Ateistička opklada

**Ateistička opklada** je ateistički odgovor na Pascalovu opkladu te se tiče postojanja Boga. Formulirao ju je filozof Michael Martin, te ju je objavio u svojoj knjizi iz 1990. godine "Atheism: A Philosophical Justification", odnosno "Ateizam: Filozofsko obrazloženje".

Jedna varijanta opklade ukazuje na to da, pošto dobro i brižno božanstvo nagrađuje dobra djela, osobe bi trebale živjeti dobar život bez religije, te da i ako Bog ne postoji dobra djela bi i dalje bila cijenjena. Još jedna varijacija predlaže da će Bog nagraditi iskrene nevjernike umjesto neiskrenih vjernika.

## Objašnjenje 
Opklada predlaže da, kada bi se proučile mogućnosti o tome kako živjeti život, moglo bi se doći do jednog od sljedećih ishoda:

* Možeš živjeti život u dobroti i vjerovati u Boga, a dobar Bog postoji; u tom slučaju ideš u Raj te je tvoj dobitak beskonačan.
* Možeš živjeti život u dobroti a nevjerovati u Boga, a dobar Bog postoji; u tom slučaju ideš u Raj te je tvoj dobitak beskonačan.
* Možeš živjeti život u dobroti i vjerovati u Boga, a dobar Bog ne postoji; u tom slučaju činiš svijet boljim mada je tvoj dobitak ograničen.
* Možeš živjeti život u dobroti i nevjerovati u Boga, a dobar Bog ne postoji; u tom slučaju činiš svijet boljim mada je tvoj dobitak ograničen.
* Možeš živjeti zao život i vjerovati u Boga, a dobar Bog postoji; u tom slučaju ideš u Pakao te je tvoj gubitak beskonačan.
* Možeš živjeti zao život i nevjerovati u Boga, a dobar Bog ne postoji; u tom slučaju ideš u Pakao te je tvoj gubitak beskonačan.
* Možeš živjeti zao život i vjerovati u Boga, a dobar Bog ne postoji; u tom slučaju činiš svijet gorim mada je tvoj gubitak ograničen.
* Možeš živjeti zao život i nevjerovati u Boga, a dobar Bog ne postoji; u tom slučaju činiš svijet gorim mada je tvoj gubitak ograničen.
Sljedeća tabela prikazuje vrijednosti svih mogućih varijanti:

**Dobar Bog postoji**

**Dobar Bog ne postoji**

Sudeći po ovim vrijednostima, Martin smatra da je očigledno bolje živjeti u dobroti bez obzira da li bilo koja osoba vjeruje u Boga.

## Argumenti protiv opklade 
Pascalova opklada je zasnovana na biblijskom principu spasenja pomoću vjerovanja. Ishodi su samim time zasnovani na vjeri, kako je to prikazano na tabeli ispod:

Ateistička opklada se zasniva na vjerovanju da će dobar Bog nagraditi nevjernike ako žive život u dobroti. Pretpostavka je da ako osoba živi život u dobroti i ako postoji dobar Bog, doći će do +∞ (beskonačan dobitak) ishoda.

Pascal je ignorirao mogućnost da može postojati Bog koji nagrađuje nevjernike koji su živjeli u dobroti sa +∞ (beskonačan dobitak) ishodom, dok ateistička opklada ignorira mogućnost da postoji Bog koji ne nagrađuje nevjernike iako su živjeli život u dobroti.

Pascalova opklada pretpostavlja da ako osoba živi život u dobroti a ne vjeruje u Boga, a da Bog postoji, da će završiti sa -∞ (beskonačan gubitak) ishodom. Samim time, ateistička opklada ne odgovara na Pascalovu jer smatra da je Bog u potpunosti drugačiji od Pascalovog.

## Alternativna varijanta opklade 
Ovaj citat se najčešće pogrešno prisvaja Marku Aureliju. Tačan izvor nije pronađen.

Malo drugačiji, i znatno manje formalnija varijanta opklade (prikazana iznad) se javila na raznim internetskim blogovima te se najčešće pogrešno prisvaja Marku Aureliju. Razlikuje se u tome što se bavi mogućnošću da mogu postojati nepravedna božanstva u vidu služenja. Također pretvara pitanje u politeističko zato što se koristi termin "božanstva" umjesto "Bog". Treba također ukazati da se postavljaju dva zaključka bez preispitivanja: da će se dobar život pamtiti i da se dobar život jednostavno ne završava.

Važno je spomenuti da se obe varijante ne bave konceptom da je bogosluženje sastavni i posljedični čin vjerovanja u božanstva. Ovo je pogotovo učigledno u Pascalovoj opkladi gdje se navodi da je samo vjerovanje u Boga dovoljno za beskonačan dobitak (spasenje kroz vjeru), te ignorira mogućnost u postojanje Boga za koga je nedovoljna sama vjera, već zahtjeva neku vrstu bogosluženja u vidu obreda ili sličnih radnji kako bi se izbjegla kazna u nekom smislu (ova se pretpostavka može lako naći u većini "većih" religija poput rimokatoličanstva, hinduizma, islama i drugih).

Na kraju svega, sve tri opklade ignoriraju još jednu mogućnost: ako neka osoba vjeruje u postojanje Boga, te se većina religija sastoji od raznih bogosluženja na koje se troši vrijeme, energija i resursi umjesto na druge vrste rada, a taj Bog ne postoji ili taj Bog ne podržava metode na kojima se vršilo bogosluženje, onda nije došlo do poboljšanja svijeta, nego do značajnog traćenja vremena, resursa i energije.

## Reference 
Kategorija:Ateizam
Kategorija:Filozofija