Myxozoa

**Myxozoa** (grč.: μύξα - *miksa* = plijesan, sluz + ζῷον *zoon* = životinja) je  razred vodenih, obligatno parazitskih knidarijskih životinja.  Opisano ih je preko 1.300 vrsta.  Mnoge imaju dvodomaćinski životni ciklus koji uključuje  ribe i člankovite gliste ili   Bryozoa.  Prosječna veličina njihovih  spora  obično je od 10&nbsp;μm do 20&nbsp;μm, dok malakospora (potkladusa Myxozoa) može biti prečnika i do 2&nbsp;mm. Miksozoa mogu živjeti i u slatkovodnim i morskim staništima.

Dok je evolucijska historija miksozo još uvijek aktivno područje istraživanja, sada se razumije da su to  visoko izvedene Cnidaria,  koje su prošle dramatičnu evoluciju iz slobodnoplivajućih, nezavisnih bića poput meduze u njihov današnji oblik obligatnog parazite  od samo nekoliko ćelija. Kako su se  razvijale u parazite mikroskopskih dimenzija, izgubile mnoge gene koji su odgovorni za višećelijski razvoj, koordinaciju i komunikaciju ćelija – ćelija. Genomi nekih miksozoa sada su među najmanjim od bilo koje poznate životinjske vrste.

## Filogenetika
Myxozoa su izvorno spatrane protozoama, i gdje su uključene u ostale nepokretne oblike grupe Sporozoa.> Kako je njihova odvojena  priroda postala jasna nakon analize  sekvence 18S ribosomne  DNK (rDNK), premještene su u metazoa. Detaljna klasifikacija unutar metazoe ipak je dugo ometana nepodudarnim dokazima o strukturi rDNK: iako je 18S rDNK sugerirala bliskost  s Cnidaria, other rDNA sampled, i dva  HOX gena dviju vrsta, bila su mnogo sličnije takvim kod  Bilateria.

Otkriće da je *Buddenbrockia plumatellae*, crvoliki  parazit Bryozoa, dug do  2&nbsp;mm,  miksozoa

Taksonomi sada prepoznaju zastarjelu podskupinu Actinosporea kao životnu fazu  Myxosporea.

## Patologija
Infekcija počinje  kroz valvule spore. Svaka od njih sadrži jednu ili dvije ćelije sporoblaste  i jednu ili više polarnih kapsula koje sadrže nitaste materijale koji usporavaju vezanje za domaćina. Sporoblasti se zatim oslobađaju kao pokretni oblik, zvani amebula, koja prodire u tkiva domaćina i razvija se u jednu ili više višejedarnih plazmodija. Određena jedra kasnije se udružuju, jedno zahvaćajući drugo, kako bi nastale nove spore.

Odnosi mikrospora i njihovih domaćina često su vrlo izvedeni i  obično ne rezultiraju teškim bolestima prirodnog domaćina. Infekcija kod ribe domaćina može biti izuzetno dugotrajna i potencijalno će postojati  njegov cijeli život. Međutim, sve veći broj mikosporara postao je komercijalno važan patogen  riba, velikim dijelom kao posljedica razvoja  akvakulture i  dovođenja novih vrsta u kontakt s mikrosporama kojima prethodno nisu bili izložene i na koje su vrlo osjetljive. Ekonomski utjecaj takvih parazita može biti ozbiljan, pogotovo tamo gdje su  stope prevalencije visoke; mogu također imati ozbiljan utjecaj na divlje riblje resurse.

Ekonomski najznačajnije svjetske bolesti uzrokovane miksosporama u uzgajanim ribama su PKD - proliferativna bubrežna bolest, koju je uzrokovao predtavnik  *Malacosporea*, *Tetracapsuloides bryosalmonae*  i vrtložna bolest, uzrokovana članom grupe Myxosporea,  *Myxobolus cerebralis*; obje bolesti utiču na salmonide. Enteromiksoza uzrokovana je vrstom  *Enteromyxum leei* u  morskim uzgajalištima  sparida, dok je "hamburgerska bolest" ili proliferativna bolest škrga uzrokovana vrstom *Henneguya ictaluri* kod  somova, a infekcie  vrstom  *Sphaerospora renicola*  javljaju se kod običnog šarana.

## Također pogledajte
*Cnidaria

## Reference
## External linkovi
* Tree of Life: Myxozoa 
* Myxozoan researchers network


Kategorija:Životinjski razredi
Kategorija:Taksonomija
Kategorija:Fauna Bosne i Hercegovine