open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Encore (David Garrett)

***Encore*** je album violiniste Davida Garretta iz 2008, objavljen za evropsko tržište.

## Spisak kompozicija 
# "Smooth Criminal" (Michael Jackson)
# "Who Wants to Live Forever?" (*Queen*)
# "Clair de Lune" (Claude Debussy)
# "He's a Pirate" (tema iz *Pirata s Kariba*)
# "Summertime" (George Gershwin)
# "Mađarski ples br. 5" (Johannes Brahms)
# "Chelsea Girl" (David Garrett, Franck van der Heijden)
# "Ljeto" (Antonio Vivaldi)
# "O Mio Babbino Caro"  (Giacomo Puccini)
# "Zrak" (J. S. Bach)
# "Thunderstruck" (AC/DC)
# "New Day" (David Garrett, Franck van der Heijden)
# "Ain't No Sunshine" (Bill Withers)
# "Rock Prelude" (David Garrett, Franck van der Heijden)
# "Winter Lullaby" (David Garrett, Franck van der Heijden)
# "Zorbin ples" (iz filma *Grk Zorba*)

## Uspjeh na top-listama 
### Sedmične top-liste 
### Godišnja top-lista
{|class="wikitable sortable"
|-
!Godišnja top-lista (2009)
!Pozicija
|-
|Njemačka top-lista albuma
|style="text-align:center;"|31.
|-
!Godišnja top-lista (2010)
!Pozicija
|-
|Top 100 evropskih albuma
|style="text-align:center;"|81.
|-
|Njemačka top-lista albuma
| style="text-align:center;"|17.

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 2008.
Duh Bosne

***Duh Bosne*** (engleski: *Spirit of Bosnia*) međunarodni je dvojezični online časopis koji objavljuje naučne radove i druge tekstove iz historije, politike i književnosti Bosne i Hercegovine u cilju priznavanja i održavanja dugovječnih tradicija društvenog i građanskog ustrojstva koje predstavlja bosansko nasljeđe.

## Historija
Časopis je pokrenut 2006. godine na inicijativu Keitha Doubta, profesora sociologije na Wittenberg Univerzitetu u Springfieldu, Ohio (SAD). U "Duhu Bosne" objavljuju se dvojezično književni, poetski, kulturno-historijski i sociološki radovi, prilozi iz pera uglednih pisaca, naučnika i intelektualaca iz Bosne i Hercegovine, bivše Jugoslavije, ali i iz cijelog svijeta.

## Urednici
* Keith Doubt (glavni urednik i pokretač)
* Omer Hadžiselimović (su-urednik, od 2006. do 2011.)

## Suradnici
Ivo Banac,  
Sonja Biserko,  
Amir Brka, 
Wayles Browne, 
Svetlana Broz,
Attila Hoare, 
Enver Imamović, 
Željko Ivanković,
Nermina Kurspahić,
Adin Ljuca, 
Ivan Lovrenović,
Rusmir Mahmutćehajić,
Milorad Pejić,  
Abdulah Sidran,  
Saša Skenderija
Mario Suško,
Faruk Šehić,
Marko Vešović
i drugi.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Duh Bosne Online
* Archive in Central and Eastern European Online Library (CEEOL)

Kategorija:Časopisi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bosanskohercegovačka kultura
Kategorija:Bosanskohercegovačka književnost
Milorad Pejić

**Milorad Pejić** (Tuzla, 8. april 1960) bosanskohercegovački je pjesnik.

## Biografija
Rođen 1960. u Tuzli, Bosna i Hercegovin. Završio studije ekonomije na Univerzitetu u Sarajevu.  U ljeto 1992. napustio je Bosnu i Hercegovinu i nastanio se u Švedskoj, gdje i danas živi.

## Knjige
* Vaza za biljku Krin (1985)

* Oči ključaonica / Schlossaugen / The Eyes of Keyholes (2001)  (2012) (2015)

* Hyperborea (2011) (2013) (2016) (2018)
* Treći život / The Third Life (2015) (2019)
*Sanna historier (2019)
*Pravdivé příběhy: vybrané básně (2020)
*Istinite priče (2023)
*Sve pjesme (2024)

## Nagrade

Nagrada Trebinjskih večeri poezije za najbolju prvu knjigu poezije za *Vazu za biljku krin* (1986)

November 2012: *Slovo Makovo - Mak Dizdar* - nagrada Grada Sarajeva za najbolje poetsko djelo objavljeno u prethodnoj godini na bosanskom, crnogorskom, hrvatskom i srpskom jeziku.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Članak na Švedskom o M. Pejiću, dobitniku nagrade "Slovo Makovo - Mak Dizdar"
* Članak o knjizi Hyperborea, knjiga mjeseca
* Pjesma Tongariro, Guernica, June 2014
* Duh Bosne
* Članak o knjizi Hyperborea: Poezija puna mraka
* Refugees and Runes of War (Bibliotekos)
* Pjesme objavljene u Tvar, Literární Obtýdeník
* Pjesme objavljene u Literaturen Vestnik 8/2015
* Pjesme objavljene u Modern Poetry in Translation
* Pjesme objavljene na www.jergović.com
* Poetry New Zealand
* Trafika Europa
* CV2 The Canadian Journal of Poetry and Critical Writing
* Eckermann: Patriotizam je bolest, Šaraf
* RHINO
*Mlada je kula izdaleka 
*Buybook, intervju (Sve pjesme)

Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Bosanskohercegovački pjesnici
Kategorija:Biografije, Tuzla
Kategorija:Rođeni 1960.
DNK računarstvo

mini|desno|200px|DNK nizovi prikazuju trouglove  Sierpinskog
**DNK računarom** se naziva vrsta računara koja koristi dezoksiribonukleinsku kiselinu (DNK) i molekularnu biologiju, umjesto tradicionalnog silicijumskog računara.

Ova teorija bila je prvi put obrađena 2004. godine, kada je Ehud Shapiro sa grupom saradnika sa poznatog izraelskog instituta Vajcman (Weizmann Institute) otkrio programabilni molekularni sistem za molekularni računar koji je umjesto silikonskih mikročipova, sastavljen od enzima i DNK molekula. U novom uređaju jednostavna DNK molekula snabdijeva računar ulaznim podacima i osigurava svu energiju koja je računaru potrebna. Ovo otkriće je veliki korak u razvoju DNK računarstva, koji je tek u povojima, a njegove implikacije se tek naslućuju. Međutim ono bi moglo da donese revoluciju u budućnosti računara, naročito kada je riječ o primjenama na području farmacije i biomedicine.

## Također pogledajte 
* Kvantni računar

## Literatura 
* &mdash; The first general text to cover the whole field.
* &mdash; The book starts with an introduction to DNA-related matters, the basics of biochemistry and language and computation theory, and progresses to the advanced mathematical theory of DNA computing.
*
* &mdash; A new general text to cover the whole field.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* How Stuff Works explanation
* Physics Web 
* Ars Technica 
* A Bibliography of Molecular Computation and Splicing Systems
* NY Times DNA Computer for detecting Cancer  
* https://web.archive.org/web/20050206144827/http://www.usc.edu/dept/molecular-science/papers/fp-sci94.pdf
* http://news.nationalgeographic.com/news/2003/02/0224_030224_DNAcomputer.html
* https://web.archive.org/web/20120401132040/http://www.cs.duke.edu/courses/cps296.6/current/papers/SS03.pdf
* http://www.dna.caltech.edu/courses/cs191/paperscs191/stojanovic_mitchell_stefanovic2002.pdf
* https://web.archive.org/web/20100618033006/https://digamma.cs.unm.edu/wiki/bin/view/McogPublicWeb/MolecularLogicGates

Kategorija:Računari
Kategorija:DNK nanotehnologija
Kategorija:Američki izumi
Kategorija:DNK
Suad Hota

**Suad Hota** (Sarajevo, Jugoslavija) bosanskohercegovački je vozač brdskih utrka.On je bh prvak u kategoriji H15/E1 2000. Trenutno, on vozi automobil Lancia Delta Integrale.Živi u Sarajevu, gdje je vlasnik automehaničarske radnje.

## Biografija
### Rani život
Hota je rođen u Sarajevu u općini Vogošća. Tu je odrastao i stekao ljubav prema utrkama i automobilima.Njegov je  otac bio vlasnik servisa za motocikle.Počeo je voziti jako mlad,vozio je motocikl od pete,a automobil od četrnaeste  .Ipak prestao je voziti motocikle nakon nesreće, a od tada vozi samo automobile.

## Karijera 
Karijeru je započeo u '80-ih prvenstvu tadašnje Jugoslavije, ali zbog rata, njegova solo karijera krenula je 2000-ih. Njegov prvi automobil bio je Zastava Yugo. Taj automobil je imao Fiatov motor sa 16 ventila.Svoju karijeru započeo je na brdskoj utrci "Gračanica." Trenutni automobil je kupio 2003.U početku,imalo je 250 konjskih snaga, a sada više od 500.

### Lancia Delta Integrale
Hotina Lancia najbrži je automobil u BiH. A sve je počelo prije nekoliko godina u maloj radionici u Sarajevu. Svoje ideje Hota je u djelo proveo uz pomoć Adina Begovića i Admira Ćatića. Trio fantastico čijim venama umjesto krvi kao da teku oktani i adrenalin, prije par godina dovezli su u ovu Lanciu, automobil bez srca, ali sa dušom. Hota ju je kupio bez motora, onako, baš kao hrpu željeza. Ali, znao je šta želi. Godine truda isplatile su se. Ovaj automobil stazu od 402 metra sada prelazi za 11,2 sekunde, ne računajući vrijeme reakcije. Ispočetka je na njegovoj Laniciji urađen samo blagi tunning. Imala je praktično serijski motor, jer Hota nije imao novca da odmah kupi sve potrebne dodatke. Bilo je to “mizernih” 250 KS. Međutim, već godinu kasnije, snaga je porasla na 300 KS. Iz godine u godinu neumoljivo je rasla. Danas, nakon što je na njoj urađeno sve što je na automobilu moguće napraviti, pod haubom ove Lanicije krije se cijela ergela. Gotovo 500 i to sirovih konjskih snaga, bez nitra, na svega 1.200 kilograma, koliko iznosi masa automobila.
## Osobni život 
Hota živi u Sarajevu.U braku s Jasminkom s kojom ima sina Benjamina.

## Postignuća
Hota je osvojio tri titule prvaka BiH(2010,2011,2012).

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Zvanični web-site Suada Hote
* Zvanični web-site Arc Racing-a

Kategorija:Biografije, Vogošća
Larisa (grad)

[mini|200px|U smjeru kazaljke na satu od vrha: Centralni trg u centru Larise s fontanom "Plutajuća rijeka", [Larisa (grad)#Pozorišta i Odeoni|Općinsko pozorište OUHL (Tesalsko pozorište), spomenik Holokaust, Katedrala Svetog Ahilija, Stari mlinovi Papasa, Željeznička stanica Larisa i Prvo antičko pozorište Larise**.**]]
**Larisa** (grčki: Λάρισα) je grad u Grčkoj, sjedište periferije Tesalije i prefekture Larise. Larisa je važno saobraćajno čvorište Grčke, na glavnom magistralnom putu Solun - Atena. Larisa je centar poljoprivrednog kraja. U širem gradskom području živi oko 250.000 stanovnika, iz Larise vode putevi za Volos (luka na Egejskom moru) ili u brda na sjever. Grad ima međunarodni aerodrom. Grad leži na rijeci Pinejos.

Također je glavni grad regionalne jedinice Larisa. Glavni je poljoprivredni centar i nacionalno transportno čvorište, povezano cestom i željeznicom s lukom Volos i gradovima Solunom i Atinom. Općina Larisa ima 164,095 stanovnika, dok regionalna jedinica Larisa ima 268,963 stanovnika ().

Larisa je u antici bila grad-država, čije su ruševine među glavnim turističkim atrakcijama. Također je dom brojnim rimskim, bizantskim i osmanskim građevinama, koje odražavaju njenu dugu historiju. Danas je Larisa važan trgovački, transportni, obrazovni, poljoprivredni i industrijski centar Grčke. Grad se nalazi na rijeci Pineios, a sjevero-sjeveroistočno od grada nalaze se planine Olimp i Kisavos.

Po legendi Hipokrat, otac medicine, umro je u Larisi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.larissa-dimos.gr/
* https://web.archive.org/web/20010925061922/http://www.thessalia.gr/

Kategorija:Gradovi u Grčkoj
Hartberg-Fürstenfeld (okrug)

**Okrug Hartberg-Fürstenfeld** je je politički i upravni okrug Štajerske, koji je nastao 1. januara 2013. godine ujedinjavanjem okruga Hartberg i Fürstenfeld. Nalazi se u istočnom dijelu austrijske pokrajine Štajerske.
## Historija 
## Položaj 
## Upravna podjela 
### Do 2015. 
Okrug se sastojao od ukupno 63 općine. Od toga su tri grada i devet općina sa statusom *Markt*. Broj stanovnika u pojedinoj općini nalazi se u zagradi.

### Od 2015. 
700px|centar|mini|Općine u okrugu Hartberg-Fürstenfeld nakon teritorijalne reforme 2015.

## Demografija 
## Također pogledajte 
* Spisak naselja u okrugu Hartberg-Fürstenfeld

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
Kategorija:Okruzi Štajerske
Lüneburg

**Lüneburg** (službeno ime: Hanzin grad Lüneburg, njem. Hansestadt Lüneburg, niski njem. Lümborg) je grad u Saveznoj Republici Njemačkoj, smješten na samom sjeveru zemlje.

## Vjerski objekti 
* St. Michaelis (Lüneburg) ('Michaeliskirche'), Crkva Sv. Mihaela
* St. Nicolai (Lüneburg) ('Nikolaikirche'), Crkva Sv. Nikole

## Klima 
Klima je umjereno kontinentalna, sa atlantskim uticajima pogotovo tokom zimskih mjeseci.

## Turizam 
### Kalendar zbivanja 
* Muzika i zabava:
** Sülfmeistertage (oktobar)

## Znamenite ličnosti 
* Rudolf von Bennigsen, njemački političar
* Johanna Stegen, njemačka rodoljubka

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica grada
* Univerzitet Leuphana

Kategorija:Gradovi u Donjoj Saksoniji
Südoststeiermark (okrug)

**Okrug Südoststeiermark** je je politički i upravni austrijski okrug u jugoistočnom dijelu pokrajine Štajerske, koji je nastao 1. januara 2013. godine ujedinjavanjem okruga Radkersburg i Feldbach.

## Historija 
## Položaj 
## Upravna podjela 
### Do 2015.
Područje novoosnovanog okruga se sastojalo od ukupno 74 općine. Od toga su četiri grada i trinaest tržišnih općina sa statusom  Broj stanovnika u pojedinoj općini nalazi se u zagradi.
desno|300px|mini|Podjela područja novoosnovanog kruga Graz-Umgebung do 2015. godine
;Gradovi 
* Bad Radkersburg (1.451) 
* Feldbach (4.726) 
* Fehring (3.099) 
* Mureck  (1.592)
; Tržišne općine

* Gnas (1.897) 
* Halbenrain  (1.798) 
* Jagerberg (1.741)
* Kirchbach in Steiermark (1.602)  
* Klöch  (1.263) 
* Mettersdorf am Saßbach  (1.336) 
* Paldau (2.069) 
* Riegersburg (2.512) 
* Sankt Anna am Aigen (1.800) 
* Sankt Peter am Ottersbach  (2.248) 
* Sankt Stefan im Rosental (3.845)
* Straden  (1.620) 
* Tieschen  (1.373) 
 
;Općine

* Auersbach (870) 
* Aug-Radisch (290) 
* Bad Gleichenberg (2.159) 
* Bairisch Kölldorf (1.040) 
* Baumgarten bei Gnas (588) 
* Bierbaum am Auersbach  (488) 
* Breitenfeld an der Rittschein (813) 
* Deutsch Goritz  (1.281) 
* Dietersdorf am Gnasbach  (396) 
* Eichfeld  (946) 
* Edelsbach bei Feldbach (1.360) 
* Edelstauden (449) 
* Eichkögl (1.214) 
* Fladnitz im Raabtal (733) 
* Frannach (549) 
* Frutten-Gießelsdorf (671) 
* Gosdorf  (1.177) 
* Glojach (252) 
* Gniebing-Weißenbach (2.169) 
* Gossendorf (946) 
* Grabersdorf (373) 
* Hatzendorf (1.768) 
* Hof bei Straden  (898) 
* Hohenbrugg-Weinberg (1.047) 
* Johnsdorf-Brunn (818) 
* Kapfenstein (1.664) 
* Kirchberg an der Raab (1.928) 
* Kohlberg (546) 
* Kornberg bei Riegersburg (1.168) 
* Krusdorf (406) 
* Leitersdorf im Raabtal (642) 
* Lödersdorf (701) 
* Maierdorf (568) 
* Merkendorf (1.152) 
* Mitterlabill (436) 
* Mühldorf bei Feldbach (3.061) 
* Murfeld  (1.695) 
* Oberdorf am Hochegg (740) 
* Oberstorcha (611) 
* Perlsdorf (362) 
* Pertlstein (829) 
* Petersdorf II (864) 
* Pirching am Traubenberg (1.575) 
* Poppendorf (702) 
* Raabau (574) 
* Radkersburg Umgebung  (1.790) 
* Raning (828) 
* Ratschendorf  (603) 
* Schwarzau im Schwarzautal (641) 
* Stainz bei Straden (986) 
* Studenzen (706) 
* Trautmannsdorf in Oststeiermark (854) 
* Trössing  (288) 
* Unterauersbach (479) 
* Unterlamm (1.296)
* Weinburg am Saßbach  (1.081)  
* Zerlach (1.769) 

### Od 2015.
100px|desno|mini|Općine u okrugu Südoststeiermark nakon teritorijalne reforme 2015.

### Od 2020.
700px|centar|mini|Općine u okrugu Südoststeiermark nakon ukidanja općine Murfeld 2020.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
Kategorija:Okruzi Štajerske
Kategorija:Države i teritorije osnovane 2013.
K-pop

**K-pop** (, skraćenica za engl. „Korean pop“;) je muzički žanr koji obuhvata mnoge stilove južno-korejske muzike, uključujući razne pravce plesne muzike, elektropop, hip hop i savremeni ritam i bluz.

Prema novinaru američkog muzičkog časopisa „Rolling Stone”, K-pop je „mješavina moderne zapadne muzike i visoko-energetskog japanskog popa” (džej popa), koja „lovi glave slušalaca na kukama iz ponovljene zarazne fraze, ponekad na engleskom jeziku”. K-pop „ide na put fuziji stilova, obuhvataju i pjevanje, i repovanje, i stavlja poseban akcenat na šou i snažni vizualni efekti”.

K-pop nije samo muzika, K-pop postao subkultura koja je popularna među mladim ljudima širom svijeta. Zahvaljujući Internetu i širokoj dostupnosti digitalnih sadržaja, K-pop je stekao nevjerovatno široku publiku.

## Poznate K-Pop grupe i izvođači 
* 100%
* 15&
* 24K
* 2AM
* 2PM
* 2NE1
* 4minute
* 5dolls
* 5urprise
* After School
* A-Pink
* A-Jax
* A-Prince
* Airplane
* AA (Double A)
* After School
* Ailee
* Akdong Musician (AKMU)
* AOA
* April
* ASTRO
* ATEEZ
* B1A4
* B.A.P
* Bang&Zelo
* Bang Yongguk
* B2ST
* Big Bang
* Big Star
* Black Pink
* Block B
* BoA
* Boyfriend
* Boys Republic
* Brave Girls
* Brown Eyed Girls
* BTOB
* BTS (Bangtan Boys) |
* CN Blue
* Crayon Pop
* C-Clown
* CL
* CLC
* Co-Ed School
* Cross Gene
* D-Unit
* Dalmatian (DMTN)
* Dal Shabet
* Day6
* DIA
* DOK2
* Epik High
* EVOL
* EXID
* EXO-K
* EXO-M
* EXCITE
* Fly to the Sky
* f(x)
* F.Suz
* F.T. Island
* Fiestar
* G.NA
* Girl's Day
* Girls' Generation (SNSD)
* G-Dragon
* GD&TOP
* GFriend
* Got7
* Gugudan
* Henry
* Hello Venus
* History
* Hwanhee
* HyunA |
* Infinite
* Infinite H
* IKON
* I.O.I
* IU
* Jang Woo Young
* Jay Park
* JJCC
* Jewelry
* JJ Project
* JYJ
* Junhyung (Joker)
* Kan Mi Yeon
* Kara
* Kim Hyun Joong
* Kim Tae Woo
* Kim Wan Sung
* KNK
* Laboum
* Ladies' Code
* LC9
* Lee Hi
* Lunafly
* LEDApple
* Lee Hyori
* Lovelyz
* Madtown
* Mamamoo
* MBLAQ
* Melody Day
* M.I.B
* M4M
* Moon Hee Jun
* Monsta X
* MR.MR
* Miss A
* MYNAME
* NCT U
* NCT 127
* N.Flying
* NU'EST
* N-Train
* N.Sonic
* Natthew
* Nine Muses
* NS Yoon-G 
* Outsider
* OFFROAD
* PSY
* Park Bom
* PURE
* Rain
* Roh Ji Hoon
* Rainbow
* Red Velvet
* SG Wannabe
* SE7EN
* Seo In Guk
* Seung Ri
* Shinhwa
* SHU-I
* Sistar
* Sistar19
* SPEED
* Secret
* Seventeen
* She'z
* SHINee
* Shinhwa
* Simon Dominic
* SISTAR
* SPICA
* SM☆SH
* Sonamoo
* Son Dam Bi
* SS501
* Sunny Hill
* Supernova
* Super Junior
* Super Junior-M 
* T-ara
* T-ara N4
* TAHITI
* TESTY
* TimeZ
* Tiny-G
* Two X
* Tablo
* Taeyang
* Teen Top
* The Boss
* The Trax
* T.O.P
* Topp Dogg
* Troublemaker
* TVXQ (DBSK)
* Twice
* U-Kiss
* UNIQ
* Untouchable
* UP10TION
* VIXX
* Vromance
* Wheesung
* WINNER
* WJSN (Cosmic Girls)
* Wonder Girls
* Yoseob
* Younique Unit
* X-5
* XIA
* ZE:A
* ZICO

## Također pogledajte 
* J-pop

## Reference 
## Vanjske linkovi 
* K-POP Official YouTube Channel
* Top-lista Billboard Korea K-Pop Hot 100 

Kategorija:Muzički žanrovi
Kategorija:Pop-muzika
Kategorija:Muzika u Južnoj Koreji
Bruck-Mürzzuschlag (okrug)

**Okrug Bruck-Mürzzuschlag** je politički i upravni okrug koji se nalazi u sjeverozapadnom dijelu austrijske pokrajine Štajerske.  Nastao je 1. januara 2013. godine ujedinjavanjem okruga Bruck an der Mur i Mürzzuschlag. Sa površinom od &nbsp;km2 je četvrti po veličini okrug u Austriji.

## Položaj 
## Upravna podjela 
### Do 2015. 
300px|desno|mini|Općine u bivšem okrugu Mürzzuschlag
300px|desno|mini|Općine u bivšem okrugu Bruck an der Mur
Do općinske reforme u Štajerskoj okrug se sastojao od ukupno 37 općina. Od toga su pet gradova i dvanaest tržišnih općina. 
;Gradovi 

* Bruck an der Mur (13.175)
* Kapfenberg (21.872)
* Kindberg (5.720)
* Mariazell (1.597)
* Mürzzuschlag (9.092)
 
; Tržišne općine

* Aflenz Kurort (1.037)
* Breitenau am Hochlantsch (1.929)
* Krieglach (5.156) 
* Langenwang (4.059) 
* Mitterdorf im Mürztal (2.376) 
* Neuberg an der Mürz (1.372) 
* Oberaich (3.013 )
* Sankt Lorenzen im Mürztal (3.369)
* Sankt Marein im Mürztal (2.533)
* Thörl (1.766)
* Turnau (1.607)
* Veitsch (2.680) 
 
;Općine

* Aflenz Land (1.496)
* Allerheiligen im Mürztal (1.941) 
* Altenberg an der Rax (350) 
* Etmißl (517)
* Frauenberg (176)
* Ganz (367) 
* Gußwerk (1.381)
* Halltal (348)
* Kapellen (654)
* Mürzhofen (980) 
* Mürzsteg (543) 
* Parschlug (1.779)
* Pernegg an der Mur (2.397)
* Sankt Ilgen (276)
* Sankt Katharein an der Laming (1.073)
* Sankt Sebastian (1.065)
* Spital am Semmering (1.667) 
* Stanz im Mürztal (1.943) 
* Wartberg im Mürztal (2.177)
* Tragöß (1.066)

### Od 2015. 
400px|mini|Općine u okrugu Bruck-Mürzzuschlag
Reformom općina u Štajerskoj, koja je sprovedena 1. januara 2015. godine okrug Bruck-Mürzzuschlag se sastoji od 19 općina, od kojih su 5 gradovi, 10 općine sa markt statusom i 4 općine. Općine u okrugu su:
* Djelokrug okružnog suda Bruck an der Mur: Aflenz, Breitenau am Hochlantsch, Bruck an der Mur, Kapfenberg, Mariazell, Pernegg an der Mur, Sankt Lorenzen im Mürztal, Sankt Marein im Mürztal, Thörl, Tragöß-Sankt Katharein i Turnau.
* Djelokrug okružnog suda Mürzzuschlag: Kindberg, Krieglach, Langenwang, Mürzzuschlag, Neuberg an der Mürz, Sankt Barbara im Mürztal, Spital am Semmering i  Stanz im Mürztal.
Sjedišta upravnih službi su podijeljena i u Mürzzuschlagu su referati za sigurnost, šumsku upravu, a u Brucku referati za socijalna pitanja, zdravstvo i veterinarstvo. Izdavanje osobnih dokumenata i vozačkih dozvola je moguće u oba grada.

## Vanjski linkovi 
## Reference 
*
Kategorija:Okruzi Štajerske
Kategorija:Države i teritorije osnovane 2013.
Bischofshofen

mini|desno|250px|Položaj Bischofshofena u okrugu St. Johann im Pongau
**Bischofshofen** (skr. ''B'hofen'') jeste grad u Austriji, smješten u dolini rijeke Salzach. Pripada okrugu St. Johann im Pongau u pokrajini Salzburg.

Važno je željezničko čvorište i nalazi se na autoputu A10, koji vodi kroz Alpe.

## Naselja 
* Alpfahrt - 149 stanovnika
* Bischofshofen - 7.134
* Buchberg - 440
* Gainfeld - 109
* Haidberg - 98
* Kreuzberg - 263
* Laideregg - 488
* Mitterberghütten - 1.323
* Winkl - 83
* Asten - 50

## Politika 
Stranke koje su zastupljene u gradskom vijeću Bischofshofena jesu:
* SPÖ (13 mjesta)
* ÖVP (10 mjesta)
* FPÖ (2 mjesta)

Trenutni gradonačelnik je Hansjörg Obinger (SPÖ).

## Obrazovanje 
U gradu se nalaze:

* Osnovne škole
** VS "Markt"
** VS "Neue Heimat"
** VS "Pöham"
* Srednje škole:
** "Hermann-Wielandner-HS"
** "Franz-Moßhammer-HS"
* Profesionalno obrazovanje
** Politehnička škola
** Privatna gimnazija "Sankt Rupert"
** Turistička škola
** BAKIP, savezna ustanova za predškolski odgoj
** Podružnica muzičke škole

## Sport 
Bischofshofen je od 1953. domaćin posljednjeg takmičenja u sklopu Turneje 4 skakaonice. Skokovi se održavaju na skakaonici "Paul Ausserleitner", najčešće 6. januara. Na njoj su također održana i takmičenja u sklopu SP u nordijskom skijanju 1999.

## Također pogledajte 
* Salzburg (grad)
* Salzburg (pokrajina)

## Reference 
*
Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Gradovi u Salzburgu
Kategorija:Okrug Sankt Johann im Pongau
Cherrapunji

**Cherrapunjee** (Charrapunji),  trenutno se više koristi historijsko ime Sohra; varijante izgovora su Cherrapunjee i Charrapunji) grad u Indiji, na 1484 m nadmorske visine, poznat kao najkišovitije mjesto u Aziji. Godine 1816, u Cherrapunji, koji je smješten u južnom dijelu Malajskih planina u Indiji, zabilježena je godišnja količina padavina od 20.447&nbsp;mm. Ovim je Cherrapunji smješten u sam vrh mjesta sa rekordnom količinom padavina u toku godine. Nakon toga, nijedna zemlja nije mogla da se utrkuje i dokaže da ima mjesto koje dobija više padavina. Ipak, 44 godine kasnije, u istom mjestu je zabilježen novi rekord od 26.461,2&nbsp;mm. Cifra je izuzetno visoka i nju možemo uporediti sa ukupnom količinom padavina koja padne tokom perioda od 42 godine u čitavom Pekingu.

Cherrapunji drži svjetski rekord po godišnjoj količini padavina. Tokom mjeseca jula 1861. godine je palo 9299,6&nbsp;mm padavina.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
** 
** cherrapunjee.com
** Interactive Film Documentary by Geox - Testing A New Waterproof Shoe In The Rainiest Place On Earth
** 'For a Rainy Day', The Indian Express, 20 April 2008, by Arjun Razdan

Kategorija:Klima
Kategorija:Kiša
Kategorija:Gradovi u Indiji
Turske pokrajine

**Turska** je teritorijalno-politički podijeljena na 81 pokrajinu (turski: *il* ili *vilayet*). Iako su te administrativne jedinice radi potreba popisa stanovništva grupisane u regije, te regije nemaju nikakvu upravnu funkciju. Na čelu svake pokrajine (*il*) jest namjesnik, valija (*vali*). U prošlosti su se pokrajine nazivale vilajetima (*vilayet*).

Pokrajine su numerisane prema abecednom redu i u Turskoj služe kao automobilske registarske oznake.

## Spisak pokrajina 
* Broj stanovnika glavnih gradova pokrajinā odgovara popisu stanovništva iz 2009.
* Poslije pokrajine Zonguldak slijed preostalih pokrajinā nastavlja se po principu brojeva na registracijskim oznakama, a ne više prema abecedi, jer su te pokrajine naknadno formirane te im je imena dala Vlada.

## Također pogledajte 
* Geografske regije Turske

## Reference 
Kategorija:Administrativna podjela Turske
Turske pokrajine
Flavijevci

mini|desno|200px|Flavijevska porodica, prikazana na slici "The Triumph of Titus", autora Sir Lawrence Alma-Tadema
**Flavijevci**, odnosno **Flavijevska dinastija**, označava tri rimska cara koja su vladala od 69. godine n. e., poznate kao »Godina četiri cara«, do 96. godine, kada je posljednji član ove dinastije bio ubijen, nakon čega je na presto stupila Antoninska dinastija. Sva tri cara nastavila su vladati uglavnom u okvirima principata kakvog ga je ustrojio još Oktavijan Avgust, premda za vlade trećeg cara dalje jačaju apsolutističke tendencije.
* Vespazijan (69―79) 
* Tit Vespazijan (79―81), stariji sin Vespazijanov
* Domicijan (81―96), mlađi sin Vespazijanov

Kategorija:Antički Rim
Schattenberg (skakaonica)

**Schattenbergschanze** (od 2004. do 2017. zvanično **Erdinger Arena**, od 2017. do 2023. **Audi Arena**, od 2023. **ORLEN Arena**) jest kompleks skijaških skakaonica u njemačkom Oberstdorfu. Smješten je na obližnjoj planini Schattenberg, a sastoji se od pet skakaonica: HS 137, HS 100 (na ovim dvjema održavaju se međunarodna takmičenja), HS 60, HS 30 i HS 20 (skakaonice za trening i mlađe kategorije skakača). Ovdje su održana skakačka takmičenja na svjetskim prvenstvima u nordijskom skijanju 1987. i 2005. Također, ovo je i početna stanica Turneje 4 skakaonice još od njenog prvog izdanja.

## Zanimljivosti 
* Nijemac Martin Schmitt i Janne Ahonen iz Finske jedini su skakači u historiji koji su triput uzastopno pobjeđivali na velikoj skakaonici Schattenberg.
* Kad nema takmičenja, zaletište i toranj velike skakaonice osvijetljeni su noću.
* Prvo takmičenje u skijaškim skokovima na ovoj skakaonici održano je 1926, a dužina pobjedničkog skoka iznosila je 35 m.

## Takmičenja 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt
* Skakaonica Schattenberg na *skisprungschanzen.com*   

Kategorija:Skijaške skakaonice u Njemačkoj
Skakaonica "Paul Ausserleitner"

**Skakaonica "Paul Ausserleitner"** izgrađena je u austrijskom Bischofshofenu. Jedna je od važnijih skakaonica u okviru Svjetskog kupa, s obzirom na to da je domaćin posljednje stanice Turneje 4 skakaonice.

## Historija 
Otvorena je 1941, a posljednji put proširena 2003. Nazvana je po Paulu Ausserleitneru, austrijskom skakaču, koji je preminuo od posljedica pada na njoj 1952.

Skakaonica je i domaćin takmičenja u okviru Kontinentalnog kupa, a ovdje su održani skokovi na velikoj skakaonici i ekipni skokovi na Svjetskom prvenstvu 1999.

Stadion ispod skakaonice može primiti 25.000 gledalaca, po čemu spada u veće sportske stadione u Austriji. Skakaonica je 31. decembra 2012. oštećena bengalskom vatrom. Šteta je iznosila približno 10.000 eura, ali održavanje skokova sedam dana kasnije nije bilo u opasnosti.

## Međunarodna takmičenja 
1 – ovo takmičenje trebalo je biti održano u Innsbrucku, ali je zbog lošeg vremena otkazano i premješteno u Bischofshofen

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Skakaonica "Paul Ausserleitner" na *skisprungschanzen.com*   

Kategorija:Skijaške skakaonice u Austriji
Spisak pobjednika Turneje 4 skakaonice

U tabeli su prikazani svi pobjednici na pojedinačnim takmičenjima u skijaškim skokovima u okviru Turneje 4 skakaonice, kao i ukupni pobjednici turneje, od početka njenog održavanja u sezoni 1952/53. Takmičenja se održavaju krajem decembra i početkom januara svake godine u Austriji i Njemačkoj, tj. u Oberstdorfu, Garmisch-Partenkirchenu, Innsbrucku i Bischofshofenu.

1 U sezoni 2005/06. Janne Ahonen i Jakub Janda podijelili su prvo mjesto (jedini takav slučaj).

Takmičenja se tradicionalno odvijaju po redoslijedu: **Oberstdorf, Garmisch-Partenkirchen, Innsbruck, Bischofshofen**, sa sljedećim izuzecima:
2**1952/53**: u Garmisch-Partenkirchenu je bilo prvo takmičenje, a u Oberstdorfu drugo.
3**1956/57, 1961/62, 1962/63**: u Innsbrucku je bilo drugo takmičenje, a u Garmisch-Partenkirchenu treće.
4**1971/72**: u Innsbrucku je bilo prvo takmičenje, a u Oberstdorfu drugo.
5**2007/08.** i **2021/22**: takmičenje u Innsbrucku otkazano je zbog lošeg vremena, pa su u Bischofshofenu održana dva.

## Dodatne napomene 
***2013/14**: u Innsbrucku je održana samo jedna serija. Druga je zbog jakog vjetra prekinuta u trenutku kad je trebalo skočiti najboljih deset skakača iz prve serije i otkazana.
***2016/17**: u Innsbrucku je održana samo jedna serija zbog jakog vjetra.

## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt

Kategorija:Spiskovi skijaških skokova
Sankt Johann im Pongau (čvor)

* Sankt Johann im Pongau (okrug), okrug u austrijskoj pokrajini Salzburg,
* Sankt Johann im Pongau (grad), grad u istoimenom okrugu u austrijskoj pokrajini Salzburg,
St. Johann im Pongau (okrug)

**Okrug St. Johann im Pongau** je okrug u austrijskoj pokrajini Salzburg. Nalazi se u južnocentralnom dijelu austrijske pokrajine Salzburg.

## Upravna podjela 
Okrug se sastoji od ukupno 25 općina. Od toga su tri grada i sedam općina sa statusom *Markt*. Broj stanovnika u pojedinoj općini nalazi se u zagradi.

mini|upright=1.8|Općine u okrugu St. Johann im Pongau

## Također pogledajte 
* Salzburg (grad)
* Salzburg (pokrajina)

*
Kategorija:Okruzi Salzburga
Podofilija

mini|250px|Podofilija
mini|250px|Podofilija
**Podofilija** je izraz za specifičnu parafiliju koja se iskazuje kroz fiksaciju prema nožnim prstima, tabanima, oblicima stopala i raznim stvarima vezanim uz stopala u svrhu postizanja seksualnog zadovoljavanja. To je najčešći oblik seksualnog fetišizma. Podofilija je definisana kao povećano polno zanimanje za stopala ili obuću. Pretežno ju imaju muškarci (predmet obožavanja ženska stopala ili obuća). Za fetišista na atraktivnost stopala djeluju njihova veličina i oblik (kao i veličina i oblik prstiju), izgled noktiju (veličina, (ne)lakiranost), (ne)postojanje raznoraznih ukrasa (narukvice na gležnju, pedikura), (ne)pokrivenost (bosa , u čarapama, u najlonkama, u japankama, u štiklama itd.), miris itd. Fetišizam se očituje u ljubljenju, lizanju, mirisanju, masiranju, njuškanju, golicanju itd. stopala i obuće, sisanju nožnih prstiju, uživanju u gaženju itd.. U svrhu procjene relativne učestalosti fetišizma, grupa istraživača bolonjskog Univerziteta obavila je internet istraživanje. Pregledali su 381 raspravu o fetišima. Ukupno je u njima učestvovalo najmanje 5000 ljudi. Ustanovljeno je da većina fetišista ima fetiš na dijelove tijela i predmete vezane uz dijelove tijela (33% i 30% respektivno). Među onima koji preferiraju dijelove tijela, stopala i prsti su predmet obožavanja većine, njih 47 posto. Većina onih koji preferiraju predmete (64%) imaju za predmet obožavanja obuću (cipele, čizme itd.). U avgustu 2006. AOL je objavio bazu podataka pretraživanja svojim pretplatnicima. U poretku onih izraza koji uključuju riječ "fetiš," najčešće je u potraživanju onaj na stopala. Neki istraživači su pretpostavili da je rast zastupljenosti podofilije uzrokovan nastajanjem epidemija polno prenosivih bolest i. U jednoj studiji dr. Jamesa Giannija s Univerziteta države Ohio, ustanovljeno je da se povećano zanimanje za stopala kao polni objekat pojavilo tokom epidemija gonoreje u 12. vijeku i sifilisa u 16. i 19. U istom istraživanju, učestalost podofilije u pornografiji je izmjerena u intervalu od 30 godina. Povećanje je uočeno tokom epidemije AIDS-a. U tim slučajevima, podofilija je sigurna alternativa snošaj u. Međutim, istraživači su primijetili da se te epidemije događaju u periodima veće emancipacije žena. Polno koncentrisanje na ženska stopala odraz je dominantnijeg položaja žene u polnim i društvenim odnosima. Prvi poznati spomen podofilije je iz 1220. Na internetu postoji stranica gdje se objavljuju pornografski podofilski radovi - Foot Fetish Tube.

## Vanjski linkovi 
* [Http://www.footfetishtube.com/ Foot Fetish Tube]

Kategorija:Seksualnost
Bergisel (skakaonica)

**Bergiselschanze** skijaška je skakaonica u austrijskom Innsbrucku, tj. na brdu Bergiselu, s kojeg se pruža lijep pogled na grad. Spada među najpoznatije skakaonice u Svjetskom kupu s obzirom na to da je domaćin trećeg takmičenja u okviru Turneje 4 skakaonice.

Prva takmičenja na njoj održana su 1920-ih, kad je korištena jednostavna drvna konstrukcija. Velika skakaonica izgrađena je 1930, a obnovljena je prije ZOI 1964. kako bi bila spremna za takmičenje na velikoj skakaonici. 12 godina kasnije ponovo je bila domaćin iste discipline. Sadašnji oblik dobila je 2003, a dizajnirala ju je britansko-iračka arhitektica Zaha Hadid.

## Međunarodna takmičenja 
### Turneja 4 skakaonice 
:* Zbog lošeg vremena skokovi su otkazani i održani 5. januara u Bischofshofenu. 
:** Održana samo jedna serija. Druga je zbog jakog vjetra prekinuta u trenutku kad su trebala skočiti najbolja desetorica iz prve serije i otkazana. 
:*** Održana samo jedna serija. 

### Ostala takmičenja 
## Reference 
* Službeni izvještaj sa ZOI 1964 , str. 112 
* Službeni izvještaj sa ZOI 1976 , str. 201-202   

## Vanjski linkovi 
* Bergisel na *skisprungschanzen.com*   

Kategorija:Skijaške skakaonice u Austriji
Turneja 4 skakaonice 1953.

**Prvo izdanje** takmičenja u skijaškim skokovima, Turneje 4 skakaonice, održano je 1953. u Garmisch-Partenkirchenu 1. januara, 4. januara u Oberstdorfu, 6. januara u Innsbrucku i 11. januara u Bischofshofenu je završeno četvrtom serijom skokova. Ukupni pobjednik je bio Austrijanac Josef Bradl.

## Garmisch-Partenkirchen
* **Datum**: 1. januar 1953.
* **Država**: 
* **Skakaonica**: Velika olimpijska

| valign="top" width="50%" |

|}

## Oberstdorf
mini|Skakaonica Schattenberg u Oberstdorfu

* **Datum**: 4. januar 1953.
* **Država**: 
* **Skakaonica**: Schattenberg

| valign="top" width="50%" |

|}

## Innsbruck
mini|Bergiselschanze in Innsbrucku

* **Datum**: 6. januar 1953.
* **Država**: 
* **Skakaonica**: Bergisel

| valign="top" width="50%" |

|}

## Bischofshofen 
mini|Skakaonica "Paul Ausserleitner" u Bischofshofenu

* **Datum**: 11. januar 1953.
* **Država**: 
* **Skakaonica**: "Paul Ausserleitner"

| valign="top" width="50%" |

|}

## Konačni plasman
Samo je devet skakača učestvovalo u sva 4 takmičenja.

| valign="top" width="50%" |

|}

## Reference 
Kategorija:1953. u skijaškim skokovima
Kategorija:1953. u Austriji
Kategorija:1953. u Zapadnoj Njemačkoj
Kategorija:Sportska takmičenja u Austriji
Kategorija:Sportska takmičenja u Zapadnoj Njemačkoj
Društvo pisaca Bosne i Hercegovine

**Društvo pisaca Bosne i Hercegovine** je pravni nasljednik *Udruženja književnika Bosne i Hercegovine* koje je nastalo 1945. godine.

Društvo pisaca BiH dodjeljuje svake godine književnu nagradu za najbolje novoobjavljeno književno djelo.

Trenutno broji 161 člana, smješteno je u prostorijama Doma pisaca u Kranjčevićevoj ulici u Sarajevu.

## Predsjednici 
* Nedžad Ibrišimović - 1993. do 2001.
* Gradimir Gojer
* Amir Brka
* Dževad Karahasan

## Također pogledajte 
* Nagrada Društva pisaca Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* BHDani broj 82, 17. august 1988. - Mrtvo društvo pisaca
* Život - Časopis za književnost i kulturu 
* Oslobođenje - Izmijenjen statut društva pisaca BiH

Kategorija:Bosanskohercegovačka književnost
Kategorija:Društvo pisaca Bosne i Hercegovine
Okruzi Istanbula

mini|400px|Okruzi Istanbula
U tabeli se nalaze okruzi Istanbula, sa podacima o broju stanovnika iz 2011. godine.

## Reference 
Kategorija:Istanbul
Kategorija:Geografija Istanbula
Skijaški skokovi na Zimskim olimpijskim igrama 1936.

**Skijaški skokovi na ZOI 1936.** u Garmisch-Partenkirchenu održano je 16. februara na Velikoj olimpijskoj skakaonici, čija je kritična tačka tada bila na 80 m. Prva serija počela je u 11 sati. Vremenski uslovi bili su dobri, s temperaturom između 0° do 3° C i bez vjetra.

Dužinu od 80 m niko nije dosegao zbog teških sniježnih uslova, tako da je dužina koju je postigao pobjednika iznosila 74,5, odnosno 75 m. Drugoplasirani Sven Selånger dvaput je skočio 76 m. U 2. seriji Shinji Tatsuta skočio je 77 m, ali nije uspio ostati na nogama. Osim Tatsute, koji je pao u objema serijama, pali su još i Goro Adachi (u 2. seriji, nakon veoma dobrog prvog skoka), Sauli Pälli (u objema serijama) i Mario Bonomo (u prvoj; zbog pada nije mogao nastupiti u 2. seriji, po čemu je bio jedini).

Sudije, G. Schmidt (Njemačka), J. Asp (Norveška) i R. Straumann (Švicarska), odlučile su da je Birger Ruud imao najsloženiji stil.

## Zemlje učesnice 
Nastupilo je 48 skakača iz 14 država (u zagradi je broj takmičara iz pojedine države):

*  (4)
*  (4)
*  (4)
*  Italija (2)
*  (4)
*  Kraljevina Jugoslavija (4)
*  Kanada (3)

*  (4)
*  Njemačka (4)
*  (3)
*  (1)
*  (4)
*  (4)
*  (3)

## Konačni plasman 
## Zanimljivost 
* Nakon osvajanja srebrne medalje, Sven Eriksson promijenio je prezime u Selånger (po svom rodnom gradu) jer je bilo previše Šveđana s prezimenom Eriksson.

## Reference 
* Baza podataka MOK-a
* Službeni olimpijski izvještaj  
* Pawel Wudarski (1999), "Wyniki Igrzysk Olimpijskich"  
* Skokovi na ZOI 1936. na *FIS.com*

Kategorija:Skijaški skokovi
1936
Kategorija:1936. u skijaškim skokovima
Hafning bei Trofaiach

Položaj općine Hafning bei Trofaiach u okrugu Leoben|300px|mini
**Hafning bei Trofaiach** je bivša općina u okrugu Leoben u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Općina  se 1. januara 2013. godine zajedno sa susjednom općinom Gai pripojila Trofaiachu. Prije ujedinjenja općina je imala 1613 stanovnika.

## Historija
## Stanovništvo
## Reference 
Kategorija:Bivše općine Štajerske
Kategorija:Trofaiach
Buch-Geiseldorf

[Položaj bivše općine Buch-Geiseldorf u bivšem [Spisak okruga i statutarnih gradova u Austriji|okrugu Hartberg|300px|mini]]
**Buch-Geiseldorf** je bivša općina u bivšem okrugu Hartberg u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Općina  se 1. januara 2013. godine ujedinila sa susjednom općinom Sankt Magdalena am Lemberg u novu općinu Buch-Sankt Magdalena, koja pripada novoosnovanom okrugu Hartberg-Fürstenfeld.  Prije ujedinjenja općina je imala 1031 stanovnika.

## Historija
## Stanovništvo
## Reference 
Kategorija:Bivše općine Štajerske
Kategorija:Buch-Sankt Magdalena
Kategorija:Okrug Hartberg
Buch-Sankt Magdalena

Položaj općine Buch-Sankt Magdalena u okrugu Hartberg-Fürstenfel|300px|mini
**Buch-Sankt Magdalena** je od 1. januara 2013. godine nova općina u novostvorenom okrugu Hartberg-Fürstenfeld u austrijskoj saveznoj pokrajini Štajerskoj. Općina je nastala reformom općina u Štajerskoj ujedinjavanjem dviju susjednih općina Buch-Geiseldorf i Sankt Magdalene am Lembergu, koje su do tada pripadale okrugu Hartberg.

## Geografija 
### Teritorijalna podjela 
### Susjedne općine 
## Stanovništvo

Colors=
 id:lightgrey value:gray(0.9)
 id:darkgrey  value:gray(0.7)
 id:sfondo value:rgb(1,1,1)
 id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:550 height:auto barincrement:25
PlotArea   = left:40 bottom:40 top:20 right:20
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:2500
TimeAxis   = orientation:horizontal
AlignBars  = late
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:250 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:50 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

PlotData=
  color:skyblue width:20 shift:(-35,-5) fontsize:M anchor:till
 bar:1869 from:0 till:2303 text:2.303
 bar:1880 from:0 till:2390 text:2.390
 bar:1890 from:0 till:2298 text:2.298
 bar:1900 from:0 till:2386 text:2.386
 bar:1910 from:0 till:2411 text:2.411
 bar:1923 from:0 till:2366 text:2.366
 bar:1934 from:0 till:2269 text:2.269
 bar:1939 from:0 till:2108 text:2.108
 bar:1951 from:0 till:2053 text:2.053
 bar:1961 from:0 till:2035 text:2.035
 bar:1971 from:0 till:2175 text:2.175
 bar:1981 from:0 till:2174 text:2.174
 bar:1991 from:0 till:2162 text:2.162
 bar:2001 from:0 till:2151 text:2.151
 bar:2011 from:0 till:2161 text:2.161
 bar:2015 from:0 till:2156 text:2.168

TextData=
 fontsize:M pos:(35,20)
 text:"Izvor: Statistik Austria"

## Politika 
## Reference 
*
Formula 1 – sezona 2013.

**Formula 1 – sezona 2013.** je 64. sezona u historiji Formule 1. Prva utrka je održana u Australiji 17. marta 2013, a posljednja utrka je predviđena da se održi u Brazilu 24. novembra 2013.

Sezona 2013. će biti posljednja godina u seriji u kojoj će koristiti trenutna konfiguracija 2.4-litrenih V8 motora, zamijenivši ga s turbo 1,6-litrenim V6 motorom koji će stupiti na snagu od 2014.

Sebastian Vettel će početi sezonu kao branilac pozicije svjetskog prvaka, nakon što je osvojio naslov u posljednjoj utrci 2012. Njegov tim, Red Bull Racing će braniti naslov svjetskog prvaka konstruktora, koji su osigurali svoj ​​treći uzastopni naslov u 2012.

Zahvaljujući drugom dijelu sezone dominirala je Sebastian Vettel i Red Bull: Vettel osvaja svoj ​​četvrti uzastopni prvenstvu  kao Michael Schumacher i Juan Manuel Fangio; zajedno s Red Bull Racing-Renault osvajanje s njim četvrtom konstruktora prvenstvo, sa tri utrke prije kraja sezone 2013.

## Ekipe i vozači 
## Utrke 
## Konačni poredak 
### Sistem bodovanja
### Vozači 
|valign="top"|

**Boldu**&nbsp;- Najbolju Startnu Poziciju
*Italicu*&nbsp;- Najbrži Krug Utrke
|}

### Konstruktori 
|valign="top"|

**Boldu**&nbsp;- Najbolju Startnu Poziciju
*Italicu*&nbsp;- Najbrži Krug Utrke
|}

## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Poredak vozača službeni 2013.
* formula1.com – Poredak konstruktora službeni 2013. 
* sezona 2013. na statsf1.com
* Automobili F1 2013. na statsf1.com

2013
Kategorija:2013. u Formuli 1
Kategorija:Formula 1 – sezona 2013.
Jostein Gaarder

**Jostein Gaarder** (rođen 8. augusta 1952) je norveški pisac, autor nekoliko romana, kratkih priča i knjiga za djecu. Gaarder često piše iz perspektive djece, istražujući njihov smisao za čuđenje o svemu što ih okružuje. Često koristi metafikciju u svojim djelima, pišući *priče unutar priča*.

## Biografija
## Bibliografija
Najpoznatije djelo mu je roman *Sofijin svijet*. Ovo poznato djelo je prevedeno na pedeset tri jezika i prodano u preko 30 miliona primjeraka.
## Nagrade
## Reference 
Kategorija:Norveški pisci
Kategorija:Biografije, Oslo
Kategorija:Rođeni 1952.
Zid

[mini|desno|200px|[Veliki kineski zid|Kineski zid, fotografija iz 1907. godine]]

**Zid** je vertikalni konstruktivni elemenat. Nijedan elemenat arhitektonske konstrukcije nije toliko važan kao zid, on odvaja unutrašnji prostor od vanjskog. Smisao zida je da svojom površinom zatvara tačno definirane unutrašnje prostore.

Gradnja zida služi za dva cilja: podupiranje stropa i krovova i dijeljenje prostora radi odbrane od prodora u njega ili od vremenskih uvjeta. Uloge zida u gradnji su brojne: nosivost, pregrađivanje, toplinska zaštita, zvučna zaštita, zaštita od vjetra itd. Zid također može biti i: potporni zid, brana u svrhu korištenja voda rijeke, gradski zid za zaštitu utvrđenih gradova.

[mini|desno|200px|Ávila, [Španija, 13. - 14. vijek]]

Konstruktivno, zidove dijelimo na nosive i nenosive - nosivi zidovi su oni koji preuzimaju opterećenje drugih elemenata konstrukcije (stropnih ploča, krovova itd.) dok nenosivi zidovi preuzimaju samo vlastito opterećenje, te najčešće služe kao pregrada u prostoru. Također, zidove dijelimo na unutrašnje i vanjske - razlika je u tome što vanjski zidovi čine vanjsku opnu građevine te su izloženi vanjskim uvjetima (moraju postići izolacijska, fizikalna i druga svojstva).

[mini|desno|200px|[Izraelski zid na Zapadnoj obali]]

## Materijali 
Za gradnju zidova se upotrebljavaju različiti materijali. U prošlosti je najčešće upotrebljavan kamen, drvo ili opeka, a u savremenom dobu je kamen najčešće zamijenjen betonom ili panelnim prefabrikatima.

## Poznati zidovi 
* Berlinski zid (1961-1989)
* Kineski zid
* Veliki gorganski zid
* Limes Germanicus, bivša sjeverna granica rimskog carstva
* Hadrijanov zid
* Zid plača u Jeruzalemu

Kategorija:Arhitektura
Kategorija:Arhitektonski elementi
Skijaški skokovi na Zimskim olimpijskim igrama 1924.

**Skijaški skokovi na ZOI 1924.** održani su u ponedjeljak, 4. februara, na skakaonici Le Mont, čija je kritična tačka bila na 71 m. Takmičenje je u historiji ostalo zabilježeno kao neobično jer je bronzana medalja uručena njenom osvajaču tek 50 godina kasnije. Treće mjesto prvo je bilo dodijeljeno Thorleifu Haugu, ali je u računanju bodova načinjena greška, koja je otkrivena tek 1974. Te godine Haugova najmlađa kćerka uručila je medalju Amerikancu norveškog porijekla Andersu Haugenu, koji je tada imao 86 godina.

## Zemlje učesnice 
Nastupilo je 27 skakača iz devet država (u zagradi je broj takmičara iz pojedine države):

* 
* 
*  
* 
* 
*  
*  
*  
* 

## Poredak 
## Zanimljivost 
* Olimpijski pobjednik, Jacob Tullin Thams, osvojio je 12 godina kasnije i srebrnu medalju, ali na ljetnim igrama u Berlinu, i to u jedrenju, što ga čini jednim od rijetkih sportista koji su osvojili medalje i na LJOI i na ZOI.

## Reference 
* Baza podataka MOK-a
* Službeni olimpijski izvještaj 
* Skokovi na ZOI 1924.  na *Sport Reference*
* Pawel Wudarski (1999), "Wyniki Igrzysk Olimpijskich"  

*
1924
Kategorija:1924. u skijaškim skokovima
Velika olimpijska skakaonica (Garmisch-Partenkirchen)

**Velika olimpijska skakaonica** () smještena je u njemačkom Garmisch-Partenkirchenu, tačnije, južno od Partenkirchena. Smještena je odmah do slalomske staze Gudiberg.

## ZOI 1936. 
Na ZOI 1936. na ovoj skakaonici održano je takmičenje u skijaškim skokovima, kao i skakački dio nordijske kombinacije. Također je bila domaćin ceremonije otvaranja i zatvaranja Igara. Na susjednom skijaškom stadionu održana su takmičenja u nordijskom skijanju. Stadion je, također, bio i jedan od dva otvorena terena za hokej koji su korišteni na ovim Igrama.

## Turneja 4 skakaonice 
Od 1954. ovdje se svakog 1. januara održava drugo takmičenje u okviru prestižne Turneje 4 skakaonice, koje se boduje za Svjetski kup.

## Historija 
Sagrađena je 1921, a renovirana 1978. i 2007. Kako bi bili zadovoljeni napredni tehnički standardi FIS-a, bila je neizbježna izgradnja potpuno nove skakaonice. Među projektima "Zaha Hadid Architectsa", "Behnisch Architectsa" i ostalih, međunarodno arhitektonsko takmičenje u jesen 2006. dovelo je do odluke da se podigne konstrukcija koja podupire samu sebe, kao nova znamenitost u skijaškim sportovima, koju je dizajnirala firma "Terrain:loenhart&mayr". Radovi su počeli 26. aprila 2007. Velika ceremonija otvaranja upriličena je 1. januara 2008. na takmičenjima u okviru Kontinentalnog kupa i Turneje 4 skakaonice. Toranj nudi panoramski pogled na dolinu koja okružuje Garmisch-Partenkirchen.

## Takmičenja 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Velika olimpijska skakaonica na *skisprungschanzen.com*   

Kategorija:Skijaške skakaonice u Njemačkoj
Kategorija:Garmisch-Partenkirchen
Kraljevi Atene

Prije atenske demokracije, tirana i arhonta, Atenom su vladali kraljevi. Većina njih su vjerovatno mitski ili u polu-histirijski. Ovaj spisak se zasniva na radu Euzebija.
## Najstariji kraljevi 
Ova dva kralja su vladala prije poplave iz priče o Deukalionu. 
* Ogygus
* Aktej
## Erehtidi ili Kekropidi 
Kekrop se smatra prvim pravim kraljem Atene, iako je bio polučovjek-poluzmija. Datumi ostalih kraljeva su navedeni tek u izvorima od nekoliko vijekova kasnije.
* Kekrop I. 1556 - 1506. p. n. e.
* Kranaj 1506 - 1497. p. n. e.
* Amfiktion 1497 - 1487. p. n. e.
* Erihtonije 1487 - 1437. p. n. e.
* Pandion I 1437 - 1397. p. n. e.
* Erehtej 1397 - 1347. p. n. e.
* Kekrop II. 1347 - 1307. p. n. e.
* Pandion II. 1307 - 1282. p. n. e.
* Egej 1282 - 1234. p. n. e.
* Tezej 1234- 1204. p. n. e. (ili 1213. p. n. e.)
* Menestej 1204. p. n. e. (ili 1213. p. n. e.) - 1191. p. n. e.)
* Demofon 1181- 1147. p. n. e.
* Oksint 1147- 1135. p. n. e.
* Afeidas 1135- 1134. p. n. e.
* Timoet 1134- 1126. p. n. e.
* Melant 1126- 1089. p. n. e.
* Kodro 1089 - 1068. p. n. e.
Nakon Kodrove smrti, njegovi nasljednici su se prestali zvati kraljevima, a umjesto toga su postali nasljedni arhonti. Godine 753. p. n. e. nasljedno arhontstvo je zamijeneno arhonstvom (pogledajte Arhonti Atene).

Kategorija:Kraljevi Atene
Kategorija:Muškarci (grčka mitologija)
Kategorija:Mitološki vladari