Elastičnost (ekonomija)

U ekonomiji, **elastičnost** mjeri reakciju jedne ekonomske varijable na promjenu druge. Ako je cjenovna elastičnost potražnje za nečim -2, povećanje cijene od 10% uzrokuje pad potražnje za 20%. Elastičnost u ekonomiji omogućava razumijevanje promjena u ponašanju kupaca i prodavaca sa promjenama cijena. Postoje dvije vrste elastičnosti potražnje i ponude, jedna je neelastična potražnja i ponuda, a druga je elastična potražnja i ponuda.

## Uvod 
Elastičnost je važan koncept u neoklasičnoj ekonomskoj teoriji i omogućava razumijevanje različitih ekonomskih koncepata, kao što su učestalost indirektnog oporezivanja, marginalni koncepti koji se odnose na teoriju firme, raspodjela bogatstva i različite vrste dobara koje se odnose na teorija potrošačkog izbora. Razumijevanje elastičnosti je također važno kada se raspravlja o raspodjeli blagostanja, posebno o potrošačkom višku, višku proizvođača ili vladinom višku.

Elastičnost je prisutna u mnogim ekonomskim teorijama, pri čemu se koncept elastičnosti pojavljuje u nekoliko glavnih indikatora. To uključuje cjenovnu elastičnost potražnje, cjenovnu elastičnost ponude, dohodovnu elastičnost potražnje, elastičnost supstitucije između faktora proizvodnje, unakrsnu cjenovnu elastičnost potražnje i elastičnost intertemporalne supstitucije .

U diferencijalnom računu, elastičnost je alat za mjerenje odziva jedne varijable na promjene u drugoj uzročnoj varijabli. Elastičnost se može kvantifikovati kao omjer procentualne promjene jedne varijable i procentualne promjene druge varijable kada druga varijabla ima uzročni utjecaj na prvu, a svi ostali uvjeti ostaju isti. Na primjer, faktori koji određuju potrošački izbor dobara koji se spominju u teoriji potrošača uključuju cijenu robe, raspoloživi budžet potrošača za takvu robu i zamjene robe.

Elastičnost je omjer bez jedinica, neovisno o vrsti veličina koje se mijenjaju. *Elastična* varijabla (sa vrijednošću apsolutne elastičnosti većom od 1) više nego proporcionalno reaguje na promjene u drugim varijablama. *Jedinična elastična* varijabla (sa vrijednošću apsolutne elastičnosti jednakom 1) odgovara proporcionalno na promjene u drugim varijablama. Nasuprot tome, *neelastična* varijabla (sa vrijednošću apsolutne elastičnosti manjom od 1) mijenja se manje nego proporcionalno kao odgovor na promjene u drugim varijablama. Varijabla može imati različite vrijednosti svoje elastičnosti na različitim početnim tačkama. Na primjer, za dobavljače robe, količina dobra koju isporučuju proizvođači može biti elastična po niskim cijenama, ali neelastična po višim cijenama, tako da bi porast od početno niske cijene mogao dovesti do više od proporcionalnog povećanja isporučena količina. Nasuprot tome, povećanje u odnosu na početno visoke cijene moglo bi dovesti do manje od proporcionalnog povećanja isporučene količine.

U empirijskom radu, elastičnost je procijenjeni koeficijent u jednačini linearne regresije gdje su i zavisna varijabla i nezavisna varijabla u prirodni logaritami. Elastičnost je popularan alat među empiristima jer je nezavisna od jedinica i na taj način pojednostavljuje analizu podataka.

Koncept cjenovne elastičnosti prvi je put citiran u neformalnom obliku u knjizi *Principles of Economics* koju je objavio autor Alfred Marshall 1890. Nakon toga, Joshua Levy i Trevor Pollock su krajem 1960-ih sproveli veliku studiju cjenovne elastičnosti ponude i cjenovne elastičnosti potražnje za američkim proizvodima.

## Definicija 
Elastičnost je mjera osjetljivosti jedne varijable na drugu. Visoko elastična varijabla će dramatičnije reagovati na promjene varijable o kojoj ovisi. X-elastičnost y mjeri frakcijski odgovor y na frakcijsku promjenu u x, što se može napisati kao

: x-elastičnost y: \varepsilon = \frac{\partial y / y}{\partial x / x}

U ekonomiji, zajedničke elastičnosti (cjenovna elastičnost potražnje, cjenovna elastičnost ponude i unakrsna elastičnost cijena) imaju isti oblik:

: P-elastičnost Q: \varepsilon = \frac{\partial Q / Q}{\partial P / P} ako je kontinuirano, ili \varepsilon = \frac{\frac{Q_2-Q_1}{Q_1}}{\frac{P_2-P_1}{P_1}} = \frac{\%\ \mbox{change in quantity Q}}{\%\ \mbox{change in price P}} ako je diskretno.

Pretpostavimo da cijena poraste za 1%. Ako je elastičnost ponude 0,5, količina raste za ,5%; ako je 1, količina se povećava za 1%; ako je 2, količina se povećava za 2%.

Posebni slučajevi:

: Savršeno elastično: \varepsilon\rightarrow\infty ; količina ima beskonačan odgovor čak i na malu promjenu cijene.
: Savršeno neelastično: \varepsilon=0 ; količina uopšte ne reaguje na promenu cijene.

Prihodi prodavača (ili, alternativno, rashodi potrošača) se maksimiziraju kada \varepsilon=-1 (jedinična elastičnosti) jer se u tom trenutku promjena cijene tačno poništava odgovorom na količinu, ostavljajući PQ nepromijenjeno. Da bi maksimizirala prihod, firma mora:

: Relativno elastična potražnja: povećati cijenu ako je potražnja neelastična: |\varepsilon|
: smanjiti cijenu ako je potražnja elastična: |\varepsilon|>1

Elastičnost potražnje je različita u različitim tačkama krivulje potražnje, tako da će za većinu funkcija potražnje, uključujući linearnu potražnju, firma koja slijedi ovaj savjet pronaći neku cijenu po kojoj |\varepsilon|=1 a dalje promjene cijena bi smanjile prihod. (Ovo nije tačno za neke teorijske funkcije potražnje: Q^d = 3P^{-.5 } ima elastičnost od -.5 za bilo koju vrijednost od P, tako da prihod beskonačno raste kako cijena raste do beskonačnosti iako se količina približava nuli. Vidi Izoelastična funkcija.)

## Vrste elastičnosti 
### Cjenovna elastičnost potražnje 
mini|Osnovna formula za cjenovnu elastičnost potražnje
Cjenovna elastičnost potražnje mjeri osjetljivost potražnje na cijenu. Dakle, mjeri postotak promjene potražnje kao odgovor na promjenu cijene.
centar|mini|400x400piksel
Primjer: U gornjem grafičkom prikazu koji pokazuje uticaj cijena na potražnju. Ako je cijena pizze 20 dolara po kojoj je tražena količina 5, ako dođe do povećanja cijene pizze na 30 dolara to će dovesti do smanjenja tražene količine na 3 što pokazuje da male promjene cijene pizze dovode do većih promijena u traženoj količini.

### Cjenovna elastičnost ponude 
mini|Izračunavanje cjenovne elastičnosti ponude
Cjenovna elastičnost ponude mjeri kako se količina dobra koju dobavljač želi da isporuči mijenja kao odgovor na promjenu cijene. Analogno cjenovnoj elastičnosti potražnje, ona bilježi opseg horizontalnog kretanja duž krive ponude u odnosu na stepen vertikalnog kretanja. Ako je elastičnost ponude nula, ponuda isporučenog dobra je "potpuno neelastična", a isporučena količina je fiksna. Izračunava se tako što se procentualna promjena isporučene količine podijeli sa procentom promjene cijene. Generalno, veći prihod će povećati traženu količinu jer će potrošači biti spremni da troše više.

### Unakrsna cjenovna elastičnost potražnje 
mini|412x412piksel| Osnovna formula za unakrsnu elastičnost cijena
Unakrsna elastičnost potražnje (ili unakrsna elastičnost potražnje) mjeri osjetljivost između tražene količine za jedno dobro kada dođe do promjene cijene drugog dobra. Kao uobičajena elastičnost, slijedi sličnu formulu cjenovne elastičnosti potražnje. Dakle, da bismo ga izračunali, procentualna promjena količine prvog dobra dijeli se sa procentom promjene cijene drugog dobra. Pronalaženje visoke unakrsne cjenovne elastičnosti između roba može ukazivati na to da su one vjerovatnije zamjene i da mogu imati slične karakteristike. Ako je elastičnost unakrsnih cijena negativna, roba će vjerovatno biti komplementarna .

Primjeri unakrsne cjenovne elastičnosti iz stvarnog svijeta:

### Elastičnost obima 
*Elastičnost obima* ili *elastičnost izlaza* mjeri procentualnu promjenu izlaza izazvanu kolektivnom promjenom procenta u upotrebi svih ulaza. Kaže se da proizvodna funkcija ili proces pokazuje konstantne povrate na skalu ako procentualna promjena inputa rezultira jednakim postotkom izlaza (elastičnost jednaka 1). Pokazuje povećanje povrata na skalu ako procentualna promjena inputa rezultira većom promjenom u procentu proizvodnje (elastičnost veća od 1). Definicija opadajućeg prinosa na obim je analogna.
mini|Principi ekonomije (1890) -- Alfred Marshall
alt=pioneering views|mini| Antoine Augustin Cournot

## Determinante elastičnosti 
Postoje različiti faktori koji mogu uticati na elastičnost, a ti faktori se razlikuju za tipove elastičnosti.

### Faktori koji utječu na cjenovnu elastičnost potražnje 
#### Dostupnost zamjene 
Ako proizvod ima različite dostupne zamjene koje postoje na tržištu, vjerovatno je da bi bio elastičan. To je zbog činjenice da ako je proizvod toliko suštinski važan za svakodnevni život potrošača, promjena cijene vjerojatno neće utjecati na njegovu potražnju. Činjenica da je potrošaču potrebna roba u skorijoj budućnosti, znači da je vjerovatno da će nastaviti sa kupnjom bez obzira na to na dužem vremenskom periodu. Ovo pokazuje neelastičnost potražnje, jer čak i ako dođe do velikog povećanja cijene proizvoda, nema smanjenja potražnje. Međutim, ako potrošač ne bi mogao priuštiti novu cijenu proizvoda, vjerovatno bi morao naučiti živjeti bez njega, čineći cijenu dugoročno elastičnom.

#### Procenat prihoda potrošenog na dobro 
Kada potrošač potroši značajan dio svog prihoda na robu, to pokazuje elastičnu potražnju. To ukazuje da će promjena cijene robe imati mali utjecaj na sklonost granične potrošnje potrošača. Ako je dohodak koji potrošač troši na robu u malom dijelu njihovog ukupnog prihoda, to znači da je cjenovna elastičnost potražnje niska u tom slučaju.

Također, možemo također odrediti faktore koji utiču na elastičnost potražnje uzimajući u obzir tri „Intuitivna faktora". Kao prvo, možemo uzeti u obzir da postoji različita priroda elastičnosti kada se teži „marki“ proizvoda ili „kategoriji“ proizvoda, određena marka proizvoda podliježe elastičnosti jer je druga marka može zamijeniti, dok „kategorija ” proizvoda ne može se lako zamijeniti drugom kategorijom proizvoda. Drugo, kao komplementarni proizvod, postoje neke robe koje su neelastične jer kupac može imati obavezu da ih kupi u budućnosti, kao što je rezervni dio za vozila. Treće, potrošač uglavnom obraća pažnju na proizvod koji košta veći dio njihove potrošnje, pa bi svaka promjena cijene ovog proizvoda ili usluge odmah utjecala na potražnju potrošača, pa je ova vrsta proizvoda elastična, dok proizvod koji nije dio većina kupovine potrošača je neelastična zbog efekta „male uključenosti u proizvode“.

### Faktori koji utječu na cjenovnu elastičnost ponude 
#### Dostupnost oskudnih resursa na tržištu 
Ovo je jedan od faktora koji utječu na cjenovnu elastičnost bilo koje industrije ako industrija koristi oskudne resurse za proizvodnju robe. Ukoliko dođe do povećanja potražnje za robom, preduzeće neće moći da zadovolji potražnju zbog dostupnosti resursa. Dakle, to će povećati cijene resursa, što će dovesti do odgovarajućeg povećanja cijena proizvodnih dobara. Na primjer, benzin je prirodni resurs, pa je stoga oskudan. Ako se potražnja za benzinom poveća zbog nestašice benzina, to će dovesti do povećanja cijena benzina.

#### Broj konkurenata u industriji 
Ovo znači da ako broj konkurenata proizvodi istu robu, postoji lahka nabavka robe i stoga je ponuda neelastičnija sa povećanjem konkurencije.

#### Ostali 
Kao i na cjenovnu elastičnost potražnje, vrijeme također utiče na cjenovnu elastičnost ponude. Međutim, postoje i drugi faktori koji utječu na to, kao što su: kapacitet, dostupnost sirovina, fleksibilnost i broj konkurenata na tržištu. Međutim, vremenski horizont je vjerovatno najutjecajnija šteta cjenovnoj elastičnosti ponude.

Što je vremenski horizont duži, kupcima robe je lakše izabrati alternativne proizvode (zamjene). Nadalje, kako se vrijeme za dobavljače da odgovore na promjene cijena povećava, određena promjena cijene će imati značajniji uticaj na ponudu. Međutim, dobavljači također mogu zaposliti više radne snage prekovremeno, prikupiti više sredstava, izgraditi više novih fabrika kako bi proširili proizvodne kapacitete i na kraju povećali ponudu. Općenito, dugoročna ponuda je elastičnija od kratkoročne ponude jer je proizvođačima potrebno neko vrijeme da prilagode svoju sposobnost prilagođavanja promjenama potražnje.

## Primjene 
Koncept elastičnosti ima širok spektar primjena u ekonomiji. Konkretno, razumijevanje elastičnosti je fundamentalno za razumijevanje odgovora ponude i potražnje na tržištu.

Elastičnost je takođe važan koncept za preduzeća i vlade. Za preduzeća, elastičnost je relevantna u izračunavanju fluktuacije cijena robe i njenog odnosa prema prihodu.

Za preduzeća, koncept elastičnosti se također može primijeniti na strategiju cijena. S jedne strane privrednik mora da računa da će smanjenje cijene nužno povećati potražnju za njihovim proizvodima, ili neće biti neophodno i riješiti gubitak za kompaniju S druge strane, preduzeće mora da razmotri da li povećanje cijene a smanjenje količine proizvodnje dovelo je do većeg prihoda. Da bi se odgovorilo na to, sugeriše se da ako je potražnja za tim proizvodom dovoljno elastična, za preduzeća je isplativo da smanje cijenu i puste da se potražnja vremenom povećava. Ali s druge strane, ako je cijena neelastična, isplativo je smanjiti količinu proizvodnje i pustiti da cijena raste, jer kako je proizvod dovoljno neelastičan, tako potrošač nema alternativu da kupi drugu vrstu proizvoda ili usluge da ga zamijeni. Iako je jasno da preduzeće ne bi trebalo da dozvoli da cijena njihovog proizvoda pređe taj prag neelastičnosti, ako jeste, onda će proizvod biti podložan cjenovnoj elastičnosti i na njega će uticati opadajuća potražnja tokom vremena.

Ostale uobičajene upotrebe elastičnosti uključuju:

* Analiza pojavnosti poreskog opterećenja i drugih državnih politika. *Vidi Poreska incidenca*.
* Elastičnost potražnje po prihodu, koja se koristi kao pokazatelj zdravlja industrije, budućih obrazaca potrošnje i vodič za investicione odluke preduzeća. *Vidi Elastičnost potražnje dohotka*.
* Efekti međunarodne trgovine i uvjeti trgovine. *Vidi stanje Marshall–Lerner i tezu Singer–Prebisch .*
* Analiza ponašanja potrošnje i štednje. *Vidi hipotezu o trajnom dohotku.*
* Analiza oglašavanja na potražnju potrošača za pojedinom robom. *Vidi Elastičnost potražnje oglašavanja.*

## Varijante 
U nekim slučajevima umjesto toga se koristi diskretna (neinfinitezimalna) elastičnost luka. U drugim slučajevima, kao što je modificirano trajanje u trgovanju obveznicama, procentualna promjena izlaza podijeljena je jediničnom (ne postotnom) promjenom ulaza, čime se umjesto toga dobije poluelastičnost.

## Reference
Kategorija:Mikroekonomija
Kategorija:Pages with unreviewed translations