Majčino mlijeko

thumb|upright=1.7| Dva uzorka majčinog mlijeka. Uzorak s lijeve strane je prvo mlijeko koje je proizvela majka, dok je uzorak s desne strane proizveden kasnije tokom istog ciklusa pumpanja dojki.
**Majčino mlijeko** (ponekad se piše kao **majčinsko mlijeko**) ili '* je mlijeko koje proizvode mliječne žlijezde u ženskim  dojkama. Majčino mlijeko je primarni izvor prehrane za novorođenčad i dojenčad, a sastoji se od masti, proteina, ugljikohidrata i različitog sastava minerala i vitamina. Majčino mlijeko također sadrži tvari koje pomažu u zaštiti dojenčeta od infekcija i upala, kao što su simbiotske bakterije i drugi mikroorganizmi i imunoglobulin A, a istovremeno doprinosi zdravom razvoju dojenčetovog imunskog sistema i crijevnog mikrobioma.

## Upotreba i načini konzumiranja 
thumb| Ispumpano majčino mlijeko u bočicama
thumb| Zaslon dojenja
Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i UNICEF preporučuju isključivo dojenje majčinim mlijekom tokom prvih šest mjeseci života dojenčeta. Nakon ovog perioda slijedi uvođenje nutritivno adekvatne i sigurne dopunske čvrste hrane sa šest mjeseci, u fazi kada potrebe dojenčeta za hranjivim tvarima i energijom počinju premašivati ono što samo majčino mlijeko može pružiti. Nastavak dojenja preporučuje se do dvije godine starosti. Ova smjernica je zbog zaštitnih prednosti majčinog mlijeka, koje uključuju manje infekcija poput dijareje - zaštitu koju ne pruža mliječna formula.

Majčino mlijeko predstavlja jedini izvor ishrane za isključivo dojene novorođenčad, osiguravajući sve potrebne hranjive tvari za dojenčad do šest mjeseci. Nakon ove dobi, majčino mlijeko i dalje je izvor energije za djecu do dvije godine, osiguravajući preko polovine djetetovih energetskih potreba do prve godine života i trećinu potreba između jedne i dvije godine.

Alternativno, majčino mlijeko se može izdojiti pomoću pumpice za grudi i davati putem bočice za bebe, šoljice, kašike, sistema za dohranu kapanjem ili nazogastrične sonde. Ovaj  način je posebno koristan za prijevremeno rođene bebe koje u početku možda nemaju sposobnost efikasnog sisanja. Korištenje čašica za hranjenje izdojenim majčinim mlijekom i drugim dodacima prehrani rezultira boljim rezultatima dojenja u smislu trajanja i obima, u poređenju s tradicionalnim hranjenjem putem flašice i sonde.

Za majke koje nisu u mogućnosti proizvesti dovoljnu količinu majčinog mlijeka, upotreba pasteriziranog donorskog majčinog mlijeka je održiva opcija. U nedostatku pasteriziranog donorskog mlijeka, preporučuje se komercijalno adaptirano mlijeko kao sekundarna alternativa. Međutim, nepasterizirano majčino mlijeko iz izvora koji nije od majke dojenčeta, posebno kada se dijeli neformalno, nosi rizik od vertikalnog prijenosa bakterija, virusa (kao što je HIV) i ostalih mikroorganizama s donora na dojenče, što ga čini nesigurnom alternativom.

## Prednosti
Dojenje nudi zdravstvene prednosti za majku i dijete čak i nakon djetinjstva. Ove prednosti uključuju pravilnu proizvodnju toplote i razvoj masnog tkiva, 73% smanjen rizik od sindroma iznenadne smrti dojenčadi, povećana inteligencija, smanjena vjerovatnoća obolijevanja od infekcija srednjeg uha, otpornost na prehladu i gripu, neznatno smanjenje rizika od dječje leukemije, manji rizik od pojave dijabetesa u djetinjstvu, smanjen rizik od astme i ekcema, smanjeni problemi sa zubima, i smanjen rizik od razvoja psihičkih poremećaja, uključujući i kod usvojene djece. Osim toga, hranjenje dojenčeta majčinim mlijekom povezano je s nižim nivoima insulina i višim nivoima leptina u usporedbi s hranjenjem dojenčeta putem formule u prahu. Mnoge koristi u borbi protiv infekcija i imunskom sistemu povezane su s oligosaharidom ljudskog mlijeka.

Dojenje također pruža zdravstvene prednosti za majku. Pomaže maternici da se vrati na veličinu prije trudnoće i smanjuje postporođajno krvarenje, putem proizvodnje oksitocina . Dojenje također može smanjiti rizik od raka dojke kasnije u životu. Laktacija također može smanjiti rizik od oba tipa dijabetesa i za majku i za dojenče. Dojenje može zaštititi dojenče od specifičnog razvoja dijabetesa tipa 2, jer su studije pokazale da bioaktivni sastojci u majčinom mlijeku mogu spriječiti prekomjerno debljanje tokom djetinjstva doprinoseći osjećaju energije i sitosti. Manji rizik od dijabetesa kod djece može biti primjenjiviji na dojenčad rođenu od majki s dijabetesom.

Iako se gotovo univerzalno propisuje, u nekim zemljama tokom 1950-ih, praksa dojenja je prošla kroz period kada je izašla iz mode, a upotreba adaptiranog mlijeka za dojenčad smatrana je superiornijom od majčinog mlijeka. Međutim, od tada je općeprihvaćeno da ne postoji komercijalna formula koja može adekvatno zamijeniti majčino mlijeko. Pored odgovarajućih količina ugljikohidrata, proteina i masti, majčino mlijeko osigurava vitamine, minerale, probavne enzime, i hormone. Imunska funkcija majčinog mlijeka je individualizirana, jer majka, kroz dodirivanje i brigu o bebi, dolazi u kontakt s patogenima koji koloniziraju bebu, te, kao posljedica toga, njeno tijelo proizvodi odgovarajuća antitijela i imunske ćelije.

Oko četiri mjeseca starosti, unutrašnje zalihe željeza kod dojenčeta, koje se nalaze u jetrenim ćelijama, su iscrpljene. Američka akademija za pedijatriju preporučuje da se u ovom trenutku uvede suplement željeza. Ostale zdravstvene organizacije poput NHS u Ujedinjenom Kraljevstvu nemaju takvu preporuku. Majčino mlijeko sadrži manje željeza od adaptiranog mlijeka, ali je više bioraspoloživo u obliku laktoferina, koji je sigurniji za majke i djecu od željezo-sulfata.

Svi, i AAP i NHS preporučuju suplementaciju vitaminom D za dojenčad. Početno proizvedeno mlijeko naziva se kolostrum, koji sadrži visok sadržaj imunoglobulina IgA, koji oblaže probavni trakt. Ovo pomaže u zaštiti novorođenčeta dok njegov vlastiti imunski sistem ne počne pravilno funkcionirati. Također stvara blagi laksativni učinak, izbacujući mekonij i pomažući u sprječavanju nakupljanja bilirubina (faktora koji doprinosi žutici).). Može doći do muške laktacije; proizvodnja ili primjena hormona prolaktina neophodna je za indukciju laktacije (vidi muška laktacija).

Stvarna nemogućnost proizvodnje dovoljne količine mlijeka je rijetka, a studije pokazuju da majke iz pothranjenih regija i dalje proizvode količine mlijeka sličnog kvaliteta kao i majke u razvijenim zemljama. Neki od najčešćih razloga su nepravilno sisanje (tj. beba se ne spaja efikasno s bradavicom), nedovoljan dojenje ili pumpanje da bi se zadovoljila opskrba mlijekom, određeni lijekovi (uključujući hormonske kontraceptive koji sadrže estrogen), bolest i dehidracija. Rjeđi razlog je Sheehanov sindrom, također poznat kao postporođajni hipopituitarizam, koji je povezan s nedostatkom prolaktina i može zahtijevati hormonsku nadomjesnu terapiju.

Količina proizvedenog mlijeka ovisi o tome koliko često majka doji i/ili pumpa: što više majka doji bebu ili pumpa, to se više mlijeka proizvodi. Korisnije je dojiti kada beba želi, a ne po rasporedu. U Cochraneovom pregledu došlo se do zaključka da se veća količina mlijeka izdoji slušanjem opuštajuće muzike tokom dojenja, uz zagrijavanje i masažu dojke prije i tokom hranjenja. Veća količina izdojenog mlijeka može se pripisati i slučajevima kada majka ranije počne izdojiti mlijeko, čak i ako dojenče ne može dojiti.

Koncentracija natrija je veća u mlijeku izdojenom ručno u poređenju sa upotrebom ručnih i električnih pumpica, a sadržaj masti je veći kada se dojka masira, uz slušanje opuštajuće muzike. Ovo može biti važno za dojenčad sa niskom porođajnom težinom.

## Sastav 
{{Infokutija nutritivna vrijednost
| ime = Majčino mlijeko
| alt slike =
| natpis =
| veličina_porcije = 100 
| kcal = 65–78
| ugljikohidrati = 6,7–7,8}g
| škrob =
| šećeri =
| laktoza = 6,7–7,8}g
| masti = 3,2–4,8g
| zasićene masti =
| transmasti =
| monomasti =
| polimasti =
| omega3 masti =
| omega6 masti =
| proteini = 0,8–1,4}g
| triptofan =
| treonin =
| izoleucin =
| leucin =
| lizin =
| metionin =
| cistin =
| fenilalanin =
| tirozin =
| valin =
| arginin =
| histidin =
| alanin =
| asparaginska kiselina =
| glutaminska kiselina =
| glicin =
| prolin =
| serin =
| hidroksiprolin =
| voda = 87–88 g
| holesterol =
| alkohol =
| kofein =
| vitA_µg =
| vitA_iu = 220
| beta-karoten_µg =
| lutein_µg =
| tiamin_µg = 21
| riboflavin_µg = 35
| niacin_mg = 0,15
| pantotenska_mg =
| vitB6_µg = 9–21
| folat_µg = 2–5
| vitB12_ug = 0,1
| choline_mg =
| vitC_mg = 4
| vitD_ug =
| vitD_iu = 2
| vitE_mg = 0,2
| vitK_ug = 0,2
| kalcij_mg = 20–25
| bakar_mg = 0,00001–0,00003
| gvožđe_mg = 0,03–0,07
| magnezij_mg = 3–3,5
| mangan_mg = 0,0003–0,0004
| fosfor_mg = 12–14
| kalij_mg = 40–55
| selen_ug = 1–2,5
| natrij_mg = 15–25
| cink_mg = 0,0001–0,0003
| opt1n =
| opt1v =
| napomena =
| izvor = 
| float           = right
}}

Majčino mlijeko sadrži masti, proteine, ugljikohidrate (uključujući laktozu i oligosaharide humanog mlijeka), te različit sastav minerala i vitamina. Sastav se mijenja tokom jednog hranjenja, kao i tokom perioda laktacije. Changes are particularly pronounced in marsupials.

[thumb|[Kolostrum vs majčino mlijeko]]

Tokom prvih nekoliko dana nakon porođaja, majka proizvodi kolostrum. To je rijetka žućkasta tekućina koja je ista ona tekućina koja ponekad curi iz dojki tokom trudnoće. Bogata je proteinima i antitijelima koja pružaju pasivni imunitet bebi (imunološki sistem bebe nije u potpunosti razvijen pri rođenju). Kolostrum također pomaže probavnom sistemu novorođenčeta da pravilno raste i funkcionira.

Kolostrum će se postepeno mijenjati u zrelo mlijeko. U prva 3-4 dana izgledat će rijetko i vodenasto i imat će vrlo slatki okus; kasnije će mlijeko biti gušće i kremastije. Majčino mlijeko gasi bebinu žeđ i glad i osigurava proteine, šećer, minerale i antitijela koja su bebi potrebna.

Osamdesetih i devedesetih godina 20. stoljeća, stručnjaci za laktaciju (De Cleats) pravili su razliku između prednjeg i zadnjeg mlijeka. Ali ova razlika uzrokuje zabunu jer ne postoje dvije vrste mlijeka. Umjesto toga, kako beba doji, sadržaj masti se vrlo postepeno povećava, a mlijeko s vremenom postaje sve masnije i masnije.

Nivo imunoglobulina A (IgA) u majčinom mlijeku ostaje visok od 10. dana do najmanje 7,5 mjeseci nakon porođaja.

Majčino mlijeko sadrži 0,8–0,9% proteina, 4,5% masti, 7,1% ugljikohidrata i 0,2% pepela (minerala). Ugljikohidrati su uglavnom laktoza; nekoliko oligosaharida na bazi laktoze (također nazvanih oligosaharidi ljudskog mlijeka) identificirano je kao manje komponente. Masna frakcija sadrži specifične trigliceride palmitate i oleinske kiseline (O-P-O trigliceride), a također i lipide s trans vezama (vidi: trans masti). Lipidi su vakcenska i konjugirana linolna kiselina (CLA) koji čine do 6% masti u ljudskom mlijeku.

Glavni proteini su alfa-laktalbumin, laktoferin (apo-laktoferin), IgA, lizozim i serumski albumin. U kiseloj sredini kao što je želudac, alfa-laktalbumin razmotava u drugačiji oblik i veže oleinsku kiselinu formirajući kompleks nazvan HAMLET koji ubija tumorske ćelije. Smatra se da ovo doprinosi zaštiti dojenih beba od raka.

Spojevi koji ne sadrže proteinski dušik, a čine 25% dušika u mlijeku, uključuju ureu, mokraćnu kiselinu, kreatin, kreatinin, aminokiseline i nukleotide. Majčino mlijeko ima cirkadijske varijacije; neki nukleotidi se češće proizvode tokom noći, a drugi tokom dana.

Dokazano je da majčino mlijeko obezbjeđuje endokanabinoide (prirodne neurotransmitere koje kanabis stimulira) 2-arahidonoilglicerol, anandamid, oleoiletanolamid, palmitoiletanolamid, Mogu djelovati kao stimulans apetita, ali također reguliraju apetit tako da dojenčad ne jede previše. To bi mogao biti razlog zašto bebe hranjene adaptiranim mlijekom imaju veći unos kalorija od beba koje se hrane majčinim mlijekom.

Majčino mlijeko nije sterilno i ima vlastiti mikrobiom, ali sadrži čak 600 različitih vrsta raznih bakterija, uključujući korisne *Bifidobacterium breve*, *B. adolescentis*, *B. longum*, *B. bifidum* i *B. dentium“*, koje doprinose kolonizaciji crijeva dojenčeta. Kao rezultat toga, može se definirati kao probiotička hrana, ovisno o tome kako se definira "probiotik". Majčino mlijeko također sadrži razne somatske i matične ćelije, a udio svakog tipa ćelija razlikuje se od osobe do osobe. Somatske ćelije su uglavnom  i mioepitelne ćelije izvedene iz majčinih mliječnih žlijezda. Pokazalo se da matične ćelije koje se nalaze u majčinom mlijeku mogu da se diferenciraju u razne druge ćelije uključene u proizvodnju tjelesnih tkiva, a mali dio njih prelazi preko crijevnog trakta dojenčeta u krvotok, kako bi stigle do određenih organa i transformirale se u potpuno funkcionalne ćelije. Zbog svoje raznolike populacije ćelija i višestrukih funkcija, istraživači tvrde da majčino mlijeko treba smatrati živim tkivom. Djeluju kao receptori mamci koji blokiraju vezivanje patogena, koji uzrokuju bolesti, što može pomoći u sprječavanju zaraznih bolesti. Oni također mijenjaju odgovore imunskih ćelija, što može koristiti dojenčetu. Od 2015. identificirano je više od stotinu različitih HMO-a; i broj i sastav variraju među ženama i svaki HMO može imati posebnu funkcionalnost.

Oni također mijenjaju odgovore imunih ćelija, što može koristiti dojenčetu. Od 2015. godine identificirano je više od stotinu različitih HMO-a; i broj i sastav variraju među ženama i svaki HMO može imati posebnu funkcionalnost.
Dojilje trebaju se konsultovati sa svojim ljekarom u vezi sa supstancama koje se mogu nenamjerno prenijeti na dojenče putem majčinog mlijeka, kao što su alkohol, virusi (HIV ili HTLV-1) ili lijekovi. Iako se većina dojenčadi zaražene HIV-om zarazi dojenjem, većina dojenčadi koju doje njihove HIV pozitivne majke nikada ne oboli od te bolesti. Iako ovaj paradoksalni fenomen sugerira da je rizik od prijenosa HIV-a između HIV pozitivne majke i njenog djeteta putem dojenja mali, studije su također pokazale da hranjenje dojenčadi majčinim mlijekom HIV-pozitivnih majki zapravo može imati preventivni učinak protiv prijenosa HIV-a između majke i djeteta. Osim toga, istraživanja su pokazala da žene koje se oslanjaju na adaptirano mlijeko mogu smanjiti razliku između nivoa imunske zaštite i kognitivnih sposobnosti od kojih koristi ima dijete koje se hrani majčinim mlijekom u odnosu na stepen u kojem dijete koje se hrani na flašicu ima koristi od toga. To se može postići davanjem dojenčadi hranjenoj adaptiranim mlijekom dopunskih dodataka goveđih membrana globula mliječne masti (MFGM) koji imaju za cilj oponašati pozitivne učinke MFGM-a koji su prisutni u majčinom mlijeku.

## Skladištenje izmuženog majčinog mlijeka 
[thumb|upright|Bočica [Izmuženo mlijeko|izmuženo majčino mlijeko]]
Izmuženo majčino mlijeko može se skladištiti. Lipaza može uzrokovati da odmrznuto mlijeko ima okus sapuna ili užeglosti zbog razgradnje mliječne masti. I dalje je sigurno za upotrebu i većina beba će ga popiti. Opekotina će spriječiti užeglost okusa na štetu antitijela.. It should be stored with airtight seals.  Neke plastične vrećice su dizajnirane za periode skladištenja kraće od 72 sata. Druge se mogu koristiti do 12 mjeseci ako se zamrznu. Ova tabela opisuje sigurno vremensko ograničenje skladištenja.

## Poređenje s drugim vrstama mlijeka 
Sve vrste sisara proizvode mlijeko, ali njegov  sastav za svaku vrstu znatno varira i druge vrste mlijeka se često veoma razlikuju od majčinog mlijeka. Po pravilu, mlijeko sisara koji često doje (uključujući ljudske bebe) je manje bogato ili vodenastije od mlijeka sisara čiji mladi rjeđe doje. Majčino mlijeko je primjetno rjeđe i slađe od kravljeg mlijeka. Punomasno kravlje mlijeko sadrži premalo željeza, retinola, vitamina E, C i D,  te  nezasićenih masti ili esencijalnih masnih kiselina za ljudske bebe. Punomasno kravlje mlijeko također sadrži više proteina, natrija, kalija, fosfora i hlorida, što može opteretiti nezrele bubrege dojenčeta. Osim toga, proteini, masti i kalcij u punomasnom kravljem mlijeku dojenčetu su teži za probavu i apsorpciju nego oni u majčinom mlijeku.

Sastav mlijeka torbara i monotremata sadrži esencijalne hranjive tvari, faktore rasta i imunska svojstva koja podržavaju razvoj torbara i kljunara. Količina lijeka vezana za majčine proteine plazme, veličina molekule lijeka, pH i/ili pKa lijeka i lipofilnost lijeka određuju hoće li i koliko lijeka proći u majčino mlijeko. Lijekovi koji se uglavnom ne vežu za proteine, imaju nisku molekularnu težinu i visoko su rastvorljivi u lipidima, vjerovatnije će ući u majčino mlijeko u većim količinama. Neki lijekovi nemaju utjecaja na bebu i mogu se koristiti tokom dojenja, dok drugi mogu biti opasni i štetni za dojenče.

Neki lijekovi koji se smatraju generalno sigurnim za upotrebu od strane dojilja, uz savjet ljekara ili farmaceuta, uključuju jednostavne analgetike ili lijekove protiv bolova kao što su paracetamol/acetaminofen, antihipertenzivi kao što su ACE-inhibitori enalapril i kaptopril, antidepresivi iz klase SSRI i SNRI, te lijekovi za gastroezofagusni refluks kao što su omeprazol i ranitidin.

S druge strane, postoje lijekovi za koje se zna da su toksični za bebu i stoga ih ne bi trebalo koristiti kod dojilja, kao što su hemoterapijski agensi koji su citotoksični poput ciklosporina,> imunosupresivi poput metotreksata, Cochraneov pregled proučavao je lijek domperidon (10&nbsp;mg tri puta dnevno), a rezultati su pokazali značajno povećanje količine proizvedenog mlijeka tokom perioda od jedne do dvije sedmice. Međutim, drugi pregled je zaključio da postoji malo dokaza da upotreba domperidona i metoklopramida za poboljšanje proizvodnje mlijeka djeluje. Umjesto toga, nefarmakološki pristupi poput podrške i češćeg dojenja mogu biti efikasniji. Visok unos kofeina kod dojilja može uzrokovati razdražljivost ili probleme sa spavanjem kod njihovih dojenčadi. Bacterial growth happens during transit.

Smatra se da je majčino mlijeko zdravije od kravljeg mlijeka i adaptiranog mlijeka za dojenčad kada je u pitanju ishrana dojenčeta u prvih šest mjeseci života, ali samo u ekstremnim situacijama međunarodne zdravstvene organizacije podržavaju hranjenje dojenčeta majčinim mlijekom zdrave dojilje, a ne mlijekom biološke majke. Jedan od razloga je taj što je neregulirano tržište majčinog mlijeka prepuno rizika, poput prisustva droga i lijekova na recept u doniranom majčinom mlijeku. Majčino mlijeko se može razrijediti drugim tekućinama radi povećanja volumena, uključujući kravlje mlijeko, sojino mlijeko i vodu, čime se umanjuju njegove zdravstvene prednosti.

Članak CBS iz 2015. citira uvodnik dr. Sarah Steele u *Journal of the Royal Society of Medicine*, u kojem se navodi da "tvrdnje o zdravstvenim učincima nisu klinički utemeljene i da sirovo ljudsko mlijeko kupljeno online predstavlja mnoge zdravstvene rizike." CBS je pronašao studiju Centra za zdravlje ponašanja u *Nationwide Children's Hospital* u Columbusu, Ohio koja je "otkrila da je 11 od 102 uzorka majčinog mlijeka kupljenih online zapravo pomiješano s kravljim mlijekom." Članak također objašnjava da mlijeko kupljeno online može biti nepravilno dezinficirano ili uskladišteno, pa može sadržavati bolesti koje se prenose hranom i zarazne bolesti poput hepatitisa i HIV-a.

## Konzumacija kod odraslih 
### Restorani i recepti 
Manjina ljudi, uključujući ugostitelje Hansa Lochena iz Švicarske i Daniela Angerera iz Austrije, koji vode restoran u New Yorku, koristili su majčino mlijeko, ili barem zagovarali njegovu upotrebu, kao zamjenu za kravlje mlijeko u mliječnim proizvodima i prehrambenim receptima. Prodavač sladoleda u londonskom Covent Gardenu, *The Licktators*, počeo je prodavati sladoled pod nazivom Baby Gaga u februaru 2011. godine. Svaka porcija koštala je 14 funti. Svo mlijeko donirala je gospođa Hiley koja je zarađivala 15 funti za svakih 280 grama i nazivala ga "odličnim sredstvom za pobjedu nad recesijom". Sladoled je rasprodan prvog dana. Uprkos uspjehu novog okusa, službenici Vijeća Westminstera uklonili su proizvod s jelovnika, kako bi se uvjerili da je, kako su rekli, "pogodan za ljudsku konzumaciju". Tammy Frissell-Deppe, porodična savjetnica specijalizirana za privrženo roditeljstvo, objavila je knjigu pod nazivom „Tajni recepti dojilje“, u kojoj se nalazi opsežna zbirka detaljnih recepata za hranu i pića koja sadrže majčino mlijeko. Majčino mlijeko se ne proizvodi niti distribuira industrijski ili komercijalno, jer se upotreba majčinog mlijeka kao hrane za odrasle smatra neobičnom za većinu kultura širom svijeta, a većina ne odobrava takvu praksu.
U Kostariki™ su provedena ispitivanja proizvodnje ljudskog sira i kreme od ljudskog mlijeka, kao alternative odbijanju od dojenja.

### Bodibilderi 
Iako ne postoje naučni dokazi koji pokazuju da je majčino mlijeko korisno za odrasle, prema nekoliko izvora vijesti iz 2015., bodibilderi koriste majčino mlijeko zbog njegove nutritivne vrijednosti. U članku ABC News iz februara 2015., jedan bivši takmičarski bodibilder je rekao: "Nije uobičajeno, ali poznajem ljude koji su to radili. Svakako se o tome dosta priča na forumima o bodibildingu na internetu." Nazivajući bodibildere "čudnom vrstom pojedinaca", rekao je: "Čak i ako istraživanja potpuno ne podržavaju ovu vrstu stvari, oni su skloni znanju o teretani i spremni su da daju šansu ako postoji bilo kakav potencijalni efekat." U vrijeme pisanja članka, u SAD-u je cijena majčinog mlijeka nabavljenog iz banaka mlijeka koje pasteriziraju mlijeko i imaju skupe kontrole kvaliteta i sigurnosti, iznosila oko 10 USD/US oz/ml, a cijena na alternativnom online tržištu, kupljenom direktno od majki, kreće se od 1 - 4 USD/US oz/ml 2, u poređenju s kravljim mlijekom koje košta oko 3,44 USD/US galon/US oz/ml 4.
### Erotska  laktacija 
U seksualne svrhe, neki parovi su odlučili da induciraju laktaciju izvan trudnoće kroz praksu koja se naziva "Erotska laktacija".

## Kontaminacija majčinog mlijeka 
Majčino mlijeko se često koristi kao bioindikator okoliša s obzirom na njegovu sposobnost akumuliranja određenih hemikalija, uključujući organohlorne pesticide. Istraživanja su pokazala da određeni organski zagađivači poput PCB-a, organohlornih pesticida, PCDD-a, PBDE-a i DDT mogu kontaminirati majčino mlijeko. Prema istraživanju provedenom 2002. godine, nivoi organohlornih [pesticida, PCB-a i [dioksina su smanjeni u majčinom mlijeku u zemljama gdje su ove hemikalije zabranjene ili na drugi način regulirane, dok nivoi PBDE-a rastu.

CDC je obezbijedio neke resurse za dojilje koje mogu koristiti za sigurnu upotrebu lijekova, uključujući LactMed, Mother to Baby, and The InfantRisk Center.

### Uticaj kontaminacije organohlornim pesticidima na dojenčad
Kada je majka izložena organohlornim pesticidima (OCP), njena dojenčad može biti izložena ovim OCP-ima putem majčinog mlijeka. Ovaj rezultat podržava studija provedena u Indiji, koja je otkrila da u svakom periodu laktacije dolazi do gubitka OCP-a iz majčinog tijela uključenog u dojenje. Provedena je longitudinalna studija kako bi se procijenili ostaci pesticida u uzorcima majčinog mlijeka i procijenio rizik izloženosti dojenčadi ovim pesticidima putem konzumacije majčinog mlijeka u Etiopiji. Procijenjeni dnevni unos (EDI) dojenčadi u ovoj studiji bio je iznad privremenog podnošljivog dnevnog unosa (PTDI) tokom prvog mjeseca dojenja, što ukazuje na to da postoji zdravstveni rizik za dojenčad koja konzumira majčino mlijeko u ranoj fazi dojenja u područjima istraživanja. Na osnovu ovih studija, izloženost žena tokom trudnoće ovim OCP-ima može dovesti do različitih zdravstvenih problema za fetus, kao što su niska porođajna težina, poremećaj hormona štitnjače i nervno kašnjenje.

## Također pogledajte
*Skladištenje i rukovanje majčinim mlijekom
*Začepljen mliječni kanal
*Javno dojenje
*Soba za dojenje
*Laktivizam

## Reference
## Dodatna literatuira
* 

## Vanjski linkovi 
* Drug Interactions with Human Milk
* *Human milk and lactation'' by Carol L. Wagner (Overview article, eMedicine, December 14, 2010)
* United Nations University Centre – Constituents of human milk – including comparison of human and cow's milk ones
* Children's Health Topics: Breastfeeding
* A comparison between human milk and cow's milk and The composition of cow's milk
* Meigs, EB (August 30, 1913) The comparative composition of human milk and of cow's milk, J.Biol.Chem 147–168


Kategorija:Dojka
Kategorija:Dojenje
Kategorija:Tjelesne tečnosti
Kategorija:Neonatologija
Kategorija:Babica
Kategorija:Mlijeko po životinjama
Kategorija:Imunologija
Kategorija:Njega beba