open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Molekularna mašina

**Molekularne mašine** su klasa molekula koja se obično opisuje kao sklop diskretnog broja molekularnih komponenti namijenjenih za izazivanje mehaničkih pokreta kao odgovor na specifične podražaje, oponašajući makromolekularne uređaje kao što su prekidači i motori. Prirodne ili biološke molekularne mašine odgovorne su za vitalne životne procese kao što su replikacija DNK i sinteza ATP-a. Kinezini i ribosomii su primjeri molekularnih mašina i često imaju oblik multiproteinskih kompleksa. Posljednjih nekoliko decenija naučnici su pokušavali, sa različitim stepenom uspjeha, da minijaturiziraju mašine koje se nalaze u makroskopskom svijetu. Prvi primjer umjetne molekularne mašine (AMM) prijavljen je 1994. godine, sa rotaksanom s prstenom i dva različita moguća mjesta vezivanja. 
[mini|300x300piksel| [Kinezin|Kinesin koji hoda po mikrotubulama je molekularna biološka mašina koja koristi dinamiku proteinske domene na nanoskalama.]]
Godine 2016. Nobelovu nagradu za hemiju dobili su Jean-Pierre Sauvage, Sir J. Fraser Stoddart i Bernard L. Feringa za dizajn i sintezu molekularnih mašina.

AMM-ovi su se brzo diverzificirali u posljednjih nekoliko decenija i njihovi principi dizajna, svojstva i metode karakterizacije su bolje ocrtani. Glavna polazna tačka za dizajn AMM je da se iskoriste postojeći načini kretanja molekula, kao što je rotacija oko jednostrukih veza ili *cis-trans* izomerizacija. Različiti AMM-ovi se proizvode uvođenjem različitih funkcionalnosti, kao što je uvođenje bistabilnosti za kreiranje prekidača. Dizajniran je širok raspon AMM-a, koji se odlikuje različitim svojstvima i primjenama; neki od njih uključuju molekularne motore, prekidače i molekularna logička vrata. Demonstriran je širok spektar aplikacija za AMM, uključujući one integrisane u polimerne, tečne kristale i kristalne sisteme za različite funkcije (kao što su istraživanje materijala, homogena kataliza i površinska hemija).

## Reference 
Kategorija:Supramolekularna hemija
Kategorija:Nanotehnologija
Dan Republike Turske

**Dan Republike** () jest državni praznik u Turskoj u spomen na proglašenje Republike Turske, 29. oktobra 1923. godine. Godišnja proslava počinje u 13:00 28. oktobra i traje 35 sati.

## Pozadina 
Praznik obilježava događaje od 29. oktobra 1923. godine, kada je Mustafa Kemal Atatürk izjavio da je Turska od sada republika. Turska je *de facto* bila republika od 23. aprila 1920. godine, kada je uspostavljena Velika narodna skupština Turske, ali je zvanična potvrda ove činjenice stigla tri i po godine kasnije. Dana 29. oktobra 1923. godine proglašen je status nacije kao republike i njen službeni naziv je  („Republika Turska“). Nakon toga je održano glasanje u Velikoj narodnoj skupštini, a Atatürk je izabran za prvog predsjednika Republike Turske.

## Običaji 
Dan Republike je državni praznik obilježen patriotskim manifestacijama. Slično drugim jesenjim događajima, proslave Dana Republike često se održavaju na otvorenom. Prema Zakonu br. 2429 iz 1981. godine, Dan Republike je državni praznik, pa su tog dana sve javne ustanove zatvorene. Slavi ga i Sjeverni Kipar.

Ukrasi (*npr* . trake, baloni i odjeća) su uglavnom obojeni crvenom i bijelom bojom, bojama turske zastave. Svake godine Anıtkabir posjeti više od sto hiljada ljudi. Parade se često održavaju ujutro, dok se koncerti i vatrometi održavaju uveče po mraku na mjestima kao što su parkovi, sajmovi ili gradski trgovi. Vatromet povodom Dana Republike često je praćen patriotskim pjesmama kao što je marš povodom 10. godišnjice. Istanbul ima najveći vatromet u zemlji. Uglavnom ima izložbe preko Bosfora. Drugi važniji izložbe su u Ankari u Ulusu ; te u Izmiru preko Izmirskog zaljeva i trga Gündoğdu.

## Desetogodišnji govor 
**Desetogodišnji** **govor** bio je govor koji je održao predsjednik Republike Turske Mustafa Kemal Atatürk na proslavi desete godišnjice osnivanja republike. Ovo je bio govor koji ne samo da daje prikaz Turskog rata za nezavisnost, drugim riječima, govori o tome ko je, zašto i kako je vođena nacionalna borba, već sadrži i važne informacije o tome šta treba učiniti i šta će se biti učinjeno u fazi ove borbe nakon uspostavljanja Republike.

## Galerija 

File:10th Anniversary Speech.jpg|Mustafa Kemalov govor iz 1933. na 10. godišnjici Republike Turske, *s lijeva na desno*: načelnik Generalštaba Mareşal Fevzi (Çakmak), predsjednik Mustafa Kemal Atatürk, predsjednik Velika narodna skupština Kâzım Köprülü (Özalp), premijer İsmet (İnönü)
File:AnkaralıSeymenler.JPG|Muškarci marširaju u tradicionalnim sejmen nošnjama (2008.)
File:Turkish Republic Day 2012 09.JPG|Vojna parada tokom proslave Dana Republike u Ankari (2012)
File:FatihVatanS2018-19 (1).jpg|Fudbalerke Fatih Vatan Spora u dresu Dana Republike (2018)
File:Turkish_Republic_Day_2012_08.JPG|Muškarci marširaju na Dan Republike
File:Celebration_of_Republic_in_Turkey.jpg|Proslave u Ortaköjiju, Istanbul

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Trideset pjesama koje ističu ljepotu i vrline Dana Republike.  u muallimce (nastavni jezik)  . 

Kategorija:Praznici u oktobru
Kategorija:Praznici u Turskoj
Kategorija:Praznici na Sjevernom Kipru
Duboko učenje

alt=Representing images on multiple layers of abstraction in deep learning|mini| Predstavljanje slika na više slojeva apstrakcije u dubokom učenju
**Dubinsko učenje** je dio šire porodice metoda mašinskog učenja, koje se zasnivaju na umjetnim neuronskim mrežama s reprezentacijskim učenjem. Učenje može biti nadgledano, polunadzirano ili bez nadzora.

Arhitekture dubokog učenja kao što su duboke neuronske mreže, mreže dubokih vjerovanja, učenje s dubokim pojačanjem, rekurentne neuronske mreže, konvolucione neuronske mreže i transformatori, primijenjene su na razna polja uključujući računarski vid, prepoznavanje govora, obradu prirodnog jezika, mašinsko prevođenje, bioinformatiku, osmišljavanje lijekova, analize medicinskih snimaka, nauke o klimi, inspekcije materijala i programi društvenih igara, gdje su dali rezultate koji su usporedivi i u nekim slučajevima prevazilaze performanse stručnjaka.

Vještačke neuronske mreže (ANN) inspirisane su obradom informacija i distribuiranim komunikacionim čvorovima u biološkim sistemima. ANN imaju višestruke razlike od biološkog mozga. Naime, umjetne neuronske mreže imaju tendenciju da budu statične i simbolične, dok je biološki mozak većine živih organizama dinamičan (plastičan) i analogan.

## Reference 
Kategorija:Tehnologije u nastajanju
Batumijski sporazum

**Batumijski sporazum** potpisan je u Batumiju 4. juna 1918. između Osmanskog Carstva i tri transkavkaske države: Republike Armenije, Azerbejdžana i Gruzije. Bio je to prvi sporazum Armenije i Azerbejdžana i imao je 14 odredbi.

## Pozadina 
5. decembra 1917. potpisano je Erzindžansko primirje između rusa i osmanlija, čime su okončani oružani sukobi u Perzijskoj kampanji i Kavkaskoj kampanji na bliskoistočnom frontu Prvog svjetskog rata.  3. marta 1918, nakon primirja, uslijedio je Brest-Litovski mir koji je označavao izlazak Rusije iz Prvog svjetskog rata. Između 14. marta i aprila 1918. održana je Trabzonska mirovna konferencija između Osmanskog Carstva i delegacije Zakavkazja (Seim). Enver-paša je ponudio da odustane od svih ambicija na Kavkazu u zamjenu za priznanje osmanlijskog povratka istočnoanadolskih provincija u Brest-Litovskom miru. Šef transkavkaske delegacije Akaki Chkhenkeli (Akaki Čhenkeli) je 5. aprila prihvatio Brest-Litovski mir kao osnovu za dodatne pregovore i uputio poziv upravnim tijelima da prihvate tu poziciju. Raspoloženje koje je vladalo u Tiflisu bilo je veoma različito. Armeni su vršili pritisak na Republiku da odbije i priznali postojanje ratnog stanja između njih i Osmanskog Carstva. Prema Clarence Ussheru, američkom doktoru u istočnoj Anadoliji, broj Armenaca ubijenih tokom ruskog povlačenja iznosio je 7.000.

## Sporazum
U Batumiju je otvorena nova mirovna konferencija 11. maja.

## Također pogledajte 
* Spisak sporazuma Osmanskog Carstva
* Spisak sporazuma Turske

## Reference 
Kategorija:Sporazumi potpisani 1918.
Kategorija:Historijski dokumenti
Kategorija:Batumi
Kategorija:Sporazumi Gruzije
Kategorija:Sporazumi Armenije
Kategorija:Sporazumi Azerbejdžana
Kategorija:1918. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:1918. u Gruziji
Kategorija:1918. u Azerbejdžanu
Kategorija:1918. u Armeniji
Srđan Šerbedžija

**Srđan Šerbedžija** jeste bosanskohercegovački muzičar najpoznatiji po tome što je svirao bas-gitaru za sarajevske pop rok sastave Bombaj štampa i Crvena jabuka.
Nakon početnih nastupa s manje značajnim pop rok sastavima, pridružio se Crvenoj jabuci prilikom njihove koncertne turneje nakon objavljivanja veoma uspješnog albuma "Sanjati" 1988. Po završetku promotivne koncertne turneje zamijenio ga je basist Branko Sauka. Ubrzo zatim, prešao je u rok grupu Bombaj štampa s kojom je učestvovao na snimanju njihovog drugog studijskog albuma "Ja mnogo bolje letim sam", koji je objavljen 1990.
Usljed rata u Bosni i Hercegovini grupa je od 1992. privremeno prestala s radom, a Srđan je prestao svirati u ovom rok sastavu. Svojim nastupima sa već navedenim muzičkim sastavima dao je doprinos uspjehu sarajevske škole pop roka u drugoj polovini 1980-ih kako u Bosni i Hercegovini tako i na prostorima bivše Jugoslavije. 

## Diskografija 
### Crvena jabuka 
* Sanjati (1988)

### Bombaj  
* Ja mnogo bolje letim sam (1990)

## Reference 
Kategorija:Basisti
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Crvena jabuka
Kategorija:Bombaj štampa
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Živi ljudi
Branko Sauka

**Branko Sauka** jeste bosanskohercegovački muzičar najpoznatiji po tome što je svirao bas-gitaru za sarajevske pop rok sastave Gino banana i Crvena jabuka.
Nakon početnih nastupa s manje značajnim pop rok sastavima, godine 1986. pridružio se grupi Gino banana s kojom je učestvovao u snimanju njihova prva dva studijska albuma. Godine 1988. napušta ovaj sastav i prelazi u Crvenu jabuku, gdje prvo svira kao gost na albumu "Sanjati". Kao punopravni član Crvene jabuke počinje na njihovom narednom studijskom albumu "Tamo gdje ljubav počinje" objavljenom godinu dana kasnije. Prije početka promotivne koncertne turneje zamijenio ga je basist Srđan Šerbedžija.
Usljed rata u Bosni i Hercegovini Branko Sauka je od 1992. privremeno prestao s muzičkim djelovanjem. Svojim nastupima s već navedenim muzičkim sastavima dao je doprinos uspjehu sarajevske škole pop roka u drugoj polovini 1980-ih kako u Bosni i Hercegovini tako i na prostorima bivše Jugoslavije. 

## Diskografija 
### Gino banana  
* Gino banana (1986)
* Ne daj me tuđim ljudima (1987)

### Crvena jabuka 
* Sanjati (1988)
* Tamo gdje ljubav počinje (1989)

## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački gitaristi
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački muzičari
Kategorija:Crvena jabuka
Kategorija:Gino banana
Kategorija:Jugoslavenski muzičari
Kategorija:Basisti
Kategorija:Živi ljudi
Tina Turner

**Tina Turner** (rođena **Anna Mae Bullock**; 26. novembar 1939. – 24. maj 2023.) bila je pjevačica iz Sjedinjenih Američkih Država. Poznata kao "Kraljica rokenrola", postala je istaknuta kao pjevačica grupe *Ike & Tina Turner Revue* prije nego što je započela uspješnu solo karijeru. Bila je poznata po svojoj "razmetljivosti, senzualnosti, moćnom grubom vokalu i nezaustavljivoj energiji", po svom odnosu s bivšim mužem Ikeom Turnerom i po svojim slavnim nogama.

## Biografija
U 1980-im Turner je pokrenula "jedan od najvećih povrataka u historiji muzike". Njen multiplatinasti album *Private Dancer* iz 1984. sadržavao je hit pjesmu "What's Love Got to Do with It", koja je osvojila nagradu Grammy za ploču godine i postala njena prva i jedina pjesma broj jedan na *Billboard* Hot 100. Sa 44 godine, bila je najstarija solo umjetnica na vrhu te liste. Njen uspjeh na top listama nastavio se sa "Better Be Good to Me", "Private Dancer", "We Don't Need Another Hero", "Typical Male", "The Best", "I Don't Wanna Fight", i "GoldenEye". Tokom svoje svjetske turneje Break Every Rule 1988. postavila je tadašnji Guinnessov svjetski rekord za najveću publiku sa plaćenim ulaznicama (180.000) za solo izvođača.

Dana 24. maja 2023. Turner je umrla u svom domu u Küsnachtu, u Švicarskoj, u 83. godini, nakon višegodišnje bolesti. Nakon njene smrti, mnoge kolege umjetnici izrazili su žaljenje, uključujući Beyonce, Mariah Carey, Janelle Monáe, Questlove, Pete Townshenda, Dianu Ross, Dolly Parton, Ciara, Debbie Harry, Gloriu Gaynor, Bryana Adamsa, Fleu, Kida Cudija Madonnu, Cher, Lizzo, Brittany Howard, i članove Rolling Stonesa, Micka Jaggera, Keitha Richardsa, i Ronnieja Wooda. Turner je također dobila priznanje od manekenke Naomi Campbell, kao i filmskih i televizijskih ličnosti poput Oprah Winfrey, Angele Bassett, Jenifer Lewis, Forest Whitaker, Odali su joj počast javnim izjavama predsjednik Sjedinjenih Američkih Država Joe Biden, kao i bivši predsjednici Barack Obama i Bill Clinton, te predsjednik Švicarske Alain Berset. Kralj Charles III je također odao počast Turnerovoj dozvolivši da se njena pjesma "The Best" izvodi tokom smjene straže.

## Napomene
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Američke filmske glumice
Kategorija:Rođeni 1939.
Kategorija:Umrli 2023.
Kategorija:Američke pjevačice
Kategorija:Američki rok-muzičari
Tehnologije u nastajanju

**Tehnologije u nastajanju** su tehnologije čiji su razvoj, praktične primjene ili oboje još uvijek u velikoj mjeri nerealizovani. Ove tehnologije su općenito nove, ali također uključuju starije tehnologije koje pronalaze nove primjene. Tehnologije u nastajanju često se percipiraju kao sposobne da promijene status quo.

Tehnologije u nastajanju karakteriziraju radikalna novost (u primjeni čak i ako ne u porijeklu), relativno brz rast, koherentnost, izražen uticaj, te neizvjesnost i dvoznačnost. Drugim riječima, tehnologija u nastajanju može se definisati kao „radikalno nova i relativno brzo rastuća tehnologija koju karakterizira određeni stepen koherentnosti koji traje tokom vremena i sa potencijalom da izvrši značajan utjecaj na društveno-ekonomski domen (ili više njih) koji je posmatran u smislu sastava aktera, institucija i obrazaca interakcija među njima, zajedno sa povezanim procesima proizvodnje znanja. Njegov najistaknutiji uticaj, međutim, leži u budućnosti, tako da je faza nastanka još uvek donekle neizvjesna i dvosmislena."

Nove tehnologije uključuju razne tehnologije kao što su obrazovna tehnologija, informaciona tehnologija, nanotehnologija, biotehnologija, robotika i umjetna inteligencija. [bilješka 1]

Nova tehnološka polja mogu biti rezultat tehnološke konvergencije različitih sistema koji se razvijaju prema sličnim ciljevima. Konvergencija objedinjuje prethodno odvojene tehnologije kao što su govor (i telefonske funkcije), podaci (i aplikacije za produktivnost) i video zajedno, tako da dijele resurse i međusobno komuniciraju, stvarajući novu efikasnost.

Nove tehnologije su one tehničke inovacije koje predstavljaju progresivan razvoj u oblasti konkurentske prednosti; konvergirajuće tehnologije predstavljaju prethodno različita polja koja se na neki način kreću ka jačoj međusobnoj povezanosti i sličnim ciljevima. Međutim, mišljenje o stepenu uticaja, statusu i ekonomskoj održivosti nekoliko novih i konvergentnih tehnologija varira.
[mini|[Datoteka:Artificial_Neural_Network_with_Chip.jpg|mini|Umjetna neuronska mreža sa čipom Umjetna inteligencija]]

## Reference 
; Citati

Kategorija:Transhumanizam
Kategorija:Bioetika
Kategorija:Tehnologije u nastajanju
Industrijsko doba

[mini| *Gvožđe i ugalj*, 1855–60, [William Bell Scott ilustruje uspon proizvodnje uglja i gvožđa u industrijskoj revoluciji i značajne inženjerske projekte koje su omogućili.]]
**Industrijsko doba** je period hstorije koji obuhvata promjene u ekonomskoj i društvenoj organizaciji koje su započele oko 1760. godine u Velikoj Britaniji, a kasnije i u drugim zemljama, koje se uglavnom karakteriše zamjenom ručnih alata mašinama na električni pogon kao što su tkalački razboj i parne mašine, te koncentracijom industrije u velikim objektima.

Iako se uobičajeno vjeruje da je industrijsko doba zamijenjeno informatičkim dobom u kasnom 20. vijeku, što je stav koji je postao uobičajen od revolucija 1989. godine, veći dio ekonomije Trećeg svijeta još uvijek se temelji na proizvodnji, iako su mobilni. telefoni sada uobičajeni čak i u najsiromašnijim afričkim zemljama, omogućavajući pristup globalnim informacionim mrežama. Iako su mnoge zemlje u razvoju i dalje uglavnom industrijske, informatičko doba je sve više prisutno.

Ogromne promjene u poljoprivrednim postupcima omogućile su industrijsku revoluciju. Ova poljoprivredna revolucija započela je promjenama u poljoprivredi u Nizozemskoj, koju su kasnije razvili Britanci.

Industrijsko doba započelo je u Velikoj Britaniji sredinom 18. vijeka i potaknuto je iskopavanjem uglja iz mjesta kao što su Wales i okrug Durham.

Godine 1712. Thomas Newcomen je proizveo prvu uspješnu parnu mašinu, a 1769. James Watt je patentirao modernu parnu mašinu. Kao rezultat toga, para je zamijenila vodu kao glavni izvor energije u industriji.

## Reference 
Kategorija:21. vijek
Kategorija:20. vijek
Kategorija:19. vijek
Kategorija:18. vijek
Kategorija:Historijske ere
Industrija (ekonomija)

[desno|mini|300x300piksel| Tvornice cementa, dio [Manufaktura|prerađivačke industrije, proizvode proizvode za građevinsku industriju (poznatu i kao građevinarstvo ). Ova fabrika je bila u Malmeu, Švedska.]]
[desno|mini|300x300piksel| Slika [Automobilska industrija|automobilske industrije, dobavljača transportne industrije. Ekonomisti mogu posmatrati proizvodnju vozila kao temeljnu industriju i kao glavnu industriju.]]
U makroekonomiji, **industrija** je grana privrede koja proizvodi usko povezan skup sirovina, dobara ili usluga. Na primjer, može se odnositi na drvnu industriju ili na industriju osiguranja.

Kada se ocjenjuje pojedinačna grupa ili kompanija, njen dominantni izvor prihoda se tipično koristi u industrijskim klasifikacijama kako bi se klasificirala unutar određene industrije. Na primjer, Međunarodna standardna industrijska klasifikacija (ISIC) – korištena direktno ili putem izvedenih klasifikacija za zvaničnu statistiku većine zemalja širom svijeta – klasifikuje "statističke jedinice" prema "ekonomskoj djelatnosti kojom se uglavnom bave". Industrija se tada definira kao "skup statističkih jedinica koje su klasificirane u istu ISIC kategoriju". Međutim, jedno preduzeće ne mora pripadati samo jednoj industriji, kao na primjer kada se veliki biznis (često nazvan konglomerat) diverzificira u različitim industrijama.

## Reference 
Kategorija:Industrije
Valjak

**Cilindar** (iz starogrčkog  κύλινδρος)  je tradicionalno bio trodimenzionalni čvrsti oblik, jedan od najosnovnijih krivolinijskih geometrijskih oblika. U elementarnoj geometriji, smatra se prizmom s krugom kao osnovom.

Cilindar se također može definirati kao beskonačna krivolinijska površina u različitim modernim granama geometrije i topologije. Promjena u osnovnom značenju – čvrsto tijelo naspram površine (kao kod lopte i sfere) – stvorila je izvjesnu dvosmislenost u terminologiji. Ova dva koncepta mogu se razlikovati upućivanjem na **čvrste cilindre** i **cilindrične površine** . U literaturi se neukrašeni termin cilindar mogao odnositi na bilo koji od ovih ili na još specijalizovaniji objekt, *desni kružni cilindar*.

Definicije i rezultati u ovom dijelu su preuzeti iz teksta *Plane and Solid Geometry iz* 1913., autora Georgea Wentwortha i Davida Eugenea Smitha    .

mini|200x200piksel| Desni i kosi kružni cilindar
mini|203x203piksel|Desni kružni cilindar poluprečnika  i visine
[mini| U [Projektivna geometrija|projektivnoj geometriji, cilindar je jednostavno konus čiji je vrh u beskonačnosti, što vizuelno odgovara cilindru u perspektivi koji izgleda kao konus prema nebu.]]

## Bilješke 
## Reference 
* 
* 
* 

Kategorija:Površine
Kategorija:Euklidska geometrija čvrstih tijela
Kategorija:Elementarni oblici
Kategorija:Kvadrike
Armenske reforme 1914.

**Armenske reforme**, poznate i kao **Yeniköy sporazum**, bio je plan reformi koji su osmislile evropske sile između 1912. i 1914. i koji je predviđao stvaranje dvije provincije u osmanlijskoj Armeniji pod nadzorom dva evropska generalna inspektora, koji bi bili imenovani da nadgledaju pitanja vezana za armenska pitanja.

Generalni inspektori bi imali najviši položaj u šest istočnih vilajeta (pokrajina), u kojima je živjela većina armenskog stanovništva, i boravili bi na svojim mjestima u Erzurumu i Vanu. Paket reformi potpisan je 8. februara 1914, iako je konačno ukinut 16. decembra 1914, nekoliko sedmica nakon ulaska osmanlija u Prvi svjetski rat.

## Pozadina 
Balkanski ratovi su stvorili priliku za poboljšanje položaja osmanlijskih Armena. Francuzi, Britanci i Italijani bili su nestrpljivi da ograniče njemački uticaj u Osmanskom Carstvu, dok je ruska vlada ohrabrivala katolike Armenije da preko namjesnika na Kavkazu apeluje na osmanlijsku vladu za intervenciju u korist reformi u vilajetima naseljenim Armenima. Ovaj projekat pripremili su André Mandelstam, dragoman ruske ambasade u Istanbulu, i predstavnici Armenske narodne skupštine. Predstavljen je i razmatran u Carigradu na sastanku ambasadora Francuske, Britanije i Italije.

Projekat je predložio formiranje jedne provincije od šest vilajeta (Erzurum, Van, Bitlis, Diyarbakır, Kharput i Sivas) pod bilo osmanlijskim kršćaninom ili evropskim generalnim guvernerom. Generalnog guvernera su vlasti trebale imenovati na sljedećih pet godina. Njemačka se usprotivila projektu i uspjela je postići značajne modifikacije, uključujući podjelu regije na dvije pokrajine.

## Plan 
Paket reformi potpisan je 8. februara 1914. između Osmanskog Carstva (koje je predstavljao veliki Vezir Said Halim-paša) i Rusije. Louis Constant Westenenk, administrator za Nizozemsku istočnu Indiju, i Nicolai Hoff, major u norveškoj vojsci, izabrani su kao prva dva inspektora. Hoff je bio u Vanu kada je izbio rat, baš kada se Westenenk spremao da otputuje na svoju dužnost u Erzurum.

Historičarka Margaret Lavinia Anderson kaže:
Po pitanju dva egzistencijalna zahtjeva za Armene — da se izbjeglice ne nasele u ovih sedam provincija (što bi bilo besmisleno proporcionalno predstavljanje) i da se preduzmu mjere za vraćanje ukradene zemlje njihovim prvobitnim armenskim vlasnicima — Porta je ostala nepokolebljiva i ovi zahtjevi se nisu našli u sporazumu. Evropskim pregovaračima je ostala nada da će dva evropska generalna inspektora predviđena sporazumom moći da odluče o takvim problemima.

## Također pogledajte 
* Spisak sporazuma Osmanskog Carstva
* Spisak sporazuma Turske

## Reference 
Kategorija:Sporazumi potpisani 1914.
Kategorija:Historijski dokumenti
Kategorija:Istanbul
Kategorija:Sporazumi Ruske Imperije
Kategorija:1914. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:1914. u Ruskoj Imperiji
Erzindžansko primirje

**Erzindžansko primirje** bio je sporazum o obustavi neprijateljstava tokom Prvog svjetskog rata koji su potpisali Osmansko Carstvo i Transkavkaski Komesarijat u Erzindžanu 18. decembra 1917. Primirje je donijelo privremeni prekid borbi na Kavkaskom i Perzijskom frontu do 12. februara, kada su borbe nastavljene.

Status Zakavkaskog Komesarijata je bio nejasan: osmanlije su ga smatrale nezavisnom cjelinom, pravnim nasljednikom Ruske Imperije, dok je Komesarijat sebe još uvijek smatrao dijelom Ruske Republike. Osmansko Carstvo je već bilo dio Brest-litovsko primirje sa Rusijom (15. decembra) koje je pokrivalo Kavkaski i Perzijski front. Nakon što je od Vehib-paše, komandanta Treće osmanske armije, primio prijedlog o prekidu vatre, Komesarijat je ovlastio komandanta ruskog Kavkaskog fronta, generala Prževalskog, da pregovara o primirju sa osmanlijskom stranom. Rezultat je bilo Erzindžansko primirje, nakon čega su se ruske trupe počele povlačiti, ostavljajući Zakavkaski Komesarijat potpuno nebranjenim.

Istog dana potpisana je dopuna primirja, kojom je razgraničena linija okupacije između dvije strane. Dana 12. februara, osmanlijske snage su počele napredovati preko linije prkoseći primirju, odbacivši ovlaštenje Zakavkaskog Komesarijata da ga potpiše i optuživši Armene za masakre nad muslimanima iza osmanlijske linije 15-16. januara. 24. februara. Njemačka je prekinula Brest-litovsko primirje. Oba primirja su zamijenjena sa  Brest-Litovskim mirom sa Rusijom, potpisanim 3. marta 1918 i Batumijeskim sporazumom sa državama nasljednicama Zakavkaskog Komesarijata, potpisanim 4. juna.

## Također pogledajte 
* Spisak sporazuma Osmanskog Carstva
* Spisak sporazuma Turske

## Reference 
Kategorija:Sporazumi potpisani 1917.
Kategorija:Historijski dokumenti
Kategorija:Erzindžan
Kategorija:Rusko-turski ratovi
Kategorija:Transkavkaski Komesarijat
Kategorija:1917. u Osmanskom Carstvu
Kategorija:1917. u Transkavkaskom Komesarijatu
WGS-11+

**WGS-11+** ili **Wideband Global SATCOM 11+** () je vojni komunikacijski satelit Sjedinjenih Američkih Država kojim će upravljati Svemirske Snage Sjedinjenih Američkih Država kao dio širokopojasnog globalnog SATCOM programa. Planiran je za 2024. godinu, a  jedanaesti je WGS satelit i planirano je da bude u geostacionarnoj orbiti. WGS-11+ su kupile Zračne Snage Sjedinjenih Američkih Država.

## Pregled 
WGS sistem se sastoji od tri glavna segmenta: svemirski segment (sateliti), kontrolni segment (operateri) i terminalni segment (korisnici). Svaki WGS satelit pruža uslugu u više frekventnih pojasa, sa neviđenom mogućnošću unakrsnog povezivanja između dvije frekvencije na satelitu. WGS dopunjava druge satelite.

Početkom rane 2001. godine, Satelitsko komunikacijski tim industrije, koje je vodio Boeing Satellite Sistemi, izabran je za razvoj širokopojasnog sistema za popunjavanje satelita (WGS) kao nasljednika niza komunikacijskih satelita Defense Satellite Communications System (DSCS). Ovaj satelitski komunikacijski sistem je namijenjen da podrži vojnika s novijim i daleko većim sposobnostima od postojućih sistema. U martu 2007. akronim WGS je promijenjen u Wideband Global SATCOM.

Jedan WGS satelit pruža više SATCOM kapaciteta nego od cjelokupne naslijeđene konstelacije Defense Satellite Communications System (DSCS).

## Satelitski opis 
U martu 2018., američki Kongres je dodao 605 miliona američkih dolara fundi za još dva satelita, WGS-11 i WGS-12, koji ranije nisu bili traženi. To je rezultiralo narudžbom WGS-11+ u aprilu 2019. za lansiranje 2023. godine. Ovaj satelit će biti baziran na BSS-702X varijante Boeingove komercijalne satelitskog niza 702, koja će pružiti poboljšanu snagu signala i efikasnost propusnog pojasa u poređenju sa ranijim WGS satelitima. Američke svemirske snage će lansirati letjelicu i obavljat će komandne i kontrolne funkcije tokom njegovog životnog vijeka od 14 godina. Napravljen od strane kompanije Boeing Satellite Systems, WGS-11+ je baziran na satelitskoj magistrali BSS-702X . Ima masu pri lansiranju od 5987&nbsp;kg (13199&nbsp;lb) i očekivalo se da će raditi za četrnaest godina. Svemirska letjelica je opremljena sa dva solarna panela za proizvodnju energije za svoj komunikacijski teret, koji se sastoji od transpondera X-pojasa i Ka-band transpondera. Pogon će obezbjeđivati motor R-4D-15 apogee, sa četiri XIPS-25 jonska motora za održavanje stanice.

## Lansiranje 
WGS-11+ će biti lansiran 2024. godine na raketi Vulcan Centaur sa Cape Canaveral SLC-41 .

## Reference
Hanshin Tigers

**Hanshin Tigers** (japanski: 阪神タイガース) je japanski profesionalni bejzbol tim, takmiči se u Centralnoj ligi. Domaći teren je stadion Hanshin Koshien u gradu Nishinomiya, prefektura Hyogo. Skraćeno ime je " Hanshin", a nadimak je "Tigrovi". Ponekad se naziva "tigar" ili "borbeni tigar". Među 12 postojećih profesionalnih bejzbol timova u Japanu, ima drugu najdužu historiju nakon Yomiuri Giantsa, i jedan je od timova koji su pokrenuli profesionalnu bejzbol ligu 1936. Do 1961. zvali su se Tigrovi Osake osim u periodu tokom rata.

Operativna korporacija je Hanshin Tigers Co, Ltd. Matična kompanija je Hanshin Electric Railway ( podružnica Hankyu Hanshin Holdingsa).

Četiri ligaške pobjede (na 5. mjestu po broju pobjeda), samo jednom u Japanu (izjednačeno za najniži među 12 timova ), a od 1987. do 2001. pada na dno 10 puta od 15 sezona.

Osvojili su četiri titule prije uspostavljanja sistema dvije lige 1950. Od kada je liga podijeljena na Centralnu i Pacifičku ligu, Tigrovi su sedam puta osvojili titulu Centralne lige (1962, 1964, 1985, 2003, 2005, 2023, 2025) i dva puta Japan Series (1985, 2023).

## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Japanski bejzbolski klubovi
Kategorija:Bejzbolski klubovi osnovani 1935.
Kategorija:Sport u Nishinomiya
Fabrizio Romano

**Fabrizio Romano** italijanski je nogometni novinar. Radio je za italijanski Sky Sport i smatra se jednim od najbolje informiranih i najpouzdanijih izvora za vijesti o nogometnim transferima.

## Rane godine i lični život 
Pohađao je Katolički univerzitet Svetog srca u Milanu. Navija za engleski Watford. Od stranih jezika govori engleski, španski i portugalski.

## Karijera 
Počeo je pisati o nogometu kad je imao 16 godina, kao srednjoškolac. Karijeru vezanu za nogometne transfere počeo je dvije godine kasnije, nakon što je dobio insajdersku informaciju od italijanskog menadžera u Barceloni o tadašnjem igraču FC Barcelone Mauru Icardiju. Radi i kao reporter za *The Guardian* i CBS Sports. Baza mu je u Milanu.

Poznat je po rečenici "Here we go!" ("Idemo!") koju koristi kad objavljuje transfer. Kako navodi portal *90min*, jedan je od "stručnjaka kojima se najviše vjeruje" kad je riječ o nogometnim transferima. Zbog takve reputacije i velikog broja pratilaca na društvenim mrežama, nekoliko nogometnih klubova zamolilo ga je da se pojavi u videosnimcima u kojima oni predstavljaju svoje igrače.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na Twitteru
* Profil na *The Guardianu*
* Profil na CBS Sportsu
* Profil na *Caught Offsideu*
* Romanov kanal na YouTubeu
* Profil na Twitchu

Kategorija:Rođeni 1993.
Kategorija:Biografije, Napulj
Kategorija:Italijanski sportski novinari
Kategorija:Nogometni novinari
Kategorija:Živi ljudi
Helena Mikołajczyk

**Helena Mikołajczyk ** rođena 22. maja 1968. u Mszani Dolni, je nekadašnja poljska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Helena Mikołajczyk je samo jednom nastupila na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 1994. Najbolji joj je rezultat bilo 52-o mjesto u utrci na 15 km na igrama u Lillehammeru 1994. godine, kada je sa 7:38.2&nbsp;min i sedam promašaja bila sporija od kanadske biatlonke Myriam Bédard. U štafetnim takmičenjima najbolji joj je plasman bio na ZOI 1994, kada je sa Annom Stera-Kustucz, Agatom Suszka i Halinom Pitoń osvojila 11-o mjesto iza ruske štafete u sastavu: Nadežda Talanova, Natalija Snitina, Luiza Noskova i Anfisa Rezcova.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Mikołajczyk je nastupila dva puta u periodu 1990-1993. godine. Osvojila je jednu bronzanu medalju na SP 1993. u bugarskom Borovecu u ekipnoj utrci sa Zofijom Kiełpińskom, Annom Stera-Kustusz i Agatom Suszka. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je zadnje 49-o mjesto na SP 1990. u sovjetskom Minsku u utrci na 15 km, kada je sa dvanaest promašaja i zaostatkom od 19:49.0&nbsp;min bila sporija od pobjednice Svjetlane Pečorske, koja je završila utrku sa sva promašaja.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Helene Mikołajczyk u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1990/91. Na prvom nastupu u njemačkom Oberhofu 31. januara 1991. godine osvojila je zadnje 43-o mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa četrnaest promašaja i zaostatkom od 19:58.0&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Myriam Bédard. Najbolji rezultati su joj: 30-o mjesto 16. januara 1993. u utrci na 7,5&nbsp;km u sezoni 1992/93. u italijanskom Antholzu; te sedmo mjesto u štafeti u sezoni 1993/94. sa Zofijom Kiełpińskom, Halinom Pitoń i Sylwijom Szelest. Nije pobijedila ni u jednoj utrci.

## Kraj karijere 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Poljski biatlonci
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Poljski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biografije, Mszana Dolna
Halina Pitoń

**Halina Pitoń** rođena 26. septembra 1972. u Kościelisku, je nekadašnja poljska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Halina Pitoń je tri puta nastupila na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1992, ZOI 1994. i ZOI 1998.  
Najbolji joj je rezultat bilo 20-o mjesto u utrci na 15 km na igrama u Albertvillu 1992. godine, kada je sa 4:20.0&nbsp;min i četiri promašaja bila sporija od njemačke biatlonke Antje Harvey. U štafetnim takmičenjima najbolji joj je plasman bio na ZOI 1994, kada je sa Agatom Suszkom, Annom Stera-Kustucz i Helenom Mikołajczyk osvojila 11-o mjesto iza ruske štafete u sastavu: Nadežda Talanova, Natalija Snitina, Luiza Noskova i Anfisa Rezcova.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Pitoń je nastupila četiri puta u periodu 1995-1998. godine. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je 32-o mjesto na SP 1997. u slovačkom Breznu u utrci na 7,5 km, kada je sa dva promašaja i zaostatkom od 2:18.9&nbsp;min bila sporija od pobjednice Olge Romasko, koja je završila utrku s jednim promašajem. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo sedmo mjesto, na SP 1997. u ekipnoj utrci sa Agatom Suszkom, Annom Stera-Kustucz i Halinom Guńka.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Haline Pitoń u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1991/92.
 Na prvom nastupu u italijanskom Antholzu 23. januara 1992. godine osvojila je 63-to mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa šest promašaja i zaostatkom od 8:06.7&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Nadeždu Aleksijevu. Najbolji rezultati su joj: 16-o mjesto 16. decembra 1995. u utrci na 7,5&nbsp;km u sezoni 1995/96. u norveškom Oslu; peto mjesto u štafeti u sezoni 1994/95. s Agatom Suszkom, Annom Stera-Kustusz  i Halinom Guńka. Nije pobijedila ni u jednoj utrci.

## Kraj karijere 
## Privatni život 
Od 1999. godine udata je za poljskog biatlonca Wojciecha Kozuba.

## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Poljski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1972.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Poljski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biografije, Kościelisko
Christmas Limited Edition

***Christmas Limited Edition*** trinaesti je kompilacijski album sarajevske pop, rok grupe Crvena jabuka. Objavila ga je zagrebačka izdavačka kuća Croatia Records u CD izdanju 2017. godine. Album sadrži 12 njihovih najuspješnijih pjesama, koje su preuzete sa ranijih studijskih albuma objavljenih između 1986 - 2017. Na albumu se nalaze neki od njihovih najznačajnijih radova počevši od bržih rok i pop pjesama pa sve do laganih balada, koje su redovni dio koncertnog repertoara Crvene jabuke. Kompilacijski album "Christmas Limited Edition" objavljen je godinu dana nakon njihovog dvostrukog studijskog albuma "2016".

## Spisak pjesama 
# Bijeli božić	3:38
# Kad kazaljke se poklope  4:48
# Nedam da ovaj osjećaj ode  3:02
# Da mi je do nje  4:41
# Dolly Bell  4:28
# Balada  4:22
# Tvoga srca vrata  4:51
# Vjetar  3:53
# Sve što sanjam	4:21
# Da mi je do nje	4:41
# Često pitam za tebe	3:01
# Stvoreni za tugu (nova verzija)  3:49 

## Reference 
Kategorija:Albumi Crvene jabuke
Kategorija:Albumi iz 2017.
Kategorija:Albumi u izdanju Croatia Recordsa
Krystyna Liberda

**Krystyna Liberda-Stawarska ** rođena 7. marta 1968. u Niedźwiedźu kao Krystyna Liberda, je nekadašnja poljska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Krystyna Liberda je samo jednom nastupila na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 1992. Najbolji joj je rezultat bilo 59-o mjesto u utrci na 15 km na igrama u Albertvillu 1992. godine, kada je sa 11:10.0&nbsp;min i osam promašaja bila sporija od njemačke biatlonke Antje Harvey. U štafetnim takmičenjima nije nastupala.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Liberda je nastupila tri puta u periodu 1990-1993. godine. Osvojila je jednu bronzanu medalju na SP 1993. u bugarskom Borovecu u ekipnoj utrci sa Zofijom Kiełpińskom, Annom Stera-Kustusz i Helenom Mikołajczyk. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je zadnje 45-o mjesto na SP 1991. u finskom Lahtiju u utrci na 15 km, kada je sa deset promašaja i zaostatkom od 18:18.8&nbsp;min bila sporija od pobjednice Petre Behle, koja je završila utrku bez promašaja.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Krystyne Liberda u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1990/91. Na prvom nastupu u njemačkom Oberhofu 31. januara 1991. godine osvojila je 41-o mjesto u utrci sprinta na 15&nbsp;km sa četrnaest promašaja i zaostatkom od 15:10.5&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Myriam Bédard. Najbolji rezultati su joj: 40-o mjesto 23. januara 1992. u utrci na 15&nbsp;km u sezoni 1991/92. u italijanskom Antholzu; te dva osma mjesta u štafeti u sezoni 1992/92. sa Zofijom Kiełpińskom, Helenom Mikołajczyk i Sylwijom Szelest. Nije pobijedila ni u jednoj utrci.

## Kraj karijere 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Poljski biatlonci
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Poljski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biografije, Niedźwiedź (Powiat Limanowski)
Spisak njemačkih ostrva

Savezna republika Njemačka ima 92 ostrva, od kojih su samo 19 nastanjeni, a koja se nalaze između Sjevernog mora i Baltičkog mora.

## Spisak najvećih njemačkih ostrva 
mini|333x333piksel|Rügen - satelitski snimak površinski najvećeg ostrva Njemačke

Kategorija:Njemačka
Kategorija:Ostrva
Kategorija:Ostrva po državama
Kategorija:Ostrva po kontinentima
Kategorija:Sjeverno more
Kategorija:Baltičko more
Stefan Radoslav

**Stefan Radoslav** (Стефан Радослав; o. 1192 – nakon 1235) bio je kralj Srbije od 1228. do 1233, a poznat je i kao **Stefan Duka** ().

Bio je sin Stefana Nemanjića (Stefan Prvovenčani) i njegove žene, Grkinje Eudokije Anđeo te unuk velikog župana Stefana Nemanje. Imao je braću – svetog Savu II i kralja Vladislava Nemanjića.

Za života svog oca, Radoslav je bio vladar Zahumlja (Humska zemlja).

Nakon očeve je smrti Radoslav postao kralj, a okrunio ga je sveti Sava, njegov stric. Crkva u Srbiji i sekularna vlast obje su bile u rukama Nemanjića.

Radoslav je oženio Grkinju iz Epira, damu Anu Angelinu Komnenu Duku. Navodno je njihov sin bio Dragoslav Jovan.

Srpski plemići su se zgrozili kad je Radoslav „potpao pod vlast“ svoje supruge, koja ga je natjerala da se potpisuje na grčkom. Grčki uticaj je sve više prodirao u Srbiju zahvaljujući Ani. Godine 1233. mnogi su se plemići pobunili protiv Radoslava u korist njegova brata Vladislava, koji je oženio bugarsku princezu Beloslavu. Radoslav i Ana su pobjegli iz Srbije, ali su se poslije vratili tamo te su oboje postali redovnici. Radoslav je iznimno volio Anu, koja mu je bila sestrična, a prema zapisu Teodozija, ona se ipak zaljubila u jednog Francuza. 
## Reference 
Kategorija:Nemanjići
Kategorija:Srpski vladari
Julski ultimatum

**Julski ultimatum** ili **Austro-ugarski ultimatum Srbiji**, bio je ultimatum upućen vladi Srbije 23. jula 1914, nakon Sarajevskog atentata.

Vlada Austro-Ugarske nije optužila Srbiju da je direktno kriva za Sarajevski atentat, već da je vlada "tolerisala makinacije kojekakvih društava i udruga uperenih protiv Monarhije, nedoličan jezik štampe, veličanje počinitelja nepodopština, sudjelovanje časnika i dužnosnika u subverzivnoj agitaciji" .

U Srbiji se govorilo da se njegovi zahtjevi ne mogu ispuniti i da je ultimatum samo način za stvaranje povoda za rat. Od deset zahtjeva što ih je Austro-Ugarska postavila za suzbijanje tih aktivnosti, Srbija je prihvatila sve osim jednoga, koji bi dozvolio dolazak austrougarskih istražnih sudija i policajaca u Srbiju da vode istragu na njenoj teritoriji.

Kada je Srbija odbila ultimatum, Austro-Ugarska joj je objavila rat, koji će postati Prvi svetski rat. 
mini|Isječak iz novina koje građanima Srbije prenose vijesti o preduslovima koje je Austro-Ugraska uputila vladi Srbije

## Zahtjevi 
Austro-Ugarska tražila je od Srbije sljedeće zahtjeve da se ispune:

# Da spriječi izdavanje publikacija koja podstiču mržnju i neprijateljstvo prema Austro-Ugarskoj.
# Da momentalno raspusti organizaciju Narodna odbrana, i da isto postupi i sa drugim organizacijama koje učestvuju u propagandi protiv Austro-Ugarske.
# Da iz javnog obrazovanja ukloni sve što bi moglo da služi za podsticanje propagande protiv Austro-Ugarske.
# Da iz vojske i administracije uopšte ukloni sve oficire koji su krivi za propagandu protiv Austro-Ugarske, a imena tih oficira dostavi vlasti Austro-Ugarske.
# Da prihvati učešće austro-ugarskih organa vlasti u suzbijanju subverzivnih djelatnosti protiv Austro-Ugarske na teritoriji Srbije.
# Da preduzme sudski postupak protiv saučesnika Sarajevskog atentata koji su na srpskoj teritoriji, uz pomoć i uputstva austro-ugarskih organa.
# Da momentalno uhapsi dvije imenovane osobe koje su upletene u atentat po istrazi koju je preliminarno sprovela Austro-Ugarska.
# Da efikasnim mjerama spriječi ilegalni prijenos oružja i eksploziva preko granice.
# Da uputi Austro-Ugarskoj objašnjenja povodom izjava visokih srpskih zvaničnika u Srbiji i inostranstvu, koji su izrazili neprijateljstvo prema Austro-Ugarskoj.
# Da bez odlaganja obavijesti Austro-Ugarsku o ispunjavanju ovih obaveza.

## Odgovor 
Vlada Srbije uslovno je prihvatila sve zahtjeve ultimatuma, osim tačke broj 6 koja je zahtijevala miješanje austro-ugarskih organa u sudski postupak, jer bi to predstavljalo kršenje ustava i suvereniteta Srbije.

## Reference 
Kategorija:Prvi svjetski rat
Kategorija:Austro-Ugarska
Kategorija:Kraljevina Srbija
Kategorija:Uzroci Prvog svjetskog rata
Mia Stadig

**Ann-Marie Lillemor "Mia" Stadig-Bredberg** rođena 18. marta 1966. u Sundbornu, kao Ann-Marie Lillemor Stadig je nekadašnja švedska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Mia Stadig je samo jednom nastupila na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 1992. Najbolji joj je rezultat bilo 14-o mjesto u utrci na 7,5 km na igrama u Albertvillu 1992. godine, kada je sa 1:45.8&nbsp;min i bez promašaja bila sporija od  biatlonke Anfise Rezcove, koja je nastupila za Ujedinjeni tim.U štafetnim takmičenjima najbolji joj je plasman bio je na ZOI 1992, kada je sa Christinom Eklund i Inger Björkbom osvojila šesto mjesto iza francuske štafete u sastavu: Corinne Niogret, Véronique Claudel i Anne Briand.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Stadig je nastupila sedam puta u periodu 1985-92. godine. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je deveto mjesto na SP 1991. u finskom Lahtiju u utrci na 15 km, kada je sa dva promašaja i zaostatkom od 4:31.6&nbsp;min bila sporija od pobjednice Petre Behle, koja je završila utrku bez promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo osvajanje srebrne medalje na SP 1987. u finskom Lahtiju u štafetnoj utrci sa Inger Björkbom i Evom Korpelom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Mie Stadig u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1988/89.
 Na prvom nastupu u zapadnonjemačkom Ruhpoldingu 26. januara 1989. godine osvojila je 16-o mjesto u utrci na 7,5&nbsp;km sa jednim promašajem i zaostatkom od 2:32.5&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Svjetlanu Pečorsku. Najbolji rezultati su joj: četvrto mjesto 24. januara 1991. u utrci na 15&nbsp;km u sezoni 1990/91. u italijaskom Antholzu; treće mjesto u štafeti u istoj sezoni 1990/91. s Inger Björkbom i Christinom Eklund. Nije pobijedila ni u jednoj utrci.

## Kraj karijere 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Švedski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Švedski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biografije, Sundborn
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Anna Stera-Kustucz

**Anna Stera-Kustucz** rođena 14. novembra 1974. u Duszniki-Zdróju, je nekadašnja poljska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Anna Stera-Kustucz je tri puta nastupila na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1994, ZOI 1998 i ZOI 2002. Najbolji joj je rezultat bilo šesto mjesto u utrci na 7,5 km na igrama u Naganu 1998. godine, kada je sa 45.1&nbsp;s i dva promašaja bila sporija od ruske biatlonke Galine Kukljeve. U štafetnim takmičenjima najbolji joj je plasman bio na ZOI 1994, kada je sa Agatom Suszkom, Halinom Pitoń i Helenom Mikołajczyk osvojila 11-o mjesto iza ruske štafete u sastavu: Nadežda Talanova, Natalija Snitina, Luiza Noskova i Anfisa Rezcova.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Stera-Kustucz je nastupila sedam puta u periodu 1993-2001. godine. 
Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo je 11-o mjesto na SP 1998. na slovenskoj Pokljuki u utrci potjere, kada je sa dva promašaja i zaostatkom od 3:25.9&nbsp;min bila sporija od pobjednice Magdalene Forsberg, koja je završila utrku s dva promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo osvajanje bronzane medalje na SP 1993. u bugarskom Borovecu u ekipnoj utrci sa Krystynom Liberda, Zofijom Kiełpińskom i Helenom Mikołajczyk.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Anne Stera-Kustucz u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1992/93.
 Na prvom nastupu u italijanskom Antholzu 15. januara 1993. godine osvojila je 58-to mjesto u utrci na 15&nbsp;km sa 11 promašaja i zaostatkom od 13:58.2&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Anfisu Rezcovu. Najbolji rezultati su joj: treće mjesto 6. marta 1997. u utrci na 15&nbsp;km u sezoni 1996/97. u japanskom Naganu; peto mjesto u štafeti u sezoni 1994/95. s Agatom Suszkom, Halinom Pitoń i Halinom Guńka. Nije pobijedila ni u jednoj utrci.

## Kraj karijere 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Poljski biatlonci
Kategorija:Rođeni 1974.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Poljski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biografije, Duszniki-Zdrój
Popis stanovništva u Hrvatskoj 2021.

Popis stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2021. godine bio je 4. desetogodišnji popis stanovništva Hrvatske. Dan popisa, referentni dan korišćen za popis, bio je 31. avgust 2021. godine.Ovo je bio prvi hrvatski popis koji je ponudio opcije za samopopisivanje putem interneta, uz obrazac za odgovore na papiru koji se koristio za prethodne popise.Popisom je zabilježeno 3.871.833 stanovnika u dvadeset županija i Gradu Zagrebu, što je smanjenje od 9,64 posto, odnosno 413.056 stanovnika u prethodnom desetljeću. Stopa pada je najveća ikada zabilježena.

## Županijska/kantonska rang lista 
Pad broja stanovnika zabilježen je u svakoj od 20 županija i Gradu Zagrebu. Najveći pad apsolutnih brojeva zabilježen je u Osječko-baranjskoj županiji, koja je izgubila 47.006 stanovnika, dok je relativni pad bio najjači u Vukovarsko-srijemskoj i Sisačko-moslavačkoj županiji, od 20,3 odnosno 19,0 posto. Potres u Petrinji 2020. godine prouzročio je veliku štetu u Sisačko-moslavačkoj županiji. S druge strane, Zagreb je imao veliki priliv građana iz drugih dijelova Hrvatske, što mu daje najmanju relativnu promjenu.

## Nacionalnost 
Podaci o popisu stanovništva sa određenim brojem Hrvata i 22 službeno priznate manjine u Hrvatskoj.

## Religija 
## Ostalo 
* Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011.

## Reference