Konferencija Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama 2021.

Konferencija **Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama 2021**, češće nazivana **COP26**, održana je u SEC centru u Glasgowu od 31. oktobra do 13. novembra 2021.

Konferencija je bila prva nakon Pariskog sporazuma na COP21 na kojoj se očekivalo da strane preuzmu pojačane obaveze prema ublažavanju klimatskih promjena; pariski sporazum zahtijeva od strana da sprovode proces koji je kolokvijalno poznat kao 'mehanizam sa zatezanjem' svakih pet godina kako bi se obezbijedila poboljšana nacionalna obećanja. Rezultat COP26 bio je klimatski pakt u Glasgowu, o kojem su pregovarali konsenzusom predstavnika 197 prisutnih strana. Zbog kasnih intervencija Indije i Kine, koje su oslabile poteze za ukidanje subvencija za energiju uglja i fosilna goriva, konferencija je završena usvajanjem manje stroge rezolucije nego što je bilo očekivano. Ipak, pakt je bio prvi klimatski sporazum koji se eksplicitno obavezao na smanjenje upotrebe uglja. Uključuje formulaciju koja podstiče hitnije smanjenje emisije gasova staklene bašte i obećava više klimatskih finansijskih sredstava za zemlje u razvoju da se prilagode klimatskim uticajima.

Za vrijeme konferencije, 6. novembra 2021, marš protiv neadekvatnog djelovanja na konferenciji, kao i zbog drugih pitanja vezanih za klimatske promjene, prerastao je u najveći protest u Glasgovu još od marševa protiv rata u Iraku 2003. Dodatni skupovi održani su u 100 drugih zemalja.

## Pozadina 
### Predsjedništvo 
[mini| Italijanski premijer [Giuseppe Conte (lijevo) i britanski premijer Boris Johnson u Londonu na otvaranju COP26 u februaru 2020., prije nego što je odgođen za godinu dana]]
Ujedinjeno Kraljevstvo predsjedava COP-om 26 sve do početka COP27. Prvobitno je državna ministrica za energiju i čisti rast, Claire Perry, bila imenovana za predsjednicu konferencije, ali je smijenjena 31. januara 2020., nekoliko mjeseci nakon što je podnijela ostavku na mjesto poslanika. Bivši premijer David Cameron, i bivši ministar vanjskih poslova William Hague odbili su preuzeti tu ulogu. Dana 13. februara 2020. imenovan je Alok Sharma, sekretar za poslovnu, energetsku i industrijsku strategiju   Dana 8. januara 2021, Šarmu je naslijedio Kwasi Kwarteng na mjestu sekretara za poslovnu, energetsku i industrijsku strategiju i prešao je u Kabinetsku kancelariju, s ciljem fokusiranja na predsjedništvo s punim radnim vremenom.

Nigel Topping, bivši izvršni direktor organizacije za djelovanje u vezi s klimatskim promjenama We Mean Business, imenovan je za državnog prvaka za klimatske akcije visokog nivoa u okviru COP-a 26.

Italija se udružila sa Ujedinjenim Kraljevstvom u vođenju COP26. Vecinom, njihova uloga je bila u pripremnim radovima kao što je domaćinstvo pred-COP sesije i događaja za mlade pod nazivom Youth4Climate 2020: Vozačka ambicija. Ovi događaji su održani između 28. septembra i 2. oktobra 2020. godine u Milanu.

### Odlaganje 
Zbog pandemije COVID-19, u aprilu 2020. konferencija biva odgođena za 31. oktobar – 12. novembar 2021. Obje zemlje domaćini, Italija i Velika Britanija, bile su izuzetno pogođene pandemijom, a čak je i mjesto održavanja konferencije, SEC centar u Glasgowu, pretvoren u privremenu bolnicu za pacijente s COVID-19 u Škotskoj.

Nezavisni posmatrači su primijetili da je odgađanje dalo međunarodnoj zajednici vremena da odgovori na ishod predsjedničkih izbora u Sjedinjenim Državama, održanih u novembru 2020. Predsjednik Donald Trump povukao je Sjedinjene Države iz Pariskog sporazuma, iako je to moglo stupiti na snagu tek dan nakon izbora; dok su se njegovi demokratski protivnici obavezali da će se odmah pridružiti i povećati ambiciju za smanjenje emisije stakleničkih plinova (GHG). Joe Biden je to učinio nakon što je postavljen za predsjednika. Na konferenciji se Bajden izvinio zbog Trumpovog povlačenja iz sporazuma.

### Sponzori 
Prethodni samiti su bili sponzorirani od strane kompanija za fosilna goriva. Kako bi smanjila ovaj utjecaj, vlada Ujedinjenog Kraljevstva odlučila je da sponzori "moraju imati stvarne obaveze kako bi im pomogli da dostignu neto nulu u bliskoj budućnosti". Prvi glavni partneri bili su tri britanske energetske kompanije i jedna bankarska i osiguravajuća kompanija.

## Lokacija i učešće 
[mini| S lijeva na desno: premijerka Bangladeša Sheikh Hasina, estonska premijerka [Kaja Kallas, predsjednik Tanzanije Samia Suluhu i prva ministrica Škotske Nicola Sturgeon na COP26]]
Prije samita vijeća u i oko Glasgovu,obećala su da će zasaditi 18 miliona stabala tokom sljedeće decenije: predviđa se da će Clyde Climate Forest (CCF) povećati pokrivenost drveća u urbanim područjima regije Greater Glasgow na 20%.

U septembru 2021, konferenciju je pozvala Climate Action Network kako bi se osiguralo da će učesnici moći prisustvovati uprkos ograničenjima putovanja vezanim za pandemiju COVID-19. U mjesecima prije konferencije, britanska vlada je imala ograničenja za putovanja iz određenih zemalja, a na određenim mjestima su bili potrebni i COVID pasoši. Kritičari su sugerirali da bi nejednaka raspodjela vakcina protiv COVID-19 širom svijeta mogla isključiti učešće predstavnika siromašnijih zemalja koje su najviše pogođene klimatskim promjenama. UK je naknadno ublažila pravila putovanja za delegacije. Samo četiri pacifičke otočne države poslale su delegacije zbog ograničenja putovanja zbog COVID-19, a većina otočnih država bila je primorana poslati manje timove. Organizatori su postavili brojna pravila o COVID-19 za učesnike, u zavisnosti od statusa vakcinacije.

Dana 4. juna 2021. postavljena je noćna svjetlosna projekcija na Tolbooth Steeple, u okviru inicijative 'Klimatski sat '. Predviđene statistike Deadline i Lifeline računaju vremenski okvir prije nego što bi zagrijavanje od 1,5&nbsp;°C postalo neizbježno, odnosno%tak globalne energije koja se isporučuje putem obnovljivih izvora.  Scottish Events Campus (SEC), poznat kao Plava zona, privremeno je postao i teritorija Ujedinjenih nacija: drugo glavno mjesto je Zelena zona u naučnom centru u Glasgowu.

Samit je opisan kao "najčišća električna energija u Velikoj Britaniji", jer je 70% napajano iz nuklearne energije s niskim udjelom ugljenika iz elektrana u Tornessu i Hunterstonu B, dok je ostatak uglavnom dolazio iz energije vjetra.

### Odsutni čelnici 
U oktobru 2021. kineski lider Xi Jinping najavio je da neće lično prisustvovati konferenciji i umjesto toga, uputio pismeno obraćanje jer organizatori nisu pružili priliku za video obraćanje. S obzirom na to da su emisije stakleničkih plinova u Kini najveće na svijetu, *Reuters je* rekao da je to manje vjerovatno da će konferencija rezultirati značajnim klimatskim sporazumom. Međutim, kineska delegacija koju je predvodio izaslanik za klimatske promjene Xie Zhenhua ipak je prisustvovala. Globalna energetska kriza 2021. pojačala je pritiske na Kinu uoči samita. Sastanku nisu prisustvovali ni premijeri ili šefovi brojnih država poput Južne Afrike, Rusije, Saudijske Arabije, Irana, Meksika, Brazila, Turske, Malezije i Vatikana.

Ruski predsjednik Vladimir Putin rekao je da je njegov nedolazak uzrokovan zbog zabrinutosti u vezi sa pandemijom COVID-19. Iranski predsjednik Ebrahim Raisi nije prisustvovao; Saudijski prijestolonasljednik Mohamed bin Salman takođe nije prisustvovao samitu. Brazilski predsjednik Jair Bolsonaro, koji se suočio s međunarodnom osudom zbog sve većeg krčenja amazonskih prašuma, također odlučio da ne prisustvuje samitu lično.

Nedolazak Putina i Xija dobio je kritike od strane američkog predsjednika Joea Bidena  te od bivšeg američkog predsjednika Baracka Obame.

Mijanmar i Afganistan su bili potpuno odsutni; obje zemlje su vojno zbacile vlade koje su priznale UN 2021. Mijanmarskoj vojnoj hunti bio je blokiran ulazak na samit. UNFCCC je odbio prijave šest prognanih afganistanskih stručnjaka za klimu. Osim toga, ostrvska država Kiribati nije poslala učesnike, dok su se ostrvske države Vanuatu i Samoa registrovale, ali nisu poslale delegaciju.

## Rachet mehanizam 
Prema Pariškom sporazumu, zemlje su predale obećanje pod nazivom nacionalno utvrđeni doprinosi, kako bi ograničile svoje emisije stakleničkih plinova. U okviru Pariskog sporazuma, od svake zemlje se očekuje da svakih pet godina podnese pojačane doprinose utvrđene na nacionalnom nivou, kako bi se pojačala ambicija za ublažavanje klimatskih promjena. Kada je Pariski sporazum potpisan na COP21, konferencija 2020. bila je postavljena kao prvo ubrzanje. Iako je konferencija 2020. odgođena za 2021. zbog pandemije COVID-19, desetine zemalja još uvijek nisu ažurirale svoja obećanja do početka oktobra 2021. Kolektivni napredak ka implementaciji Pariskog sporazuma u pogledu ublažavanja, prilagođavanja i finansijskih tokova i sredstava implementacije i podrške mjerit će se globalnim pregledima, od kojih bi prvi trebao biti završen 2023. godine.

## Ishodi 
Dana 13. novembra 2021. godine, 197 zemalja učesnica dogovorilo je novi sporazum, poznat kao Klimatski pakt u Glasgovu, čiji je cilj sprječavanje opasnih klimatskih promjena.

Pakt "Ponovo potvrđuje temperaturni cilj Pariškog sporazuma o održavanju povećanja globalne prosječne temperature na znatno ispod 2 °C iznad predindustrijskih nivoa te nastoji da se ograniči povećanje temperature na 1,5 °C iznad predindustrijskih nivoa" i "Priznaje da ograničavanje globalnog zagrijavanja na 1,5 °C zahtijeva izuzetno brzo, duboko i trajno smanjenje globalnih emisija stakleničkih plinova, uključujući smanjenje globalnih emisija ugljičnog dioksida za 45% do 2030. u odnosu na nivo iz 2010. i na neto nulu oko sredine stoljeća, kao i duboka smanjenja u drugim gasovima staklene bašte;"  Međutim, postizanje cilja nije osigurano, jer će uz postojeće obećanje emisije u 2030. godini biti 14% veće nego u 2010.

Konačni sporazum eksplicitno spominje ugalj, koji je pojedinačno najveći doprinositelj klimatskim promjenama. Prethodni COP sporazumi nisu pominjali ugalj, naftu ili gas, pa čak ni fosilna goriva općenito, kao pokretač ili glavni uzrok klimatskih promjena, što je klimatski pakt iz Glasgova prvim klimatskim sporazumom koji eksplicitno planira nesmanjeno smanjenje energije uglja. Formulacija u sporazumu se odnosi na namjeru da se "postupno smanji" korištenje nesmanjene energije iz uglja, umjesto da se postepeno ukida. Iz ove formulacije implicitno slijedi da korištenje energije iz uglja sa "smanjenjem" (neto-nula emisija), npr. neutralizacijom rezultirajućeg ugljičnog dioksida putem CO 2 -to-stone procesa, ne mora biti smanjeno. Međutim, ovo hvatanje i skladištenje ugljika je preskupo za većinu elektrana na ugalj.

Više od 140 zemalja obećalo je postizanje neto-nulte emisije. To uključuje 90% globalnog BDP-a.

Više od 100 zemalja, uključujući i Brazil, obećalo je da će preokrenuti krčenje šuma do 2030. godine.

Konačni tekst Glasgowskog klimatskog pakta uključuje poziv na: "ubrzavanje napora ka... postupnom ukidanju neefikasnih subvencija za fosilna goriva,". uključujući Kanadu – glavnog dobavljača takvih finansija, Francusku, Njemačku, Italiju i Španiju – najveće finansijere u Evropskoj uniji.

Više od 40 zemalja obećalo je da će odustati od upotrebe uglja.

SAD i Kina postigli su dogovor o saradnji na mjerama za zaustavljanje klimatskih promjena, uključujući smanjenje emisije metana, postepeno ukidanje upotrebe uglja i očuvanje šuma.

Indija je obećala da će crpiti polovinu svojih energetskih potreba iz obnovljivih izvora do 2030. te da će postići neutralnost ugljika do 2070.

Vlade 24 razvijene zemlje i grupa velikih proizvođača automobila kao što su GM, Ford, Volvo, BYD Auto, Jaguar Land Rover i Mercedes-Benz obavezali su se da će „raditi na tome da sve prodaje novih automobila i kombija budu nulte emisije štetnih gasova na globalnom nivou do 2040, a najkasnije do 2035. na vodećim tržištima“. Glavne nacije za proizvodnju automobila kao što su Kina, SAD, Japan, Njemačka i Južna Koreja, kao i Toyota, Volkswagen, Nissan-Renault-Mitsubishi, Stellantis, Honda i Hyundai nisu potpisale ovo obećanje.

Najavljena su i nova obećanja za finansijsku pomoć, u svrhu ublažavanja klimatskih promjena i prilagođavanja.

Climate Action Tracker je 9. novembra 2021. opisao rezultate na sljedeći način: globalna temperatura će porasti za 2,7&nbsp;°C do kraja vijeka sa sadašnjom politikom. Temperatura će porasti za 2.4&nbsp;°C ako se realizuju samo obećanja za 2030. godinu, do 2.1&nbsp;°C ako se ostvare i dugoročni ciljevi i do 1.8&nbsp;°C ako se svi najavljeni ciljevi u potpunosti ostvare.

## Pregovori 
Samit svjetskih lidera održan je tokom 1. i 2. novembra, a svaki lider je dao i nacionalnu izjavu.

Važan cilj organizatora konferencije je održavanje 1,5&nbsp;°C temperature na dohvat ruke. Prema BBC-ju, pregovarači koji bi mogli biti ključni za sklapanje ugovora su Xie Zhenhua, Ayman Shasly, Sheikh Hasina i Teresa Ribera.

Kina je izjavila da ima za cilj dostizanje vrhunca

### Krčenje šuma 
[mini| [Brazil, dom 60% amazonske prašume, obećao je da će zaustaviti i preokrenuti krčenje šuma do 2030. (virtuelna ekipa Nacionalne konfederacije industrije iz Brazilije 3. septembra 2021.)]]
Lideri više od 100 zemalja sa oko 85% svjetskih šuma, uključujući Kanadu, Rusiju, Demokratsku Republiku Kongo i Sjedinjene Države, Indoneziju, preduzeća i više finansijskih sredstava. Potpisnici sporazuma iz 2014. godine, Njujorške deklaracije o šumama, obavezali su se na polovinu krčenja šuma do 2020. i okončanje do 2030. godine, međutim u periodu 2014-2020. sječa se povećala.

Indonezijski ministar okoliša, Siti Nurbaya Bakar, izjavio je da je "prisiljavanje Indonezije na nultu krčenje šuma 2030. očigledno neprikladno i nepravedno".

Članak 6. Pariskog sporazuma, koji opisuje pravila za međunarodno tržište ugljika (kao što je za drveće u sporazumu o krčenju šuma Iako su se strane u principu dogovorile da izbjegnu dvostruko računanje smanjenja emisija u inventaru gasova staklene bašte u više od jedne zemlje, ostaje nejasno koliko će tačno dvostruko brojanje zaista biti.

Klimatsko finansiranje za prilagođavanje i ublažavanje bilo je jedna od glavnih tema pregovora. Siromašne zemlje žele više novca za adaptaciju, dok donatori radije finansiraju ublažavanje uticaja jer to ima šanse za profit. Na ulogu savjetnika za klimatske financije imenovan je Mark Carney, bivši guverner Banke Engleske. Pariški sporazum je uključivao 100 milijardi američkih dolara godišnje za finansije do 2020, za zemlje u razvoju. Međutim, bogate zemlje nisu ispunile to obećanje, jer su članice OECD-a iza svojih obaveza i malo je vjerovatno da će dostići dogovoreni iznos prije 2023. Grupa velikih finansijskih kompanija obavezala se na neto nulte portfelje i kreditne knjige do 2050. Škotska je postala prva zemlja koja je doprinijela fondu za gubitke i štete.
[mini| Indijski premijer [Narendra Modi, predsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen i američki predsjednik Joe Biden na COP26]]

### Ugalj 
Južna Afrika će dobiti 8,5 milijardi dolara, kako bi prekinula oslanjanje na ugalj, a detalji su rijetki o zatvaranju rudnika, izvozu i podršci lokalne zajednice radnicima u industriji. Zemlje uključujući Čile, Poljsku, Ukrajinu, Južnu Koreju, Indoneziju i Vijetnam su se složile da postupno ukinu ugalj 2030-ih za velike ekonomije i 2040-ih za siromašnije zemlje. Ove nacije uključuju neke od najintenzivnijih svjetskih korisnika uglja. Međutim, oni ne uključuju najveće svjetske korisnike goriva, Kinu, Indiju i Sjedinjene Američke Države.

### Metan 
SAD i mnoge druge zemlje složile su se da ograniče emisiju metana. Više od 80 zemalja potpisalo je globalno obećanje, slažući se da smanje emisije za 30% do kraja decenije. Američki i evropski čelnici kažu da je borba protiv snažnog stakleničkog plina ključna za zadržavanje zagrijavanja na 1,5&nbsp;°C Australija, Kina, Rusija, Indija i Iran nisu potpisale sporazum, ali se nada da će se kasnije pridružiti još više zemalja.

### Neto-nulte mete 
Mnogi prisutni su se obavezali na neto nultu emisiju ugljika, a Indija i Japan su se posebno obavezali na konferenciji. Indija, treći najveći emiter ugljičnog dioksida prema nadležnostima, postavila je najnoviji ciljni datum koji planira biti nula do 2070. godine. Japan će ponuditi do 10 milijardi dolara dodatnih sredstava za podršku dekarbonizaciji u Aziji. Ranije u oktobru se Kina – najveći emiter ugljičnog dioksida prema jurisdikciji – obavezala na neto nultu emisiju ugljika do 2060. godine, a britanska vlada je vjerovala da će Indija izdati sličnu obavezu. Međutim, ovo je bio prvi put da je određen datum za neutralnost ugljika kao dio indijske klimatske politike. Zeleni vodonik se pojavio kao jedno od glavnih područja u kojima kompanije mogu sarađivati kako bi pomogle u dekarbonizaciji industrija koje je teško smanjiti.
[mini| Japanski premijer [Fumio Kishida i australijski premijer Scott Morrison na COP26]]
Gradonačelnici velikih gradova koji su zabrinuti za klimu – C40 Cities Climate Leadership Group – poput gradonačelnika Istanbula Ekrema İmamoğlua, pozvali su na prilagođavanje urbane klime, posebno u zemljama s niskim prihodima.

### Socioekonomska transformacija 
45 zemalja, uključujući Veliku Britaniju, SAD, Japan, Njemačku, Indiju, Indoneziju, Maroko, Vijetnam, Filipine, Gabon, Etiopiju, Ganu i Urugvaj, obećalo je da će dati više od 4 milijarde dolara za prelazak na održivu poljoprivredu. Organizacija "Slow Food" izrazila je zabrinutost zbog efikasnosti potrošnje, jer se fokusiraju na tehnološka rješenja i pošumljavanje umjesto "holističke agroekologije koja pretvara hranu iz robe masovne proizvodnje u dio održivog sistema koji funkcionira unutar prirodnih granica ".

#### Prijevoz 
Konferencija je u centar stavila električne automobile i obećanja za elektrifikaciju vozila, dok prema riječima aktivista, nisu iznuđena bolja ulaganja i politička volja za održivim načinima prijevoza, s tim da fokus nije bio na javnom prijevozu i biciklizmu.

#### Fosilna goriva 
Nacrt teksta koji je objavljen 10. novembra traži od vlada da ubrzaju postupno ukidanje i desubvencioniranje fosilnih goriva, najvećeg izvora (antropogenih) globalnih emisija stakleničkih plinova,  ali mu se usprotivilo nekoliko zemalja s velikim ekonomskim sektorima baziranim na fosilnim gorivima.

## Prijem 
### Unaprijed i na početku 
Poslovni lideri i političari, uključujući Jeffa Bezosa, princa Charlesa, Borisa Johnsona, Joea Bidena i Angelu Merkel koji su putovali u Glasgow privatnim avionima, optuženi su za licemjerje od strane komentatora i aktivista. Planeri događaja, međutim, insistirali su na tome da će konferencija biti ugljično neutralna. Oko 400 privatnih aviona stiglo je u Glasgow na razgovore.

U oktobru 2021. *BBC je* izvijestio da je veliko curenje dokumenata otkrilo da su Saudijska Arabija, Japan i Australija među zemljama koje traže od UN-a da umanje potrebu za brzim udaljavanjem od fosilnih goriva. Također je pokazalo da neke bogate nacije (uključujući Švicarsku i Australiju) dovode u pitanje plaćanje siromašnijim državama za prelazak na zelenije tehnologije. BBC je izvijestio da je lobiranje pokrenulo pitanja za samit o klimi COP26. Australijska vlada je kritikovana zbog toga što je na samitu ugostila kompaniju za fosilna goriva, nije povećala svoje ambicije bliže svojim kapacitetima, što se nije obavezala da će smanjiti emisiju metana i što se nije obavezala da će postepeno izbaciti ugalj.

U intervjuu održanom neposredno prije konferencije, Greta Thunberg, upitana koliko je optimistična da bi konferencija mogla postići bilo šta, odgovorila je: „Ništa se zapravo nije promijenilo u odnosu na prethodne godine. Vođe će reći 'uradićemo ovo i uradićemo ovo, a mi ćemo udružiti naše snage i postići ovo', a onda neće učiniti ništa. Možda neke simbolične stvari i kreativno računovodstvo i stvari koje zapravo nemaju veliki uticaj. Možemo imati onoliko policajaca koliko želimo, ali iz toga neće proizaći ništa stvarno."  Kraljica Elizabeta II izrazila je zabrinutost u privatnom razgovoru koji smo čuli preko vrućeg mikrofona, rekavši: "Zaista je iritantno kada pričaju, ali ne rade." 

Dana 5. novembra, protest "Petci za budućnost" na kojem je govorila Thunberg okupio je hiljade ljudi, uglavnom školske djece. Prisutni su podržali hitnije i dalekosežnije akcije u vezi s klimatskim promjenama. Gradsko vijeće Glasgowa i većina susjednih vijeća izjavili su da učenici neće biti kažnjeni ako roditelji obaveste svoje škole o izostanku. Dana 6. novembra – Globalnog dana akcije za klimatsku pravdu – oko 100.000 ljudi pridružilo se maršu u Glasgovu, prema BBC News-u, sa autobusima i grupnim biciklističkim vožnjama organizovanim za učesnike da putuju iz Ujedinjenog Kraljevstva. Protesti su bili najveći u Glasgovu od marševa protiv rata u Iraku 2003. godine. Londonski marš je okupio 10.000 ljudi prema policiji i 20.000 prema organizatorima. *The Times je* predviđao da će ukupan broj učesnika biti preko dva miliona. Dodatnih 100 marševa održano je u drugim dijelovima zemlje, sa ukupno 300 protesta u 100 zemalja, navodi *The Guardian*.

Održivost jelovnika COP26 kritizirala je grupa za pravdu životinja i klimatskih promjena Animal Rebellion, s gotovo 60% jelovnika na bazi mesa i mlijeka, a jela označena kao visokougljična poslužuju se na štandovima s hranom. Šefica keteringa na COP26, Lorna Wilson, rekla je da je osoblje "radilo na" ugostiteljskoj strategiji od 95% hrane iz Velike Britanije i 5% iz inostranstva. Wilson je rekao da je jelovnik 40% biljni i 60% vegetarijanski. Događaj je eliminirao čaše za jednokratnu upotrebu i plastiku.

Na konferenciji je bilo zabrinutosti zbog uključivanja i uticaja velikih delegacija industrije, posebno velikih kompanija zagađivača, i finansijskih organizacija uključenih u uzroke emisije gasova staklene bašte.

### Dalje kritike 
Dalje kritike  rezultati uključuju da su potrebne ne samo obaveze već i jasna uputstva za ublažavanje i prilagođavanje, kao i uspostavljanje snažnih mehanizama kako bi relevantne strane bile odgovorne za svoje obaveze. CNBC, BBC, Axios i CBS News su otkrili da finansijske kompanije nisu spriječene u privatnim ulaganjima u fosilna goriva, da je okončanje krčenja šuma do 2030. prekasno, da zemlje moraju objaviti sveobuhvatne planove politike o tome kako će postići svoje ciljeve, i da obećanja nisu obavezna, bez mehanizama kažnjavanja uspostavljanje na konferenciji  i očigledan sadržaj sa pristupom "samoregulacije" za relevantne organizacije. Prema kritičarima, ovakva pitanja bi konferenciju mogla pretvoriti u događaj "ozelenjavanja " praznih obećanja.

### Rezultati 
Dana 9. novembra, Climate Action Tracker je izvijestio da je globalna ljudska civilizacija na pravom putu za 2,7&nbsp;Povećanje temperature u °C u Zemljinom sistemu do kraja stoljeća uz trenutnu politiku. Temperatura će porasti za 2.4&nbsp;°C ako se obećanja za 2030. godinu realizuju do 2.1&nbsp;°C ako će se i dugoročni ciljevi realizovati i do 1.8&nbsp;°C ako uz to svi ciljevi o kojima se raspravlja će biti u potpunosti implementirani. Trenutni ciljevi za 2030. ostaju "potpuno neadekvatni". Potrošnja uglja i prirodnog gasa glavni su uzrok jaza između obećanja i politika. Oni su procijenili obećanja 40 zemalja koja predstavljaju 85% obećanih smanjenja emisija na nulu i otkrili da su samo države odgovorne za 6% globalnih emisija stakleničkih plinova – EU, UK, Čile i Kostarika – obećale niz ciljeva koje su ocijenjen kao "prihvatljiv" za sveobuhvatnost i zbog toga što je objavljen detaljan zvanične politike ‑ plan koji opisuje korake i načina na koje bi mogli biti realizovani tih ciljeva.

Dana 10. novembra objavljeno je da su SAD i Kina dogovorile okvir za smanjenje emisija ugljika, sarađujući na mjerama za smanjenje upotrebe metana, postepeno ukidanje upotrebe uglja i povećanu zaštitu šuma. Zahtjev je kritikovan kao nelogičan i samoporažavajući jer bi na kraju najviše naštetio ljudima u zemljama u razvoju. Kina je bila odgovorna za oko 27% trenutnih svjetskih emisija stakleničkih plinova u 2019.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* 

## Vanjski linkovi 
* UNFCCC
* BBC
* IPCC izvještaji
* Fringe Events 

Kategorija:Koordinate na Wikipodacima
Kategorija:Ujedinjene nacije
Kategorija:Klimatske promjene
Kategorija:COP
Kategorija:Pages with unreviewed translations