open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Howard Florey

**Howard Florey** (24. septembar 1898. - London, 21. februar 1968), bio je australijski farmakolog i patolog koji je zajedno s Ernstom Chainom i Sir Alexanderom Flemingom dobitnik Nobelove nagrade za fiziologiju ili medicinu za 1945, za doprinos otkriću osobina penicilina.

Iako je Fleming najzaslužniji za otkriće penicilina, Florey je bio taj koji je 1941. proveo prva klinička ispitivanja penicilina na prvom pacijentu, policijskom policajcu iz Oxforda, u ambulanti Radcliffeu u Oxfordu. Pacijent se počeo oporavljati, ali je nakon toga ipak preminuo jer Florey u to vrijeme nije bio u stanju proizvesti dovoljnu količinu penicilina za oporavak bolesnika. Florey i Chain zapravo su od penicilina napravili koristan i učinkovit lijek, nakon što je zadatak napušten kao pretežak.

Procjenjuje se da su Floreyjeva otkrića, zajedno s otkrićima Fleminga i Ernsta Chaina, spasila više od 200 miliona života a australijska naučna i medicinska zajednica ga zbog te činjenice smatra jednim od svojih najvećih ličnosti. Sir Robert Menzies, australijski premijer s najdužim stažem, rekao je: *Što se tiče doprinosa svjetskom blagostanju, Florey je bio najvažniji čovjek ikad rođen u Australiji.*

## Rani period života i obrazovanje 
Howard Florey rođen je u Malvernu, južnom predgrađu Adelaidea u Južnoj Australiji i bio je najmlađe od troje djece i jedini sin.

Školovao se u pripremnoj školi Kyre College (danas Scotch College), a zatim u St Peter's Collegeu, Također se bavio raznim sportovima za školske ekipe: kriket, nogomet, atletika i tenis. 1947. osvojio je zlatnu medalju Kraljevskog medicinskog društva.

Dobitnik je Cameronove nagrade za terapeuta Univerziteta u Edinburghu i Listerove medalje 1945, za doprinos hirurškoj nauci. 1946. Univerzitet u Sao Paulu dodijelio mu je počasni doktorat.

Izabran je za člana Kraljevskog društva 1941. a predsjednik istog društva postao je 1958. dok je predgrađe Florey unutar Teritorije australijskog glavnog grada nazvan po njemu. Po njemu su nazvani i Florey-ov institut za neuronauku i mentalno zdravlje unutar Univerziteta u Melbourneu u državi Victoria kao i amfiteatar na Medicinskoj školi Univerziteta u Adelaideu. Australijska nagrada za najboljeg studenta, koja se više ne dodjeljuje, zvala se *Lord Florey Student Prize* u čast doprinosa ovog nobelovca.

Jedan odjel bolnice Royal Berkshire u Readingu, u Berkshireu, nazvan je u čast Floreyu.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1898.
Kategorija:Umrli 1968.
Kategorija:Biografije, Adelaide
Kategorija:Australski farmakolozi
Kategorija:Australski patolozi
Bubrežni sinus

thumb|320px|Slojevi bubrega u trodimenzijskoj  (3D) medicinskoj projekciji
**Bubrežni sinus** je šupljina unutar bubrega koju zauzimaju bubrežna karlica, bubrežne čašice, krvni sudovi, nervi i masti. Bubrežni hilum proteže se u veliku šupljinu unutar bubrega koju zauzimaju bubrežni sudovi, male bubrežne čaše, velike bubrežne čašice, bubrežna karlica i dio masnog tkiva.

## Dodatne slike

Slide3iii.JPG|Bubrežni sinus

## Reference
Kategorija:Mokraćni sistem
Kategorija:Nefrologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Anatomija bubrega
Bubrežni hilum

**Bubrežni hilum** (lat.: *hilum renale*) ili **bubrežna drška**, ranije zvani **bubrežni hilus**,  je hilum u bubregu, odnosno njegova udubljena centralna pukotina kuda prolaze bubrežni krvni sudovi, nervi i mokraćovod.

Medijalna granica bubrega u sredini je konkavna i ispupčena prema ekstremitetima; prema naprijed i malo prema dolje. Njegov centralni dio predstavlja duboku uzdužnu pukotinu, omeđenu istaknutim prevjesnim prednjim i stražnjim usnama. Od prednje prema stražnjoj strani, izlazi bubrežna vena i ulazi bubrežna arterija, a bubrežna karlica izlazi iz bubrega.

S lijeve strane,  hilum se nalazi na razini slabinskog pršljena L1, a desni bubreg na razini L1-2. Donja granica bubrega obično je uz L3.

## Raspored 
U hilum bubrega ulaze ili iz njega izlaze gornji, srednji i donji krvni sudovi: od prednjeg do stražnjeg dijela redom:  bubrežna vena, bubrežna arterija, odnosno bubrežna karlica.

## Također pogledajte 
* Bubrežna arterija
* Bubrežna vena
* Bubrežna piramida
* Bubrežna srž

## Dodatne slike 

Slide4kkk.JPG|Bubrežni hilum 

## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Mokraćni sistem
Kategorija:Nefrologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Anatomija bubrega
Međurežnjićka arterija

**Korteksne ili korine radijalne arterije**, ranije poznate kao **međurežanjske arterije**, su bubrežni krvni sudovi koji teku  pod pravim uglom sa strane lučnih arterija,  gledajući prema korinoj supstanci. Ove arterije prolaze direktno prema vannjskom dijelu sržne zrake da bi došle do vlaknaste tunike, gdje završavaju u kapilarnoj mreži ovog dijela.

Ti  sudovi memaju međusobnih anastomoza, već tvore arterijske krajeve.

U svom vanjskom toku imaju bočne grane, koje su uzlazne arteriole za opskrbu bubrežnih tjelašaca. Aferentne arteriole zatim ulaze u Bowmanovu čahuru i završavaju u glomerulu.

Iz svakog glomerula polazi odgovarajuća silazna arteriola, a zatim izlazi iz čahure, blizu tačke ulaska aferentne arteriole. Eferentne arteriole granaju se distalno, tako da tvore guste pleksuse (tj. kapilarne snopove) oko svojih susjednih bubrežnih tubula.  Kod  nefrona u bubrežnoj kori, jedna mreža kapilara, poznata kao peritubulski kapilari, okružuje cijelu bubrežnu tubulu, dok kod jukstamedulskih nefrona i peritubulski kapilari okružuju samo proksimalnu i distalnu izuvijanu tubulu.  Druga mreža koja se grana od eferentne arteriole, poznate kao ravne bubrežne arteriole, okružuje nefronsku petlju (prema Friedrichu Gustavu Jakobu Henleu).

## Ime 
* Lote ih naziva **korteksnim radijalnim arterijama**, a ranije  su  se zvale međurežanjske ili interlobulske  arterije.

## References
*

## Vanjski linkovi
* BU-Histology-16015loa - "Urinary System: kidney, H&E, interlobular artery and vein"

Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Anatomija bubrega
Lučna bubrežna arterija

**Lučne bubrežne arterije** – poznate i kao **arciformne arterije** i **arkuatne arterije** –  su krvni sudovi bubrežne cirkulacije. Nalaze se na granici bubrežne kore i bubrežne srži.

Nazvane su po tome što su oblikovane u lukovima, zbog prirode oblika bubrežne srži (medule).

Arkuatne arterije izlaze iz bubrežne međurežanjske arterije.

## Reference
## Vanjski linkovi
* BU-Histology-16105loa - "Urinary System: kidney, PAS stain, arcuate artery and vein, longitudinal"
* BU-Histology-15805loa - "Urinary System: kidney, PAS stain, arcuate artery and vein, transverse"
* BU-Histology-15901lba - "Urinary System: neonatal kidney, vasculature"

Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Anatomija bubrega
Bubrežni stubac

**Bubrežni stubac** (ili **Bertinov stubac** ili **Bertinova kolumna**) je medulski je produžetak bubrežne kore između bubrežnih piramida. Omogućava da se kora bolje usidri.

Svaki stubac sastoji se  od linija krvnih dudova i mokraćnih cijevi. te vlaknastog materijala.

Hipertrofirani bubrežni stubac (ili * bubrežni pseudotumor*) može se razlikovati od stvarnog bubrežnog tumora uz pomoć postupka zvanog  DMSA skeniranje. Skeniranje će pokazati područje kao ono s normalnom aktivnošću ako je pseudotumor ili će pokazati smanjeni unos ako se radi o cističnoj ili čvrstoj bubrežnoj masi.

## Dodatne slike 

Slide12iii.JPG | Bubrežni stubac
Slide13iii.JPG | Bubrežni stubac

## Također pogledajte
* Bubrežna piramida
* Bubrežna papila
* Bubrežna srž

## Vanjski linkovi
* SUNY Anatomy-Labs-40-0601-06 - "Posterior Abdominal Wall: Internal Structure of a Kidney"
* BU-Histology-15901loa - "Urinary System: neonatal kidney"
* Image at mgh.harvard.edu

Kategorija:Mokraćni sistem
Kategorija:Nefrologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Anatomija bubrega
Međurežnjićka vena

**Međurežanjske vene** su dio  bubrežnog krvotoka u  bubrežnim režnjevima.

## Reference
## Vanjski linkovi
*  - "Renal Vasculature: Efferent Arterioles & Peritubular Capillaries"
* B-UHistology-15901lba - "Urinary System: neonatal kidney, vasculature"

Kategorija:Mokraćni sistem
Kategorija:Nefrologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Bubrežni snop

**Bubrežni snop** ili **bubrežni pleksus** nerava čine filamenti iz celijakijskih ganglija i pleksusa, aortnobubrežnih ganglija, donjih grudnih utrobnih nerava, prvog slabinskog utrobnog nerva i aortnog pleksusa.

Nervi ovih izvora, njih petnaest ili dvadeset, imaju nekoliko razvijenih ganglija.

U bubrege ulaze arterijske grane za opskrbu krvnih sudova, bubrežnih glomerula i grane tubula do mokraćovodnog pleksusa. Neki  filamenti distribuiraju  se u spermatski snop, a s desne strane u  donju šuplju venu.

Jajnički snop ili pleksus  izlazi iz bubrežnog pleksusa i jedna je od dvije simpatičke inervacije raspoređene u jajniku i fundusu maternice.

## Dodatne slike 

 Gray849.png|Donja polovina desne simpatičke vrpce

## Reference 
## Vanjski linkovi
* SUNY-Anatomy-Labs-40-09-02.00

Kategorija:Nervi
Kategorija:Nervni sistem
Kategorija:Neurologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Bubrezi
Nadbubrežna vena

Postoje dvije **nadbubrežne vene**: 
* **desna** završava u donjoj šupljoj veni.
* **lijeva** završava u lijevom dijelu bubrega ili lijevoj donjoj freničnoj veni.

One primaju krv iz nadbubrežne žlijezde, a ponekad  formiraju anastomoze sa donjim freničnim venama.

## Dodatne slike 

 Gray480.png|Dijagram koji pokazuje završetak razvoja parijetalnih vena.
  Gray1183.png | Nadbubrežne žlijezde gledane sprijeda.
  Gray1184.png | Nadbubrežne žlijezde gledane odostraga. 

## Reference
## Vanjski linkovi
* SUNY-AnatomyLabs-40-04-01-04- "Posterior Abdominal Wall: Blood Supply to the Suprarenal Glands

Kategorija:Vene
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Kategorija:Nadbubrežna žlijezda
Aortni prorez

**Aortni prorez**  je rupa u dijafragmi. To je najniži i stražnji od velikih otvora.

Nalazi se približno na razini dvanaestog grudnog kičmenog pršljena (T12).

## Struktura 
Strogo govoreći, to nije otvor u dijafragmi, već koštanonervni prorez između nje i kičmenog stuba, a samim tim i iza dijafragme (što znači da kontrakcije dijafragme ne utiču direktno na opskrbu aorte ili aorte) .

Povremeno neka tetivna vlakna produžena preko tijela pršljena medijalnih dijelova donjih krajeva dijafragme prolaze straga od aorte i tako pretvaraju hijatus u vlaknasti prsten.

Hijatus je smješten malo lijevo od srednje linije, a sprijeda ga veže dijafragmina krura, a straga tijelo prvog slabinskog pršljena.

## Strukture koje prolaze 
Kroz nju prolaze aorta i grudni kanal.

Azigozna vena i hemiazigosna vena prolazi kroz medijalni slabinsku udubinu dijafragme.

## Dodatne slike 

Gray599.png|Grudni i desni limfni kanal

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Donja frenična arterija

**Donje frenične arterije** su dva mala krvna  suda, koji opskrbljuju dijafragmu, ali imaju mnogo razlika u svom porijeklu. Mogu nastati odvojeno od prednjeg dijela aorte, neposredno iznad celijačne arterije, ili od zajedničkog trupa. Trup može izvirivati bilo iz aorte ili iz celijačne arterije. Ponekad je jedna izvedena iz aorte, a druga iz bubrežne arterije; rijetko nastaju kao odvojeni krvni sudovi aorte.

Međusobno se razilaze preko krune dijafragme, a zatim vode koso prema gore i bočno prema njenoj površini.
***Lijeva frenična arterija** prolazi iza jednjaka i vodi naprijed, s lijeve strane jednjačkog hijatusa.
***Desna frenična arterija** ide iza donje šuplje vene i duž desne strane otvor kroj koji prolzi ta vena. U blizini stražnjeg dijela centralne tetive, svaki sud dijeli se na medijalnu i bočnu granu. 
***Medijalna grana** zakrivljuje se naprijed i anastomozira sa svojim kolegama sa suprotne strane, te sa muskulofreničnom i perikardijakofrenskom arterijom.
***Bočna grana** prolazi prema strani grudnog koša i anastomozira se sa donjom međurebarnom i muskulofreničnom arterijom. Bočni krak desne frenične arterije odaje nekoliko sudova u donju šuplju venu; a neke grane lijeve vode do jednjaka.

Svaki od ovih sudova, sa svoje strane odvaja gornje nadbubrežne grane za nadbubrežnu žlijezdu. Slezena i jetra također primaju nekoliko grančica s lijevog i desnog suda.

## Reference
## Vanjski linkovi
* SUNY-Anatomy-Labs-40-11-02-00 - "Posterior Abdominal Wall: Branches of the Abdominal Aorta"
* ViennaCrossSection/pembody/body8a (#23)

Kategorija:Arterije
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Velika nagrada Italije 2020.

**Velika nagrada Italije 2020.** (službeno poznata kao **"Formula 1 Gran Premio Heineken D’italia 2020"**) automobilska je trka Formule 1 koja se održala 6. septembara 2020. na stazi Autodromo Nazionale Monza u Monci, Italija. Ovo je bila osma trka u sezoni 2020. i ujedno i 71. trka za Veliku nagradu Italije.

Vozač Mercedesa Lewis Hamilton osvojio je šestu pol poziciju u sezoni, i ukupno 94. u karijeri. Vozač AlphaTaurija Pierre Gasly pobjednik je svoj prvu trku u Formuli 1. Drugo mjesto zauzeo je Carlos Sainz mlađeg iz McLarena, a treće mjesto osvojio je vozač Racing Pointa Lance Stroll.

Ova utrka je bila posljednja i za Claire Williams i za Frank Williams. Timom Williams Racing, nakon 43 godine, u potpunosti će upravljati američka investicijska kompanija "Dorilton Capital", koji je stekao imovinu.

## Rezultati treninga 
### Prvi trening 
Vremena prvih pet vozača na prvom treningu.

### Drugi trening 
Vremena prvih pet vozača na drugom treningu.

### Treći trening 
Vremena prvih pet vozača na trećem treningu.

## Kvalifikacije (subota) 
## Trka (nedjelja) 
## Rangiranje nakon utrke 
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je prvih 5 plasmana uključeno za obje tabele.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 1. pobjeda za Pierrea Gaslyja;
* 50. najbrži krug za Lewisa Hamiltona;
* 50. trka za Charlesa Leclerca.

### Konstruktori 
* 1. pobjeda i 1. podijum za AlphaTauri;
* 1. podijum za Racing Point.

### Motor 
* 77. pobjeda za Hondu;
* 1. podijum za BWT Mercedes.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  formula1.com – Rezultati 1. treninga
*  formula1.com – Rezultati 2. treninga
*  formula1.com – Rezultati 3. treninga
*  formula1.com – Rezultati kvalifikacija
*  formula1.com – Rezultati utrka
*  stasf1.com - detalji utrke

Italija
Kategorija:2020. u Italiji
2020
Trbušna aorta

**Trbušna aorta** je najveća arterija u trbušnoj šupljini. Kao dio aorte, to je direktan nastavak silazne aorte (grudi).

## Struktura 
Trbušna aorta započinje na nivou dijafragme, prelazeći je kroz aortni prorez, tehnički iza dijafragme, na nivou grudnog pršljena T12.

## Vanjski linkovi
* UCC

Kategorija:Arterije
Kategorija:Aorta
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Donja frenična vena

**Donje frenične vene** prolaze kroz dijafragmu i prate tok donje frenične arterije;
* desno završavaju u donjoj šupljoj veni;
* lijeva je često predstavljena sa dvije grane,
** od kojih jedna završava na lijevom dijelu bubrega ili nadbubrežnoj veni,
** dok druga prolazi ispred jednjačkog hijatusa u dijafragmu i otvara se u donjoj šupljoj veni.
	
## Reference
Kategorija:Vene
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Kategorija:Fiziologija životinja
Babino (Berane)

**Babino** (ćir. *Бабино*) je naseljeno mjesto u sastavu općine Berane, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazilo se u sastavu stare općine Berane.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Babino je imalo 413 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1995. iskazivano pod imenom **Babin**.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Babino

:

* Babino (Berane), naselje u općini Berane

:

* Babino (Demir Hisar), naselje u općini Demir Hisar, Pelagonijska regija
Premijer liga Bosne i Hercegovine 2020/2021.

**Premijer liga Bosne i Hercegovine 2020/21.** bila je 21. sezona Premijer lige Bosne i Hercegovine. Sezona je počela 1. augusta 2020, a završila se 30. maja 2021. sa zimskom pauzom tokom perioda od decembra 2020. do kraja februara 2021.

## Klubovi 
## Tabela 
## Najbolji strijelci
Ažurirano 23. maja 2021.

## Pozicija na tabeli 
## Također pogledajte 
* Kup Bosne i Hercegovine u nogometu 2020/2021.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt nogometnog saveza Bosne i Hercegovine

2020/21
Goražde (čvor)

:

* Goražde, naselje u istoimenoj općini te sjedište Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, entitet Federacija Bosne i Hercegovine
* Novo Goražde, općina u entitetu Republika Srpska sa sjedištem u istoimenom naselju koje čini uže centralno jezgro općine sa naseljima Gradac, Kopači, Mašići, Slatina, Sopotnica i Zidine

:

* Goražde (Berane), naselje u općini Berane
Angiologija

**Angiologija** (stgrč. ἀνγεῖον, ἀγγεῖον – *angeīon* = (krvni) sud + -λογία – *logia* = nauka) je medicinska specijalnost koja proučava bolesti vaskularnog  i limfnog sistema, tj. arterija, vena i limfnih sudova i njihovih bolesti.

U većem dijelu Evrope,  ovo područje češće se naziva „angiologija“, a u Sjedinjenim državama češći je pojam **vaskularna medicina**. Područje vaskularne medicine (angiologije) bavi se prevencijom, dijagnozom i liječenjem vaskularnih obpljenja krvnih sudova i srodnih bolesti.

## Pregled 
Arterijske bolesti uključuju aortu (aneurizme / disekcije) i arterije koje opskrbljuju noge, šake, bubrege, mozak, crijeva. Također pokriva arterijske bolesti, kao što sutromboza i embolija, vaskulitide i vazospazmatski poremećaji. Prirodno, bavi se prevencijom kardiovaskularnih bolesti kao što su srčani udar i moždani udar. Venske bolesti uključuju vensku trombozu, hroničnu venska insuficijencija i proširene vene. Limfne bolesti uključuju primarne i sekundarne oblike limfedema. Također uključuje modifikaciju faktora rizika za vaskularne bolesti poput visokog holesterola, visokog krvnog pritiska.

Kardiovaskularni faktori rizika poput visokog krvnog pritiska, povišenog holesterola i drugih spadaju u specijalnost vaskularne medicine. Stoga bi specijalista vaskularne medicine trebao biti u mogućnosti da se bavi većinom glavnih bolesti našeg doba na sveobuhvatan način, koristeći jedinstvenu perspektivu. 

## Obuka iz vaskularne medicine 
U Evropi, vaskularna medicina (angiologija) dobro je uspostavljena u nekim evropskim zemljama. Prva evropska obrazovna radna grupa rođena je 1991. godine u Milanu (EWMA), postavši 1998. godine Evropsko naučno udruženje VAS vaskularna nezavisna organizacija za istraživanje i obrazovanje sa nekoliko evropskih obrazovnih programa: European Felloship, European Master, CESMA-UEMS European Kursevi diploma i postdiplomskih studija. 

U Sjedinjenim državama postoji nekoliko neovisnih programa obuke vaskularne medicine i dvanaest trogodišnjih programa koje finansira NIH. Ovi programi su pogodni bilo za specijaliste interne medicine kao stipendije ili za kardiologe. Godine 2005. Američki odbor za vaskularnu medicinu upravljao je prvim odborima za vaskularnu medicinu.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Society for Vascular Medicine
* VAS - Vascular Independent Research and Education - European Organisation

Angiologija
Kategorija:Kardiologija
Kategorija:Medicina
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Nathalie Santer-Bjørndalen

**Nathalie Santer**, rođena 28. marta 1972. u San Candidu, je nekadašnja italijanska i belgijska biatlonka i nordijska skijašica-trkačica. Od 2006-2015. bila je udata za norveškog biatlonca Ole Einara Bjørndalena. Njena sestra Saskia Santer je takođe biatlonka, kao i Stephanie Santer koja je skijašica-trkačica.

## Biografija 
## Olimpijske igre 
Nathalie Santer je pet puta nastupila na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1992,  ZOI 1994, ZOI 1998, ZOI 2002 i ZOI 2006 u pojedinačnim disciplinama i štafeti. Najbolji joj je rezultat bilo sedmo mjesto u sprintu 1994. godine. U štafeti 2002. godine sa Michelom Ponzom, Katjom Halle i Saskijom Santer osvojila je 11-o mjesto od ukupno 15 štafeta.

## Svjetski kup 
## Svjetska prvenstva 
Nathalie Santer je nastupila na cetrnaest Svjetskih prvenstava od SP 1993. do SP 2008. Zbog jake konkurencije u italijanskoj biatlonskoj reprezentaciji, u sezoni 2006/07. uzela je belgijsko državljanstvo kako bi mogla nastupiti na SP 2007. u italijanskom Antholzu. Njen najbolji rezultat bilo je osvojeno četvrto mjesto u utrci na 15 km na SP 1996.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1972.
Kategorija:Biografije, San Candido
Kategorija:Italijanski biatlonci
Kategorija:Italijanski skijaši-trkači
Kategorija:Belgijski biatlonci
Kategorija:Belgijski skijaši-trkači
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Italijanski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Živi ljudi
Gornja mezenterna vena

**Gornja mezenterna vena** je krvni sud koja odvodi krv iz tankog crijeva (jejunum i ileum). Po završetku,  iza vrata pankreasa, gornja mezenterna vena kombinira se sa slezenskom venom da bi formirala jetrenu portnu venu. Gornja mezenterna vena nalazi se  desno od slično zvane arterije, gornja mezenterna arterija, koja potoče iz trbušne aorte.

## Struktura 
Grane  gornje mezenterične vene odvode krv iz tankog i  debelog crijeva, želuca, pankreasa i vermiformnog dodatka i uključuju slijedeće:
* Desna želudačnoomentna vena (poznata i kao desna gastroepiploirična vena);
* Donje pankreatikoduodenumske vene;
* Jejunumske vene;
* Ileumske vene;
* Srednjekolička vena – odvodi  iz poprečnog debelog crijeva;
* Desna količka vena –  drenira uzlazno debelo crijevo
* Ileokolična vena

## Klinički značaj 
Tromboza gornje mezenterne vene prilično je rijetka, ali značajan uzrok mezenterne ishemije, koja može biti fatalna. Procjenjuje se da je 10-15% mezenterne ishemije posljedica mezenterne tromboze.
.

## Reference
#Tessier DJ, Williams RA, Mesenteric ischemic thrombosis, eMedicine, URL: http://www.emedicine.com/med/topic2753.htm, Accessed July 30, 2005.

## Doatne slike

Slide8gre.JPG|Trbušna šupljina: gornja metenterna vena, duboka disekcija

## Vanjski linkovi
* 
* SUNY-Anatomy-Labs-39-02-01-02 - "Intestines and Pancreas: The Superior Mesenteric Vessels"
*SUNY-Anatomy-Image-8-6-96

Vene
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Jasnin encijan

**Jasnin encijan**  (lat. *Gentiana jasnae* Lakušić) je  (još uvijek nepriznata vrsta) endemska biljka, glacijalni relikt,  iz porodice *Gentianaceae*, red Gentianales.
  
## Opis
Jasnin encijan je nježna višegodišnja biljka, visoka 5–6&nbsp;cm. Listovi su mu prizemni, u rozeti, pretežno jajoliki, elipsoidnolancetasti, uglavnom ujednačene širine, tri puta duži nego širi. Dugi su oko 2,5–3&nbsp;cm, široki najviše  do 1&nbsp;cm.  Nježna stabljika, visine do 3–6&nbsp;cm,  izrasta iz rozete, a ima 2-3 para sitnih, uglavnom loptastih listića.

Cvjetovi su pojedinačni, sa zelenom čašicom i tamnoplavom lrunicom (laticama). U čašici ima 5 listića, koji su srasli u cijev, a slobodni dijelovi su lancetasti, duboko urezani.  Krunica je formirana kao cijev, dužine do 3&nbsp;cm, i 5 slobodnih režnjeva, elipsoidnolancetastih i ušiljenih. Između njih ima, najčešće po dva,  sitna međuzupca. U cjelini, krunica je tanjirasta, tamnoplava ili nebeski plava.

Cvjeta u maju i junu, a pojedini cvjetovi javljaju se sve do jeseni. Plod ove gencijane je izdužena čahura sa mnogo sjemenki; otvara se  sa preko dva  zaklopca.

Prema Šiliću, sve vrste roda *Gentiana*, u diploidnoj hromosomskoj garnituri imaju po  36  hromosoma p(2*n*=36).

## Ekologija i rasprostranjenje
Areal jasninog encijana obuhvata visokodinarska područja alpsko-visokonordijske regije. Nađen je na Bjelašnici i vrhovima Prenja i Čvrsnice. Dobro je prilagođen niskim temperaturama i fiziološkoj suši. Uspijava  na karbonatnoj  geološkoj podlozi,  sa plitkim tlima.

Prema kriterijima IUCN-a, u Crvenoj knjizi Bosne i Hercegovine, klasificiran je u ugrožene vrste.

Lektotip: Bjelašnica, kod Sarajeva, n/v 1850 m, zona snježnika, 5. juna 2005., Herb. CEPRES G-15011993.

## Zanimljivosti
*Ovaj endem imenovan je po Jasni (Taiba) Šarić (1967.-1993.), mladoj, tada tek uposlenoj, asistenci  Prirodno-matemaričkog fakulteta Univerziteta u Sarajevu. Ona je, uz sedam ostalih sugrađana (bračni par Asim i Azra Lačević, Ahmet Ahmetspahić, Jasmina Krajanija, Senad Lagumdžija, Bajro Pinjo, Aferdita Sadikaj), ubijena granatom VRS, u redu za vodu, kod Sarajevske pivare, 15. januara 1993.

*BH Pošta izdala je marku sa slikom *Gentiana jasnae*.

## Također pogledajte
*Gentiana
*Endemizam
*Bosanskohercegovački endemi

## Reference
## Vanjski linkovi
*https://colnect.com/hr/stamps/stamp/323444-Jasnas_Gentian_Gentiana_jasnae-Flora_-_Gencijan-Bosna_i_Hercegovina
*https://www.pinterest.com/pin/597501075538590190/?autologin=true
*https://www.hipstamp.com/listing/bosnia-herzegovina-2011-flora-jasnas-gentian-mnh/20905666 

Kategorija:Gentiana
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Kategorija:Bosanskohercegovački endemi
Vuča

:

* Vuča (Berane), naselje u općini Berane
* Vuča (Rožaje), naselje u općini Rožaje

:

* Vuča (Leposavić), naselje u općini Leposavić, Kosovskomitrovički okrug
Gornja mezenterna arterija

**Gornja mezenterna arterija** (SMA)  – u anatomiji čovjeka – polazi sa prednje površine trbušne aorte, upravo ispod u odnosu na porijeklo celijačne i opskrbljuje crijeva iz donjeg dijela dvanaestopalačnog crijeva do dvije trećine poprečnog debelog crijeva, kao i pankreasa.

## Struktura 
Kod odraslih osoba, počinje ispred donje granice slabinskog kičmebog pršljena  L1. Obično je za 1&nbsp;cm niže od celijačne. U početku putuje u prednjem/donjemm smjeru, prolazeći iza / ispod vrata gušterače i slezinske vene. Smješteni ispod ovog dijela gornje mezenterne arterije, između nje i aorte, nalaze se:
* lijevo bubrežna vena – prolazi između lijevog bubrega i donje šuplje vene (na ovom mjestu, može se stisnuti između SMA i trbušne aorte, što dovodi do sindroma uklještenja).
* treći dio duodenuma, segmenta tankog crijeva (SMA ga može se komprimirati na ovom mjestu, što dovodi do sindroma gornje mezenterne arterije).
* uncinirani nastavak gušterače – je mali dio gušterače koji se zakači oko SMA.

SMA obično teče lijevo od slično zvane vene, gornja mezenterna vena. Nakon prolaska vrata gušterače počinje se granati. 

### Grane
Srednja, desna i ileocekumska  grana međusobno anastomoziraju  i formiraju rubnu arteriju duž unutrašnje granice debelog crijeva. Ovu arteriju zaokružuju grane lijeve kolike, koja je grana donje mezenterne arterije.

## Klinički značaj  
* U usporedbi s drugim krvnim  sudovima slične veličine, SMA je uglavnom pošteđen učinaka ateroskleroze. To je možda zbog zaštitnih hemodinamskih uvjeta.
* Akutna okluzija SMA gotovo uvijek dovodi do ishemije crijeva i često ima razarajuće posljedice, s čak 80% začepljenja SMA koja ima smrtne posljedice.
*SMA može stisnuti lijevu bubrežnu venu, što dovodi do sindroma uklještenja; i / ili treći (vodoravni) dio duodenuma, što izaziva sindrom gornje mezenterne arterije.

## Dodatne slike 

 Volume rendered CT scan of abdominal and pelvic blood vessels (smaller).gif| Animirani prikaz zapremine trbušnih i karličnih krvnih sudova .
Intestinal arteries.JPG|Gornja mesenterna arterija
Slide10gre.JPG| Disekcija koja pokazuje anatomski odnos između gornje mezenterne arterije i okolnih struktura 

## Reference
## Vanjski linkovi
*SUNY-Anatomy-Figs-39-02-01 - "Branches of the inferior mesenteric artery."
*SUNY-Anatomy-Labs-40-11-01-02 - "Posterior Abdominal Wall: Branches of the Abdominal Aorta"
 Arterije
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Aortni luk

**Aortni luk**, **luk aorte** ili **poprečni aortni luk** je dio aorte, između uzlazne i silazne aorte. Luk vodi unatrag, tako da na kraju prolazi lijevo od dušnika.

## Struktura 
Na ćelijskoj razini, aorta i njen luk  sastoje se od tri sloja: 
**tunica intima*, koji okružuje lumen i sastoji se od jednostavnih ćelija skvamoznog epitela; 
**tunica media*, sastavljena od glatkih mišićnih ćelija i elastičnih vlakana; i 
**tunica adventitia*, sastavljena od rastresitih kolagenskih vlakana. Inerviran barometrijskim nervnim završecima, luk aorte odgovoran je za osjećanje promjene u proširenju  zidova krvotoka , izazivajući promjene u srčanom ritmu, radi kompenzacije promjena krvnog pritiska.

Aorta počinje u razini gornje granice druge sternorebarnog zgloba desne strane i u početku ide prema gore, unatrag i lijevo ispred dušnika; zatim putuje unatrag, njegovom lijevom stranom i konačno prolazi lijevom stranom tijela četvrtog grudnog pršljen.

Luk aorte ima tri grane. Prva i najveća grana luka aorte je brahiocefalno stablo, koje je desno i malo ispred dvije druge grane i potiče iza manubrija grudne kosti. Dalje, od aortenog luka, lijevo od brahiocefalnog stabla potiče lijeva zajednička karotidna arterija, a zatim se penje uz lijevu stranu dušnika i kroz gornji medijastinum. Konačno, lijeva potključnjačna arterija odlazi od luka aorte, lijevo od lijeve zajedničke karotidne arterije i penje se, zajedno s lijevom zajedničkom karotidom, kroz gornji medijastinum i duž lijeve strane dušnika. Anatomska varijacija je da lijeva kičmenana arterija može nastati iz luka aorte, umjesto lijeve subklavikulske arterije.

Aortni luk tvori dvije zakrivljenosti: jednu konveksiju prema gore, a druga  konveksija je  prema naprijed i nalijevo. Njegova gornja granica je obično oko 2,5&nbsp;cm ispod gornje granice do *manubrium sterni*. Krv teče iz gornje krivine do gornjih dijelova tijela, smještenih iznad srca, odnosno ruku, vrata i glave.

Izlazeći iz srca, grudnana aorta ima u korijenu maksimalni promjer 40&nbsp;mm. Kad postane uzlazna aorta, promjer bi trebao biti 

 Gray490.png| Ovdje se može vidjeti luk aorte, sa plućima s obje strane i koji izlazi iz srca, dolje.
 Gray793.png| Grana vagusnog nerva, povratnog grkljanskog nerva koji prolazi ispod luka aorte. Ovdje se vidi nerv 

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Right Aortic Arch Anatomy Teaching Case from MedPix

Kategorija:Angiologija
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Bogajići

**Bogajići** (ćir. *Богајићи*) su naseljeno mjesto u sastavu općine Plav, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Plav.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Bogajići su imali 441 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Lova (pjesma)

"**Lova** je pjesma pjevača Franco Balkana i četvrti je studijski singl. Muziku i tekst potpisuje Franco Balkan i Almir Ajanović, dok aranžman pjesme potpisuju Adnan Pacoli i Almir Ajanović

## Videospot 
Spot za pjesmu "Lova" je objavljen 17. septembra 2020. godine i radio ga je Tempo Digital Video. Spot je sniman u Srbiji a režirao ga je Miloš Jovanović (Rebi) iz produkcijske kuće 3Points iz Beograda.

## Produkcija 
* Franco Balkan – muzika i tekst
* Almir Ajanović – muzika i tekst
* Almir Ajanović, Adnan Pacoli – aranžman
* Dalal Midhat, Tarik Mulaomerović i Almir Ajanović – prateći vokali
* Adnan Pacoli – programiranje
* Almir Ajanović – miksing i mastering
* Studio Tempo – studio i produkcija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt Tempo Digital 

Kategorija:Pjesme Franco Balkana
Kategorija:Singlovi iz 2020.
Jonathan Ive

**Jonathan Paul “Jony” Ive** jeste engleski industrijski i dizajner linije proizvoda.
Vršio je dužnost glavnog konstruktora (eng. Chief Design Officer - CDO) u Apple Inc., a trenutno obavlja dužnost kancelara na Kraljevskom fakultetu umjetnosti (Royal College of Art) u Londonu.
thumb|desno|175px|Jonathan Ive
Pridružio se američkoj multinacionalnoj tehnološkoj kompaniji Apple Inc. u septembru 1992. godine, gdje je ostao do odlaska u novembru 2019. Nakon prvih godina rada u Apple Inc. i dizajniranja proizvoda unaprijeđen je na mjesto glavnog predsjednika industrijskog dizajna u kasnim 1990-im po povratku suosnivača Steve Jobsa. Godine 2015. postao je opeativni direktor. Radeći blisko sa Steve Jobsom tokom zajedničkog vremena u Apple Inc., Ive je imao važnu ulogu u dizajnima IMac-a, Power Mac G4 Cube-a, IPod-a, Macbook-a i dijelova korisničkog interfacea Appleovih operativnih sistema poput IOS. Također, zaslužan je za Appleove projekte na polju arhitekture poput novog sjedišta Apple Park i brojnih Apple trgovina.

## Izvori 
Kategorija:Rođeni 1967.
Kategorija:Britanski arhitekti
Kategorija:Živi ljudi
Uzlazna aorta

**Uzlazna  aorta** (**AAo**) a ponekad  zasebnim entitetom od ostatka uzlazne aorte.

Između svake komisure aortnog zaliska i nasuprot njegovim kvržicama aortnog, tri male dilatacije nazvane su  aortni sinusi.

Sinotubulski spoj je tačka u uzlaznoj aorti gdje završavaju aortni sinusi  i aorta postaje cjevasta struktura.

### Veličina 
Promjer grudne aorte veći od 3,5&nbsp;cm obično se smatra proširenim, dok promjer veći od 
4,5&nbsp;cm obično se označava kao  aneurizma grudne aorte. Ipak, prosječni promjer populacije varira ovisno o dobi i spolu. Gornja granica standardnog referentnog opsega uzlazne aorte može biti do 4,3&nbsp;cm kod velikih starijih osoba.

## Odnosi 
Pri spajanju uzlazne aorte sa lukom aorte kalibar suda se povećava zbog ispupčenja desnog zida.

Ova dilatacija naziva se aortni bulbus, koji na poprečnom presjeku ima pomalo ovalni lik.

Uzlazna aorta nalazi se je unutar perikarda i zatvorena je u cijev seroznog perikarda, zajedničkog njoj i plućnoj arteriji.
 
Uzlazna aorta na početku je prekrivena trupom plućne arterije i desnom aurikulom, a gore je od grudne kosti odvojena perikardom, desnom pleurom, prednjim rubo, desnog plućnog krila, malo rastresitog areolarnog tkiva i ostacima timusa. Straga se oslanja na lijevu pretkomoru i desnu plućnu arteriju.

S desne strane, je u odnosu sa gornjom šuplju venu i desnu pretkomoru, pri čemu je prva dijelom iza nje; s lijeve strane je sa plućnom arterijom.

## Grane 
Jedine grane uzlazne aorte su dvije srčanene arterije koje opskrbljuju srce; nastaju u blizini početka aorte iz njenog sinusa,  koji su nasuprot aortnog zaliska. 
## Klinički značaj 
**Porculanska aorta** opsežna je aterosklerotska kalcifikacija uzlazne aorte. To otežava operaciju aorte, posebno njenog ukrštanja, a rezovi mogu rezultirati pretjeranom povredom aorte i / ili arterijskom embolijom.

## Dodatne slike

Gray490.png|Čeoni izgled srca i pluća
Gray505.png|Aortni luk i njegove grane
Thoracic cavity of foetus - great vessels.JPG|Fetusna uzlazn aorta
Slide7eeee.JPG|Uzlazna aorta
 File:Slide12eeee.JPG|Uzlazna aorta
 File:Slide8gggg.JPG|Uzlazna aorta
 File:Slide2wwww.JPG| Uzlazna aorta
 File:Slide5444.JPG| Uzlazna aorta
 File:Slide11444.JPG| Uzlazna aorta
 File:Ascending aorta.png| Uzlazna aorta

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Aortna bifurkacija

**Aortna bifurkacija** ili **aortna račva** je tačka u kojoj se trbušna aorta bifurcira (račva) u lijevu i desnu zajedničku ilijačnu arteriju. Bifurkacija aorte obično se vidi na nivou slabinskog pršljena L4, neposredno iznad spoja lijeve i desne zajedničke ilijačne vene.

Desna zajednička ilijačna arterija prolazi ispred lijeve zajedničke ilijačne vene. U nekih osoba, uglavnom žena sa slabiskom lordozom, ova vena može biti stisnuta između pršljena i arterije. Ovo je takozvani Cockettov sindrom ili May – Thurner sindrom. može uzrokovati sporiji venski protok i mogućnost duboke venske tromboze u lijevoj nozi, uglavnom u trudnoći.

U površinskoj anatomiji bifurkacija približno odgovara položaju pupka.

## Dodatne slike

 Gray531.png| Trbušna aorta i i  njene grane.
 Gray847.png| Trbušni dio simpatičkog stabla, sa celijačnim i podžaludačnim pleksusom. 
Gray1121.png| Stražnji trbušni zid, nakon uklanjanja peritoneuma, sa bubrezima, nadbubrežnom kapsulom i velikim sudovima
 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija: Aorta
Kategorija: Trbuh 
Kategorija:Kardiovaskularni sistem

Kategorija: Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
 Kategorija:Anatomija životinja
Zajednička ilijačna arterija

**Zajedničke ilijačne arterije** su dvije velike arterije koje potiču iz aortne račve na nivou četvrtog slabinslog pršljena. Završavaju ispred krstačnoilijačnog zgloba, po jedan s obje strane, a svaka se razdvaja u vanjsku i unutrašnju ilijačnu arteriju.

Kod odraslih, duge su oko 4&nbsp;cm i prečnika više od centimetra. Arterije idu donjebočno (inferolateralno), duž medijalne granice mišića psoasa do njihove račve na dnu karlice, ispred krstačnoilijačnog zgloba.

Zajednička ilijačna arterija i sve njene grane postoje kao uparene strukture (to jest, postoji jedna s lijeve i jedna s desne strane).

Distribucija zajedničke ilijačne arterije je u osnovi u karličnpm pojasu i donjim ekstremitetima (kao femoralna arterija) na odgovarajućoj strani.

## Odnosi 
Obje zajedničke ilijačne arterije prate duž svog toka dvije zajedničke ilijačne vene, straga i zdesna. Njihova završna račva naprijed prelaz mokraćovod. Ovo je značajno jer je bifurkacija zajedničke ilijačne arterije druga tačka stezanja mokraćovoda.

## Dilatacija 
Dilatacija (proširenje) zajedničke ilijačne arterije može se svrstati u sljedeće kategorije:

## Dodatne slike

Gray539.png|Aortna račva i zajednička ilijačna arterija, bočni izgled.  *Hipogastrična arterija*  je stari termim za unutrašnju ilijačnu arteriju. (oznaka Com. iliac. a. vidljiva je na dnu,  lijevi dio centra.)
Gray824.png|Duboka i površinska disekcija slabinskog pleksusa
Gray1121.png| Stražnji trbušni zid, nakon uklanjanja peritoneuma, sa bubrezima, nadbubežnom kapsulom i velikim sudovima.
Common iliac artery.jpg|Zajedničke ilijačne arterije

## Reference
## Vanjski linkovi
*Hypogastric artery - thefreedictionary.com

Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Bubrežna fascija

**Bubrežna fascija**je sloj vezivnog tkiva koji obuhvata bubrege i nadbubrežnu žlijezdu. Ima dva dijela:
* **Prednja bubrežna fascija**, koja se naziva i **Gerotina fascija** (prema Dimitriju Geroti)
* '*Zadnja bubrežna fascija* ', također zvana **Zuckerkandlova fascija** ili *fascia retrorenalis*

Bubrežna fascija odvaja masnu bubrežnu kapsulu od gornje parabubrežne masti. Dublji slojevi ispod bubrežne fascije redom su masna kapsula (ili peribubrežna masnoća), bubrežna kapsula i na kraju parenhim bubrežne kore. Prostori oko bubrega obično su podijeljeni u tri odjeljka: peribubrežni  i prednji i stražnji parabubrežni prostor.

## Prednja bubrežna fascija 
* Prednji nastavak: prolazi ispred u odnosu na bubreg, bubrežne sudove, trbušnu aortu i donju šuplju venu i spaja se sa prednjim slojem bubrežne fascije suprotnog bubrega.
* Stražnji nastavak: spaja se sa mišićem *psoas fascia i bočnim dijelom tijela kičmenog pržljena.
* Vršni nastavak: prednji i stražnji sloj spajaju se na gornjem polu bubrega, a zatim se razdvajaju i zatvaraju nadbubrežnu žlijezdu. U gornjem dijelu nadbubrežne žlijezde ponovo se stapaju, formirajući suspenzorski ligament nadbubrežne žlijezde i spajaju se s dijafragminom fascijom.
* Donji nastavak: Slojevi se ne stapaju. Stražnji sloj spušta se  prema dolje i stapa se s ilijačnom fascijom. Prednji sloj se spaja sa vezivnim tkivom ilijačne jame.

Naprijed, ispred fascije  od peribubrežnog prostora (poznatog i kao Toldtova fascija) nalazi se prednji parabubrežni prostor koji sadrži pankreas, uzlazni i silazni dio debelog crijeva, od drugog do četvrtog dijela duodenuma. Fascija straga od peribubrežnog prostora označena je kao Zuckerkandlova fascija. Straga od ovoga leži stražnji parabubrežni prostor. koji ne sadrži nijedan trbušni organ.

## Stražnja bubrežna fascija 
**Zuckerkandlova fascija** ili *fascia retrorenalis'' je vlaknasta ovojnica koja pokriva stražnju stranu bubrega. Sastoji se od stražnjeg sloja bubrežne fascije; prvi ju je opisao Emil Zuckerkandl 1883.

## Dodatne slike

Gray1126.png| Poprečni presjek, prikazuje odnos bubrežne  kapsule bubrega.
Gray1125.png | Sagitalni presjek kroz stražnji trbušni zid koji prikazuje odnose bubrežne kapsule

## Reference 
## Vanjski linkovi
* SUNY-Anatomy-Labs-40-03-01-02}- "Posterior Abdominal Wall: The Retroperitoneal Fat and Suprarenal Glands"
*Dartmouth-Human-Anatomy-figures/chapter_29/29-5.htm

Kategorija:Anatomija bubrega
Kategorija:Mokraćni sistem
Kategorija:Fascija
Bojna Njiva

mini|280px|Bojna Njiva, seoski krajolik i padine planine Bjelasice
**Bojna Njiva** (ćir. *Бојна Њива*) je naseljeno mjesto u sastavu općine Mojkovac, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Mojkovac. Kao samostalno naseljeno mjesto Bojna Njiva postoji od 2001. Nastalo je izdvajanjem dijela iz naselja Mojkovac.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Bojna Njiva je imala 300 stanovnika.

**Napomena**: *U 2001. nastalo izdvajanjem dijela iz naselja Mojkovac.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Popis 2003.
#### Popis 1991.
Za popis 1991. pogledati pod Mojkovac.

## Galerija 

Datoteka:Bojna njiva - panoramio (1).jpg
Datoteka:Bojna njiva - panoramio (2).jpg
Datoteka:Bojna njiva - panoramio (5).jpg
Datoteka:Bojna njiva - panoramio.jpg

## Reference 
## Vanjski linkovi
Lepenac

* Lepenac (rijeka), rijeka u Sjevernoj Makedoniji i Srbiji; pritoka Vardara, duga 75&nbsp;km
:

* Lepenac (Mojkovac), naselje u općini Mojkovac

:

* Lepenac (Brus), naselje u općini Brus, Rasinski okrug 
* Manastir Lepenac, manastir Srpske pravoslavne crkve u blizini Brusa
Silazna grudna aorta

**Silazna grudna aorta** je dio aorte koji se nalazi u grudima. To je treći i zadnji dio grudne aorte i nastavak je aortnog luka. Nalazi se unutar srednje madijastinumske šupljine. Silazna grudnana aorta započinje na donjoj granici četvrtog grudng pršljena i završava ispred donje granice dvanaestog grudnog, na aortnom prorezu u dijafragmi gdje postaje trbušna aorta.

Na početku je smješten s lijeve strane kičmenog stuba, dok se spušta  približava se srednjoj liniji i po završetku je  direktno ispred debelog crijeva.

Silazna grudna aorta ima zakrivljeni oblik, okrenuta naprijed i male grane. Ima prečnik od približno 1,16&nbsp;cm.

## Struktura
Silazna grudna aorta dio je aorte, koji ima različite dijelove, imenovane prema njihovoj strukturi ili položaju. Ona je nastavak silazne aorte i postaje trbušna aorta kada prođe kroz dijafragmu. Početni dio aorte, uzlazna aorta izlazi iz lijeve komore, od koje je odvojen aortnim zaliskom. Dvije srčane arterije nastaju iz korijena aorte, neposredno iznad vrhova aortnog zaliska. Aorta se zatim savija unazad preko desne plućne arterije. Iz aortnog luka izlaze tri krvna suda: brahiocefalna arterija, lijeva zajednička karotidna arterija i lijeva subklavikulska arterija. Ovi sudovi dovode krv u glavu, vrat, grudni koš i gornje ekstremitete.

Iza silazne toraksne aorte nalazi se kičmena i hemiazigosna vena. Desno su azigozne vene i grudnini kanal, a lijevo su lijeva pleura i pluća. Ispred silazne grudne aorte su korijen lijevog plućnog krila, perikard, jednjak i dijafragma.

Jednjak koji je prekriven nervnim snopom (pleksusom) nalazi sei desno od silazne grudne aorte. Niže, jednjak prolazi ispred aorte i na kraju se nalazi s lijeve strane.

## Funkcija 
Aorta je arterija koja prenosi kisikom obogaćenu (oksigeniziranu)  krv iz srca u druge dijelove tijela. To je jedna od najvećih arterija u tijelu. Dok se spušta,  iz nje polazi nekoliko uparenih grana. U silaznom redoslijedu tu spadaju:
* Bronhijske arterije
* Medijastinumske arterije
* Jednjačke arterije
* Perikardne arterije
* Gornje frenične arterije

Napomena: stražnje međurebarne arterije su grane koje izlaze cijelom dužinom stražnjeg dijela silazne grudne aorte.

## Klinički značaj 
thumb|left| Histopatološka slika disekcije aneurizme silazne grudne aorte kod pacijenta bez dokaza o Marfanovoj osobini. Oštećena aorta je hirurški uklonjena i zamijenjena vještčnim sudom. Boja: Victoria plava & HE
* Disekcija aorte

## Dodatne slike 

Gray503.png| Poprečni presjek grudnog koša, koji prikazuje odnose plućne arterije
Gray505.png|Aortni luk i njegove grane
 Aorta_Anatomy.jpg|Shema grudne aorte sa glavnim granama

## Reference
## Vanjski linkovi
* UCC

Kategorija:Aorta
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja
Zajedničke ilijačne vene

**Zajedničke ilijačne vene**,  kod ljudi, formiraju vanjska i unutrašnja ilijačna vena. Lijeva i desna zajednička ilijačna vena spajaju se u trbuhu na nivou petog slabinskog pršljena (L-5), formirajući donju šuplju venu. Odvode krv iz karlice i donjih udova.

Obje zajedničke ilijačne vene prate duž svog toka zajedničke ilijačne arterije.

## Struktura 
Vanjska i unutrašnja ilijačna vena ujedinjuju se ispred krstačnoilijačnog zgloba i čine zajedničke ilijačne vene. Obje zajedničke ilijačne vene uzlazno formiraju donju šuplju venu iza desne zajedničke ilijačne arterije na nivou petog slabinskog pršljena.

Šuplja vena je desno od srednje linije i stoga je lijeva zajednička ilijačna vena duža od desne. Desna zajednička ilijačna vena je gotovo vertikalna i leži iza, a zatim bočno od svoje arterije. Svaka zajednička ilijačna vena prima ilioslabinsku venu , dok lijeva također prima srednje krstačne vene koja je desno od odgovarajuće arterije.

Kontinuirano pulsiranje zajedničke ilijačne arterije može pokrenuti upalni odgovor unutar zajedničke ilijačne vene. Rezultirajuće unutarlumensko taloženje elastina i kolagena može prouzrokovati fibrozu intimnog sloja ćelija i stvaranje venskih bodlji  i mreža. To može dovesti do suženja vene i uzrokovati trajno jednostrano oticanje nogu, što izaziva vensku tromboemboliju.

## Reference
Kategorija:Vene
Kategorija:Kardiovaskularni sistem
Kategorija:Angiologija
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Anatomija životinja