neke vrste rakova i školjki). Osim toga, ovi su sistemi od iznimne važnosti za obnovu ribljeg fonda kao i drugih oblika života u moru. Pored toga, šume mangrova daju i određenu zaštitu od erozije obala.

Na primjeru zadnjeg razornog tsunamija se pokazalo, da su ljudska naselja u područjima cjelovitih (neoštećenih ljudskim uticajem) šuma mangrova značajno manje stradala od onih, gdje tih šuma više nema.

## Ugroženost 
Šume mangrova su u velikim dijelovima svijeta ugrožene postavljanjem i sve većim širenjem "bazena" za intenzivni, industrijski uzgoj raznih vrsta kozica. Slijedeći problem predstavlja zagađenje naftom (Panama, Perzijski zaljev), ali i isušivanje područja gdje rastu šume mangrova radi gradnje novih naselja u obalnim područjima. U zadnje se vrijeme ponovo pošumljavaju područja na kojima su nekada postojale te šume (Vijetnam, Tajland, Indija, Filipini). Uprkos tim naporima, i dalje se uništavaju šume mangrova. U zadnjih 20 godina površine pod tim šumama smanjene su za oko 25%.

Kategorija:Ekosistemi
Kategorija:Vodeni biomi
Kategorija:Kopneni biomi
Delta Dunava

[mini|250p|Delta Dunava – snimka [Landsata iz 2000.]]
Dunav se 70-ak km od ušća dijeli na dva kraka – Chiliju i kanal Tulcea, koji se nakon toga dijeli na rukavce Sf. Gheorghe, koji se u more ulijeva dvostrukim ušćem, i Sulinu, najpogodniju za plovidbu. Dunav, povezan kanalom s lukom u Constanți, važan je plovni put za Rumuniju i sve ostale zemlje kroz koje teče ta rijeka, kao i plovni put Rajna – Majna – Dunav.

Sama delta ima površinu 4.170&nbsp;km2, od čega 3.465&nbsp;km2 pripada Rumuniji, a ostalo Ukrajini. Slana jezera Razelm često se priključuju ovom području (s njima ima približno 4.400&nbsp;km2). Otprilike 2.000&nbsp;km2 delte ispod je nivoa mora, što uz malu gustoću naseljenosti doprinosi izgledu delte i njenoj očuvanosti.

Ova delta pravo je carstvo rijeka, rječica, bara, močvara, jezera, laguna, zaljeva, mrtvaja. Flora i fauna ovdje su bogate, a najuočljivija je biljka šaš. Ovo je područje zaštićeno i dom je mnogobrojnim vrstama ptica. Više od 40 vrsta riba živi u delti te se 50% ulova ribe obavlja na području delte. U krajoliku još prevladava trstika, kao i brojne vjetrenjače. Uzgoj trstike vrlo je važan; tokom 1970-ih proizvodnja je iznosila približno 330.000 tona godišnje. U delti živi tek petnaestak hiljada ljudi, tako da većih gradova i nema.
## Zaštićeno područje 
Rumunski dio Delte Dunava se od 1991. god. nalazi na UNESCO-ovoj listi svjetske baštine  Oko  2.733 km2 delte je strogi rezervat prirode.

U okviru UNESCO-ovog programa Čovjek i biosfera, 6.264&nbsp;km2 Delte Dunava proglašeno je kao zajednički Rezervat biosfere, Rumunije i Ukrajine.

Delta je takođe od 1991. god i na listi Ramsarskih mjesta. 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *deltadunarii.ro* 
* Ptice u delti Dunava 
* Fotogalerija 

Kategorija:Dunav
Kategorija:Geografija Ukrajine
Kategorija:Vodene mase
Kategorija:Svjetska baština u Rumuniji
Kategorija:Ramsarska područja u Rumuniji
Kategorija:Strogi rezervati prirode u Rumuniji
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1991.
Estuarij

[mini|300p|desno|Helgolandski zaljev s estuarijem [Elba|Elbe na desnoj strani slike]]
**Estuarij** (lat. *aestuarium*, "nisko riječno ušće") je naziv za riječno ušće oblikovano poput lijevka. Estuariji su rjeđi od ušća u obliku delte. Takav oblik imaju ušća Temze, Elbe, Oba, Jeniseja i niza drugih rijeka. Svakako je najupečatljiviji estuarij Amazone čije ušće je široko preko 30 km. Na ušću postoji ostrvo Marajo, kao i niz drugih, malih ostrva, ali oni nisu rezultat nanosa, nego je okolni dio materijala odnijela oseka u more i pretvorila ih u ostrva.

## Nastajanje i obilježja 
Estuariji se oblikuju pod uticajem plime i oseke, pri čemu ušće dobija oblik lijevka. Na sjevernoj polutki pod uticajem Coriolisove sile morska voda za vrijeme plime ulazi u rijeku snažnije uz lijevu obalu, dok se za vrijeme oseke u more vraća duž desne obale.

Estuariji se stvaraju naročito uz obale gdje su razlike između plime i oseke velike. Zbog toga su i rjeđi od delti. Mogu nastati samo kad je količina materijala koji donosi rijeka manji od količine koju morska voda u vrijeme oseke odnosi u more. Nasuprot tome su ušća u obliku delte, gdje se rijeka dijeli na niz rukavaca koji nastaju zbog sedimentnih nanosa različitog materijala koji rijeka donosi sa sobom.

Daljnje obilježje estuarija je prijelaz od riječne, slatke vode prema morskoj, premještanje tih voda i njena boćatost i poseban biljni i životinjski svijet na prijelazu od područja rijeke prema moru.

## Neke poznatije rijeke s estuarijem 
* Amazona, sjeverni dio ušća, dok se na južnom dijelu tvori delta
* Elba
* Gironde kao zajednički estuarij Garonne i Dordogne
* Jenisej
* Loire
* Ob
* Temza

## Također pogledajte 
* Liman
* Riječna delta

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
Kategorija:Hidrografija
Kategorija:Geodezija
Hanti-Mansijsk

mini|desno|200px

**Hanti-Mansijsk** () grad je u Rusiji. Glavni je grad Hantijsko-mansijskog autonomnog okruga. Nalazi se na rijeci Irtišu, 15&nbsp;km od njegova ušća u rijeku Ob. Geografski položaj mu je 61°07' sjeverne geografske širine i 69°04' istočne geografske dužine. Broj stanovnika iznosio je 54.000 (2004.)

Osnovan je 1930. kao radničko naselje imena **Ostjako-Vogulsk**, 3&nbsp;km udaljeno od sela Samarova. Godine 1940. je preimenovan u Hanti-Mansijsk. Status grada dobija 1950. Širenjem je u svoj sklop uvukao obližnje selo Samarovo, za koje se zna od 16. vijeka (1637. i prije).

Od privrede u gradu je pogon za konzerviranje ribe i drvna industrija.

Najbliža željeznička stanica je 232&nbsp;km udaljena Pit-Jah. Cestovna udaljenost do Tjumenja je 1076&nbsp;km, a do Moskve - 2759&nbsp;km.

Vremenska zona: Moskovsko vrijeme +2.

Kategorija:Gradovi u Rusiji
Kategorija:Gradovi u Hantijsko-Mansijskom autonomnom okrugu
Riječna delta

[mini|247x247px|desno|Delta rijeke [Lena u Rusiji]]
**Riječnom deltom** se naziva karakteristični oblik ušća rijeke. Najpoznatija delta je delta Nila, koja je dobila naziv po sličnosti oblika grčkom slovu delta (Δ) i time postala eponim za sve druge delte širom svijeta.

## Nastajanje 
Nastajanje riječne delte je obilježeno odlaganjem sedimenta koji rijeka donosi sa sobom. Smanjenjem brzine toka vode kako se približava ušću, smanjuje se i snaga vode kojom nosi razne vrste sedimenta, koji se zbog toga taloži na dno i stvara prepreku. To opet dovodi do toga da voda mijenja smjer kako bi zaobišla prepreku, ili se razdvaja na rukavce. Veće delte se sastoje od niza brže i sporije tekućih ili čak stojećih rukavaca. To, međutim, nije moguće kad rijeke završavaju u morima sa velikim razlikama između plime i oseke, umjesto delte, kod tih se rijeka stvara ljevkasti estuarij. Kako rijeka teče u pravilu prema moru odnosno jezeru, kad stigne do vode koja ne teče, odlaže sediment, i time svoju deltu neprekidno "gura" dalje u more. To je vrlo vidljivo na snimci delte Nila.

## Vrste delti 
Pored ovdje navedene vrste delte, postoji još nekoliko drugačijih oblika delti:

* Unutrašnja delta
* Delta obilježena plimom i osekom
* Delta obilježena valovima
* Delta kojom dominira rijeka

## Primjeri 
* Dunav (Delta Dunava; 4.000 km2, Rumunija) - druga po veličini riječna delta u Evropi
* Ganges-/Brahmaputra (Delta Gangesa Bangladeš; 80.000&nbsp;km2)
* Ind (8.000&nbsp;km2)
* Mekong (70.000&nbsp;km2)
* Mississippi (Mississippi delta; 36.000&nbsp;km2)
* Niger (Delta Nigera 24.000&nbsp;km2) - u srednjem dijelu toka Niger tvori i unutrašnju deltu
* Nil (Delta Nila 24.000&nbsp;km2)
* Irawadi (30.000&nbsp;km2)
* Lena (45.000&nbsp;km2)
* Orinoko (24.000&nbsp;km2)
* Volga (Rusija) - najveća delta u Evropi

## Također pogledajte 
* Estuarij

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Geologija Državnog univerziteta Louisiane – Svjetske delte
* http://www.wisdom.eoc.dlr.de WISDOM Informacioni sistem vezan za vodu za održivi razvoj delte Mekonga
* Riječne delte kojima dominiraju valovi na coastalwiki.org – Stranica coastalwiki.org o riječnim deltama kojima dominiraju valovi

Kategorija:Hidrografija
Kategorija:Geodezija
Kategorija:Fluvijalni oblici reljefa
Kategorija:Ekologija
Tjumenj

**Tjumenj** () jest grad u Rusiji. Upravno je središte Tjumenjske oblasti unutar Uralskog saveznog okruga.

Nalazi se na obalama rijeke Ture, koja se nizvodno ulijeva u rijeku Tobol. 2.144&nbsp;km je istočno od Moskve, na .

Broj stanovnika: 510.700 (popis 2002.).

## Klima 
U Tjumenju vlada kontinentalna klima. Svojstvene su nagle temperaturne promjene. Srednja januarska temperatura je -17&nbsp;°C (zabilježeni minimum je bio -49&nbsp;°C). Srednja julska temperatura je +18&nbsp;°C, a maksimalna temperatura ljeti je +38&nbsp;°C.

## Historija 
Tjumenj je bio prvi ruski grad u Sibiru. Osnovan je 1586. na mjestu tatarskog grada Chimgi-Ture (nom. = Chimgi-Tura). Osnovali su ga Kozaci kao tvrđavu za zaštitu od stepskih nomada. Godine 1782. Tjumenj je stekao gradska prava.

## Privreda 
Najvažnije privredne grane su brodogradnja, strojogradnja, hemijska industrija, a od prehrambene industrije se ističe proizvodnja mesnih prerađevina. Važno je središte naftne i plinske industrije u Rusiji.

## Prometni položaj 
Tjumenj leži na glavnoj trasi Transsibirske pruge. Grad ima svoju riječnu luku i međunarodnu zračnu luku. Sjedište je avionske kompanije koja je značajan prijevoznik u ovome dijelu sibirskih prostranstava.

## Poznati Tjumenjani i Tjumenjke 
* Irving Berlin, kompozitor
* Galina Kukljeva, biatlonka i olimpijska pobjednica

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica 

Kategorija:Gradovi u Rusiji
PC kartica

[mini|200p|[Wi-Fi kartica za PC card format]]
**PC kartica** (izvorno: **PCMCIA**) je standardni format za periferne uređaje napravljene za prijenosne računare. Izvorno je napravljen za proširivanje memorije, no kasniji razvoj je dao mogućnost stavljanja uređaja svih vrsta u ovom formatu. Primjeri tipičnih uređaja za ovaj standard su mrežne kartice, modemi i tvrdi diskovi. Sve PC kartice su 85,6 mm duge i 54,0 mm široke.

Karticu je izumila američka računarska industrija da bi bila konkurencija japanskim JEIDA karticama. Ta dva standarda su kasnije sjedinjenja 1991. godine. Izvorno je PCMCIA karticu izumio gigant računarske industrije IBM u 1980-tim godina kao prijenosnu verziju tadašnje MCA sabirnice. 

## Također pogledajte 
* USB

## Vanjski linkovi 
*Personal Computer Memory Card International Association 
**Opći pregled PC kartice 
**PC Card ČPP 
**Standard PC kartice 
**CardBus 
*Informativna stranica PCMCIA za Linux (kernel 2.4 and raniji)
*Linux Kernel 2.6 PCMCIA
*PCMCIA/CardBus Linux anekta
*PCMCIA nožice

Kategorija:Matična ploča
Kategorija:Sabirnica
Stratosfera

**Stratosfera** (gr. stratum: strop, sphaira: kugla ) je sloj zemljine atmosfere koji se nastavlja na troposferu, na visini od 150&nbsp;km visine i tankog sloja zvanog tropopauza. Karakteristično je do visine oko 20–30&nbsp;km u stratosferi temperatura ne pada nego ostaje stalna tj. oko -60°C. Na visini oko 50&nbsp;km temperatura iznosi 0°C. Ozonski omotač nalazi se u troposferi. Ultravioletno zračenje prouzrokuje nagli porast temperature jer te zrake apsorbira ozon.

U ovom području temperatura raste sa visinom. Toplota se proizvodi u procesu formiranja ozona, a ova toplota je odgovorna za porast temperature, od prosječnih -60&nbsp;°F (-51&nbsp;°C) u tropopauzi do maksimalnih 5&nbsp;°F (-15&nbsp;°C) na vrhu stratosfere. Ovo povećanje temperature sa visinom znači da se topliji vazduh nalazi iznad hladnijeg vazduha. Ovo sprječava konvekciju jer nema vertikalnog kretanja gasova prema gore. Kao takav, lokacija dna ovog sloja se lako vidi po vrhovima kumulonimbusa u obliku nakovnja. Prijelazni sloj na dnu stratosfere naziva se tropopauza.

## Također pogledajte 
* Lockheed U-2

## Reference
Kategorija:Atmosfera
Kategorija:Zemlja
Zoološki vrt Ljubljana

mini|desno|250px|Kamila u zoološkom vrtu u Ljubljani
**Zoološki vrt Ljubljana** (slovenski: *Živalski vrt Ljubljana*) je jedini zoološki vrt u Sloveniji. Prostire se na 19,6 hektara ispod brda Rožnik. U njemu živi 148 vrsta životinja (691 primjerak). Vrt ima 32 zaposlena.

Zoološki vrt u Ljubljani osnovala je gradska uprava Ljubljane 10. marta 1949. godine. U početku se nalazio u Centralnom okrugu, a na sadašnju lokaciju preseljen je 1951. godine   

Prvi kavezi su bili u centru grada, a 1951. godine zoološki vrt je preseljen pod brdo Rožnik.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* https://www.visitljubljana.com/en/poi/ljubljana-zoo/
* https://web.archive.org/web/20160315144520/http://www.zoo-ljubljana.si/fileadmin/user_upload/pdf/ORGANIGRAM_ZOO.pdf

Kategorija:Ljubljana
Kategorija:Zoološki vrtovi u Sloveniji
Džida

**Džedda** (ili Džidda, ) je grad u Saudijskoj Arabiji, smješten na obali Crvenog mora (koordinate 21.50° sjeverno 39.1667° istočno). To je glavni gradski centar u zapadnoj Saudijskoj Arabiji, također i najveći u Zapadnoj provinciji ove države, te drugi grad po veličini poslije glavnog grada Rijada.

Broj stanovnika je u 2006. godini iznosio preko 3,4 miliona osoba. Poznat je kao komercijalni, trgovački i lučki centar Saudijske Arabije, a također i kao najbogatiji grad Bliskog istoka i zapadne Azije.

Zbog blizine i velikog aerodroma, Džedda je i "predzadnja stanica" najvećeg broja hadžija na putu ka Mekki, najsvetijem gradu u Islamu. Mekku svaki musliman, koji je u mogućnosti, treba posjetiti bar jednom u životu za vrijeme Hadždža.

## Gradovi blizanci 
Džedda ima 23 grada blizanca:

Kategorija:Gradovi u Saudijskoj Arabiji
Pustolovina božićnog pudinga

***Pustolovina božićnog pudinga*** (izdata 1960.) je zbirka od 6 kriminalistička priča Agathe Christie. Pet slučajeva riješava Hercule Poirot, a zadnji Miss Marple.

Priče:
**Pustolovina božićnog pudinga*
**Tajna španske škrinje*
**Nesretni čovjek*
**Zlosutna pita*
**San*
**Greenshawova glupost*
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Miss Marple
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Dupli grijeh

***Dupli grijeh i druge priče*** (izdata 1961.) je zbirka od 8 kratkih priča Agathe Christie.

Priče:

**Dupli grijeh*
**Osinjak*
**Pustolovina božićnog pudinga*
*''The Dressmaker's Doll*
**Greenshawova glupost*
**Dupli trag*
**Posljedna seansa*
**Utočište''
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Zlatna lopta

***Zlatna lopta i druge priče*** (izdata 1971.) je zbirka od 15 kratkih priča Agathe Christie.

Priče:

**Listerdaleova tajna*
**Djevojka u vozu*
**Zrela dob Edwarda Robinsona*
**Jene u potrazi za poslom*
**Plodna nedjelja*
**Zlatna lopta*
**Radžin smaragd*
**Labuđi pjev*
**Gonič smrti*
**Cigan*
**Svjetiljka*
**Čudni slučaj Sir Andrewa Carmichaela*
**Zov krila*
**Cvijet magnolije*
**Pas na prvom mjestu*
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Posljednji slučajevi gospođice Marple i dvije druge priče

***Posljednji slučajevi Miss Marple i dvije druge priče*** (izdat 1979.) je zbirka kratkih kriminalističkih priča Agatha Christie.

Priče su:

**Strange Jest*
**Ubistvo pomoću metra*
**Slučaj savršene sluškinje*
**Slučaj pazikuće*
**Miss Marple priča priču*
**In a Glass Darkly*
*''The Dressmaker's Doll*
**Utočište''
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Miss Marple
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Dok svjetlo gori

***Dok svjetlo gori*** (izdata 1997.) je zbirka kratkih kriminalističkih priča Agathe Christie. Djelo je također poznato kao i *Harlequinski set za čaj*.

Priče su:

**Rub*
**Glumica*
**Dok svjetlo gori*
**Kuća snova*
**Usamljeni bog*
**Manxsko zlato*
**U zidu*
**Harlequinski set za čaj*
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie
Ahnaton (drama)

***Akhnaton - drama u tri čina*** (izdata 1973.) je drama Agathe Christie koja je smještena u Starom Egiptu, a govori o Tutankhamonu i njegovu ocu. Knjiga se više ne štampa i drama se rijetko izvodi.

## Radnja 
Radnja se dešava u gradu No Amon u Tebi, na obalama Nila u kraljevskoj palaći Amenhotepa III 1375. godine p. n. e.
mini

## Reference 
* https://books.google.com/books/about/Akhnaton.html?id=ohVaAAAAMAAJ

Kategorija:Drame Agathe Christie
Problem u Polenskom zalivu

***Problem u Pollenskom zalivu*** (izdat 1992.) je zbirka od 8 kriminalističkih priča Agathe Christie.

Priče su:

**Problem u Pollenskom zalivu*
**Drugi udarac gonga*
**Žuta boja iris*
**Harlequinski set za čaj*
**Regata misterija*
**Zaljubljeni detektivi*
**Pas na prvom mjestu*
**Cvijet magnolije*
mini|Agatha Christie

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Djela Agathe Christie sa Herculeom Poirotom
Kategorija:Kratke priče Agathe Christie