open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Blanche Huber

**Blanche Huber** (oko 1900 – 1940.) bila je prva žena na Malti koja se školovala za doktoricu. Diplomirala je kao doktorica na Univezitetu na Malti 1925, a upisala ga je 1919. Međutim, Huber nikada nije radila kao doktorica, nego je uvijek radila kao apotekarica u Żejtunu.

## Biografija 
Blanche Huber je rođena u Birkirkari, od Hon Josepha Hubera, a kasnije se udala za Josepha Caruanu, kolegu medicinskog stručnjaka. Huber je odlučila upisati dulji studij medicine, a Camilleri, studij književnosti, diplomirala je prije nje 1922.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1900.
Kategorija:Umrli 1940.
Kategorija:Biografije, Birkirkara
Kategorija:Malteški liječnici
Pastilla

mini|desno|Pastilla

**Pastilla** (), transliterirana kao bastilla, bisteeya, b'stilla ili bstilla, tradicionalno je jelo marokanske kuhinje čije porijeklo seže u islamsku Španiju. Nakon pada Granade, posljednjeg islamskog grada u Španiji, muslimani koji su tražili utočište u Magrebu donijeli su sa sobom vlastitu kulinarsku tradiciju, uključujući pastille. Pojam dolazi od španjolske riječi pasta ("tjestenina").

## Svojstva i priprema 
Tradicionalno, pastila je pita od golubljeg mesa. Budući da je to često teško pronaći, obično se koristi piletina izrezana na male komade. U proizvodnji se također može koristiti riba ili iznutrice raznih životinja. Pastila se obično poslužuje kao predjelo na početku posebnih jela.

Pripravak je to koji spaja okus slatkog i slanog: niz slojeva lisnatog tijesta, usoljeno meso, polagano kuhano u juhi i začinima pa usitnjeno, te hrskavi sloj prženih i nasjeckanih badema, cimeta i šećera. Nadjev se priprema dan ranije i pravi tako da se komadi mesa preprže na ulju. Zatim se stave u tavu i zakuhaju s preostalim uljem, lukom, vodom, peršinom i raznim začinima. Tekućinu se ohladi i zgusne u kremasti umak s tučenim jajima. Meso i koža se samelje i dodaje u umak, te hladi preko noći.

Prvi sloj tijesta poslaže se u okrugli pleh i namaže maslacem. Zatim se rasporedi sloj umaka, pokrije lisnatim tijestom i ponovi s drugim slojem umaka i tjestenine. Potom se zapeče u pećnici, pospe šećerom u prahu, cimetom i nasjeckanim bademima te posluži.

## Reference 
Kategorija:Marokanska kuhinja
Kategorija:Mediteranska kuhinja
Kategorija:Alžirska kuhinja
Kategorija:Jela od piletine
Kategorija:Jela od ribe
Adis Bećiragić

**Adis Bećiragić** (rođen 18. juna 1970) nekadašnji je bosanskohercegovačko-turski košarkaš i sadašnji trener. Igrao je na poziciji plejmejkera. Bio je jedan od ključnih igrača reprezentacije Bosne i Hercegovine tokom 1990-ih.

## Karijera 
Nastupao je za po dva kluba u Bosni i Hercegovini i Turskoj, gdje je stekao i državljanstvo pod imenom **Aziz Bekir**.

S reprezentacijom je nastupio na tri evropska prvenstva: 1993, 1997. i 1999.

Igračku karijeru okončao je 2000, a trenersku je počeo 2011 (od 2007. do 2010. bio je pomoćni trener). Na klupi Torku Konyaspora bio je od 2013. do 2016, dok je 2017. i 2018. vodio Uşak Sportif.

Godine 2022. preuzeo je bosanskohercegovačku reprezentaciju, s kojom se plasirao na Evropsko prvenstvo 2025. Uporedo vodi i kosovski klub Trepça, na čiju je klupu sjeo 2023.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na sajtu za statistike Turske košarkaške lige 
* Profil na *eurobasket.com* 

Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaši
Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaški treneri
Kategorija:Turski košarkaši
Kategorija:Turski košarkaški treneri
Kategorija:Košarkaši KK Bosne
Kategorija:Košarkaši KK Čelik
Kategorija:Košarkaši Türk Telekoma
Kategorija:Košarkaši Ülkerspora
Kategorija:Selektori košarkaške reprezentacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaši u Turskoj
Vladimir Kraus Rajterić

**Vladimir Kraus Rajterić** (Zagreb, 14. decembar 1924 - 29. juli 1996.) bio je jugoslavenski i hrvatski kompozitor muzike u tv-serijama i filmovima. U periodu između 1943—48 muziku je učio privatno kod kompozitora Ive Kirigina. 
Njegov kompozitorski rad vezan je gotovo isključivo uz film i gotovo uvijek pisao je za velike muzičke sastave, predstavljajući se kao izuzetan poznavalac orkestra. Njegove tradicionalno pisane partiture često se temelje na muzičkom folkloru. Pored velikog broja dokumentarnih i animiranih filmova, a do 1972. komponirao je muziku i za 16 igranih filmova. Bio je i dugogodišnji muzički voditelj u tonskom studiju Jadran filma.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.discogs.com/artist/2222941-Vladimir-Kraus-Rajteri%C4%87?srsltid=AfmBOooFrUJQupKkTvAMCqXMSm42xX9xK9A_R4hx6ZnTW0-NzY89NIPI
* https://www.festival-cannes.com/en/p/vladimir-kraus-rajteric/
* https://bsf.si/en/name/vladimir-kraus-rajteric/

Kategorija:Rođeni 1924.
Kategorija:Umrli 1996.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski kompozitori
Kategorija:Jugoslavenski kompozitori
Superkup Bosne i Hercegovine 2024.

**Superkup Bosne i Hercegovine 2024.** bio je šesto izdanje Superkupa Bosne i Hercegovine, godišnje nogometne utakmice u kojoj se takmiče šampion Premijer lige Bosne i Hercegovine i osvajač Kupa Bosne i Hercegovine iz prethodne sezone. Utakmica je odigrana na stadionu Bilino Polje u Zenici 22. maja 2025, a učestvovali su Borac iz Banja Luke, koji je šampion 2023/2024 sezone Premijer lige i Zrinjski iz Mostara, koji je osvajač Kupa sezone 2023/2024.

Ovo je bio prvi Superkup u Bosni i Hercegovini od 2001, nakon njegovog preuređenja 2024. Zrinjski je pobijedio Borac rezultatom 1–0 i osvojio svoju prvu titulu Superkupa.

## Pozadina 
Od 2001. Superkup nije bio organizovan zbog slabe zainteresovanosti timova i gledalaca, teškoće u pronalasku termina, priprema i evropskih utakmica koje šampion i osvajač Kupa igraju na samom početku sezone. Međutim, u maja 2024. Nogometni savez Bosne i Hercegovine odlučuje da će se Superkup ponovo igrati od 2023/2024 sezone.

## Utakmica 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

6
Ivana Boban

**Ivana Boban** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 13. jula 1971. u Zagrebu, gdje je 1998. diplomirala na Akademiji dramske umjetnosti.
Od 2000. postaje članica ansambla Drame HNK u Zagrebu. Nastupala je i u mnogim pozorištima u Hrvatskoj i u drugim zemljama.

Jedna je od dvadeset potpisnika pisma upućenog zagrebačkom gradonačelniku Milanu Bandiću, u kojemu izražavaju svoju zabrinutost imenovanjem Zlatka Hasanbegovića članom Pozorišnog vijeća HNK Zagreb.

Godine 2019. udala se za kolegu Luku Dragića.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
### **Sinhronizacija** 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatske glumice
Chromatica

***Chromatica*** je studijski album američke pop pjevačice Lady Gaga izdat 2020. godine. Izdavanje je prvobitno bilo planirano za 10. april 2020., ali je odgođeno zbog pandemije COVID-19.

## Spisak pjesama 
# «Chromatica I» 1:00
# «Alice» 2:57
# «Stupid Love» 3:13
# «Rain on Me» (ft. Ariana Grande) 3:02
# «Free Woman» 3:11
# «Fun Tonight» 2:53
# «Chromatica II» 0:41
# «911» 2:52
# «Plastic Doll» 3:41
# «Sour Candy» (ft. BLACKPINK) 2:37
# «Enigma» 2:59
# «Replay» 3:06
# «Chromatica III» 0:27
# «Sine from Above» (ft. Elton John) 4:04
# «1000 Doves» 3:35
# «Babylon» 2:41

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 2020.
Kategorija:Albumi Lady Gage
Rezolucija 1581 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1581** donesena je 18. januara 2005, na 5112. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 1503 (2003), 1534 (2004), Vijeće je odobrilo produženje mandata sedam kratkoročnih sudija Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) kako bi im se omogućilo da završe suđenje u slučajevima na kojima su radili. To je bila prva rezolucija Vijeća sigurnosti usvojena 2005.

Vijeće sigurnosti očekivalo je da će produženje mandata sudija unaprijediti postupke i omogućiti MKSJ-u da ispuni svoje obaveze prema strategiji završetka rada. Postupajući po zahtjevu Generalnog sekretara Kofija Annana, Vijeće produžava mandate ad litem sudija kako slijedi:

:(a) Sudija Rasoazanany i sudija Swart završavaju slučaj Hadžihasanović;
:(b) Sudija Brydensholt i sudija Eser završavaju slučaj Orić;
:(c) Sudija Thelin i sudija Van Den Wyngaert završavaju slučaj Ljimaj;
:(d) sudija Canivell da završi slučaj Krajišnik;
:(e) sudija Szénási da završi slučaj Halilović ako mu je dodijeljen;
:(f) sudija Hanoteau da završi slučaj Krajišnik ako mu je dodijeljen.

Vijeće je primilo k znanju namjeru MKSJ-a da završi slučaj Hadžihasanović do kraja septembra 2005, slučaj Halilović prije kraja oktobra 2005, slučajeve Orić i Ljimaj do kraja novembra 2005. i slučaj Krajišnik prije kraja aprila 2006.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1581(2005))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1581
1581
1581
1581
1581
1581
Rezolucija 1800 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1800** donesena je 20. februara 2008, na 5841. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 1581 (2005), 1597 (2005), 1613 (2005), 1629 (2005) 1660 (2006) i 1668 (2006), Vijeće je odobrilo imenovanje više ad litem sudija od 12 predviđenih statutom suda.

Kako bi se Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju omogućilo da što prije provede dodatna suđenja i ispuni svoju strategiju završetka rada, Vijeće sigurnosti je odobrilo imenovanje više ad litem sudija od 12 predviđenih statutom suda.

Postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je odlučilo da Generalni sekretar može imenovati, u okviru postojećih resursa, dodatne ad litem sudije u Tribunal, uprkos činjenici da bi ukupan broj ad litem sudija imenovanih u vijeća, s vremena na vrijeme, privremeno premašio maksimum od 12 predviđen statutom Tribunala. Ukupan broj ne bi trebao biti veći od 16 u bilo kojem trenutku, vraćajući se na maksimum od 12 najkasnije do 31. decembra 2008.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1800(2008))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1800
1800
1800
1800
1800
1800
1800
Rezolucija 1629 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1629** donesena je 30. septembra 2005, na 5273. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon razmatranja Statuta Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ), odlučila je da sutkinja Christine Van Den Wyngaert može učestvovati u slučaju Mile Mrkšića, prije nego što je počeo njen mandat za stalnu sutkinju Tribunala.

Mandat Wyngaert trebao je početi 17. novembra 2005, a suđenje u slučaju Mrkšić trebalo je početi 3. oktobra 2005.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1629(2005))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1629
1629
1629
1629
Kristina Krepela

**Kristina Krepela** jest hrvatska televizijska i filmska glumica, najpoznatija po ulogama u filmovima *Žena mušketir* i *Lov u Bosni* te u telenoveli *Ne daj se, Nina*, hrvatskoj verziji *Ružne Betty*.

## Biografija 
Rođena je 4. septembra 1979. u Zagrebu, gdje je diplomirala na *Akademiji dramske umjetnosti*.

Njena prva uloga bila je u kratkom filmu *Leptir* (Butterfly) 2003. Njena sljedeća uloga nije bila tako mala, glumila je špansku infantu Mariju Tereziju u televizijskom filmu Hallmark Channela *Žena mušketir*, zajedno s Gérardom Depardieuom, Michaelom Yorkom, Nastassjom Kinski, Johnom Rhys-Daviesom i Susie Amy.

Vratila se u Zagreb, igrajući ulogu Ivane u hrvatskoj telenoveli *Ljubav u zaleđu*. Godine 2007. imala je malu ulogu u filmu *Lovci u Bosni*, zajedno s Richardom Gereom.

Od oktobra 2007, glumila je Barbaru u seriji *Ne daj se, Nina*, hrvatskoj verziji *Ružne Betty* i nepoznatu ženu u Igri prijestolja.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
### **Sinhronizacija** 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1979.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatske glumice
Rezolucija 1668 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1668** donesena je 10. aprila 2006, na 5407. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja rezolucija 1581 (2005), Vijeće je produžilo mandat sudiji Joaquínu Canivellu na Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) nakon njegovog mandata kako bi mu se omogućilo da završi jedan slučaj.

Generalni sekretar Kofi Annan zatražio je od Vijeća da produži Canivellov mandat kako bi mogao završiti slučaj Krajišnik, uprkos činjenici da je njegov rad na MKSJ-u bio duži od tri godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1668(2006))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1668
1668
1668
1668
1668
1668
Rezolucija 1775 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1775** donesena je 14. septembra 2007, na 5742. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je usvojilo rezoluciju, nakon što je opozvalo Rezoluciju 1504 (2003). Postupajući po preporuci Generalnog sekretara Ban Ki-moona, Vijeće sigurnosti produžilo je imenovanje Carle Del Ponte za tužiteljicu Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju do kraja 2007.

Sa 14 glasova za, uz jedan suzdržani glas (Rusija), Vijeće je usvojilo rezoluciju 1775 (2007), kojom se produžava imenovanje gđe Del Ponte, koje je trebalo isteći tog dana, za konačni period koji bi se završio 31. decembra 2007.

U pismu poslanom predsjedniku Vijeća ranije te sedmice (dokument S/2007/538), Generalni sekretar je napomenuo da, iako je gđa Del Ponte naznačila da ne želi biti ponovo imenovana na novi mandat, bila bi voljna da joj se trenutni mandat produži do kraja godine, do imenovanja nove tužiteljice.

U tom cilju, Generalni sekretar je rekao da, kako se Tribunal približava završetku svog mandata, produženje mandata gđe Del Ponte omogućilo bi više vremena za odgovarajuće konsultacije u vezi s imenovanjem nasljednika. Štaviše, u interesu kontinuiteta, stabilnosti i efikasnosti Tribunala, produženje bi također izbjeglo poteškoće povezane s privremenim rješenjem "u kritičnom trenutku njegovog rada". Predlažući da Vijeće razmotri poduzimanje takve akcije, dodao je da će, u dogledno vrijeme, podnijeti ime svog kandidata za poziciju tužioca.

Nakon akcije Vijeća, predstavnik rusije rekao je da njegova delegacija dijeli šire razumijevanje Vijeća u vezi s potrebom odgađanja pitanja imenovanja novog tužioca za Tribunal za bivšu Jugoslaviju. Postojalo je nekoliko načina za rješavanje tog u suštini tehničkog pitanja, ali metoda koja je uvedena za rješavanje problema čini se najmanje uspješnom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1775(2007))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1775
1775
1775
1775
1775
1775
Rezolucije
Rezolucije
1775
Rezolucija 1613 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1613** donesena je 26. jula 2005, na 5236. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 827 (1993), 1166 (1998), 1329 (2003), 1411 (2002), 1431 (2002), 1481 (2003), 1503 (2003), 1534 (2004) i 1597 (2005), Vijeće je proslijedilo Generalnoj skupštini na razmatranje listu kandidata za privremene sudije Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).

Lista od 34 kandidata koju je primio Generalni sekretar Kofi Annan, a koja je bila manja od minimalnog broja kandidata propisanog Statutom MKSJ-a, bila je sljedeća:
* Tanvir Bashir Ansari (Pakistan)
* Melville Baird (Trinidad i Tobago)
* Frans Bauduin (Nizozemska)
* Giancarlo Roberto Belleli (Italija)
* Ishaq Bello (Nigerija)
* Pedro David (Argentina)
* Ahmad Farawati (Sirija)
* Elizabeth Gwaunza (Zimbabve)
* Burton Hall (Bahami)
* Frederik Harhoff (Danska)
* Frank Höpfel (Austrija)
* Tsvetana Kamenova (Bugarska)
* Muhammad Muzammal Khan (Pakistan)
* Uldis Kinis (Latvija)
* Raimo Lahti (Finska)
* Flavia Lattanzi (Italija)
* Antoine Mindua (Demokratska Republika Kongo)
* Jawdat Naboty (Sirija)
* Janet Nosworthy (Jamajka)
* Chioma Egondu Nwosu-Iheme (Nigerija)
* Prisca Matimba Nyambe (Zambija)
* Michèle Picard (Fraqncuska)
* Brynmor Pollard (Gvajana)
* Árpád Prandler (Mađarska)
* Kimberly Prost (Kanada)
* Sheikh Abdul Rashid (Pakistan)
* Vonimbolana Rasoazanany (Madagaskar)
* Ole Bjørn Støle (Norveška)
* Krister Thelin (Švedska)
* Klaus Tolksdorf (Njemačka) 
* Stefan Trechsel (Švicarska)
* Abubakar Bashir Wali (Nigerija)
* Tan Sri Dato Lamin Hadži Mohd Junus (Malezija)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1613(2005))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1613
1613
1613
1613
1613
1613
Rezolucija 1597 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1597** donesena je 20. aprila 2005, na 5165. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 827 (1993), 1166 (1998), 1329 (2003), 1411 (2002), 1431 (2002), 1481 (2003), 1503 (2003) i 1534 (2004), Vijeće je izmijenilo statut Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) kako bi se omogućio ponovni izbor privremenih sudija.

Vijeće sigurnosti je primilo novu listu kandidata za privremene sudije u MKSJ-u, a rok za nominacije je produžen do 31. marta 2005, na zahtjev Generalnog sekretara za dodatno produženje. 27 sudija koje je izabrala Generalna skupština, čiji je mandat istekao 11. juna 2005., mogli su biti ponovo izabrani, a postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, statut je shodno tome izmijenjen.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1597(2005))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1597
1597
1597
1597
1597
1597
Zagrebački tramvaji

**Tramvajski saobraćaj** je glavni oblik javnog prijevoza u **Zagrebu**. Uveden je 1891., kada su tramvajske vagone vukli konji. 1910. tramvajska mreža je elektrificirana, a tramvaji s konjskom zapregom su ukinuti. Danas tramvajska mreža sastoji se od 116 km pruga, a saobraćaj se odvija na petnaest dnevnih i četiri noćne linije. Zagrebački električni tramvaj (ZET), podružnica Zagreb Holdinga, je operater javnog prijevoza koji organizira i održava usluge javnog tramvajskog prijevoza.

## Historija 
### Konjski tramvaj 
Konjski tramvaj pušten je u saobraćaj 5. septembra 1891. Širina kolosijeka bila je 760 mm, a ukupna dužina pruge oko 8 km. Pruga je izgrađena od Mitnice u Vlaškoj ulici, Vlaške, Draškovićeve i Jurišićeve preko Jelačićevog trga, Ilice do Vodovodne ulice sa krakom Kolodvorskom ulicom (današnjom ulicom Republike Austrije) do Južne stanice i krakom Frankopanskom ulicom i Savskom ulicom do Savskog mosta. Sljedeće godine, izgradnjom nove stanice Državnih željeznica (današnja Glavna stanica), izgrađen je ogranak tramvajske pruge od Jelačića trga do nove stanice. Željeznica je imala obilaznice na važnim stajalištima.

1891. tramvajski vozni park uključivao je 10 zatvorenih i šest otvorenih (ljetnih) vagona, a do 1910. godine broj vagona se povećao na 38. Vagoni su izgrađeni u tvornici Weitzer u Grazu, dugi 5 m, široki 1,80 m i visoki 2,50 m. Prosječna brzina tramvaja s konjskom zapregom bila je 7,5 km/h. Kočijaška kuća, sa štalom za konje i upravnom zgradom, nalazila se na mjestu današnjeg Tehničkog muzeja.

U to vrijeme, konjski tramvaji su dobili nadimke "konjka" i "filoksera". Potonji se, prema riječima novinara Krešimira Kovačića, proširio i opstao kao šaljivi naziv čije porijeklo nije bilo poznato. Konjski tramvaj je ostao u funkciji još godinu dana, sve dok mreža električnih tramvaja nije bila u potpunosti završena.

Razvoj zagrebačke tramvajske mreže započeo je 11. maja 1891., kada je započela izgradnja jednokolosiječne tramvajske pruge širine kolosijeka 760 mm. Linija, kojom je 5. septembra 1891. godine pokrenut konjski tramvaj, protezala se od današnjeg Kvaternikovog trga (tada Mitnica u Vlaškoj ulici), Vlaškom, Draškovićevom, Jurišićevom ulicom, preko Jelačićevog trga i Ilice do Južne (današnje Zapadne) stanice. Željeznica je imala odvojak do Savskog mosta kroz Frankopansku i Savsku prugu. Od tada do danas, mreža se proširila na ukupno 116 km na kojima redovno saobraća tramvajski saobraćaj. Od 1910., širina kolosijeka je 1000 mm. Mreža je u nekoliko navrata proširivana (posljednje proširenje bilo je 2000. otvaranjem dionica Dubrava – Dubec i Jarun – Prečko), a neki dijelovi željezničke pruge su i zatvoreni.

## Tramvajske linije 
### Dnevne 
### Noćne 
## Vozni park 
ZET-ov vozni park sastoji se od 277 tramvajskih vozila (od kojih je 142 niskopodnih). Vozni park je raznolik i uključuje nekoliko vrsta tramvaja različitih proizvođača.

## Reference 
## Izvori 
* 

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Tramvajski saobraćaj u Hrvatskoj
T
Indrek Tobreluts

**Indrek  Tobreluts** rođen 5. aprila 1976. u Tartuu,  Estonska SSR, SSSR (danas Estonija) nekadašnji je estonski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Indrek Tobreluts je pet puta nastupio na Zimskim olimpijskim igrama: ZOI 1998, ZOI 2002, ZOI 2006, ZOI 2010. i ZOI 2014. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 29-o mjesto na ZOI 2014. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s dva promašaja i 3:30.8&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza francuskog biatlonca Martina Fourcada. U štafeti na ZOI 2002. s Jannom Prantsom, Dimitrijem Borovikom i Rolandom Lessingom sa zaostatkom od 4:55.9&nbsp;min osvojio je 11-o mjesto iza norveške štafete u sastavu: Halvard Hanevold, Frode Andresen, Egil Gjelland i Ole Einar Bjørndalen.

### Svjetska prvenstva 
Nastupio je na 15 Svjetskih prvenstava od SP 1995. do SP 2013.  Najbolji plasman ostvario je na SP 2000. osvajanjem 17-og mjesta u utrci na 10&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 1:03.1&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Frodea Andresena. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat deveto mjesto na SP 1997. u štafetnoj utrci s Jannom Prantsom, Kaljuom Ojasteom i Dimitrijem Borovikom; te na SP 2003. u štafetnoj utrci s Jannom Prantsom, Rolandom Lessingom i Dimitrijem Borovikom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Tobreluts je imao u sezoni SK 1994/95.,  kada je u njemačkom Oberhofu 19. januara 1995. u utrci na 20&nbsp;km zauzeo 80-o mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 08:58.2&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Wilfrieda Pallhubera. Najbolji rezultat mu je peto mjesto u sezoni SK 2003/04. 8. januara 2004. na Pokljuki, kada je u utrci na 10,5&nbsp;km s bez promašaja i zaostatkom od 39.8&nbsp;s bio sporiji od pobjednika Raphaëla Poiréea. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat peto mjesto u sezoni SK 2003/03. u njemačkom Oberhofu u štafetnoj utrci s Dimitrijem Borovikom, Jannom Prantsom i Rolandom Lessingom; te u istoj sezoni u Breznom 20. decembra 2002. u istom sastavu.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 2015.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1976.
Kategorija:Biografije, Tartu
Kategorija:Estonski biatlonci
Kategorija:Estonski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2010.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
LGBT u Italiji

LGBTQ osobe dokumentovane su u Italiji od vremena starog Rima. Kroz dugu historiju Italije, Katolička crkva imala je negativan stav prema homoseksualnosti i transrodnosti. Sveštenici su propovijedali protiv istospolnih odnosa, posebno analnog seksa („sodomija“). Vremena su se značajno razvila i danas Italija prepoznaje životno partnerstvo/civilnu uniju.

## Stari Rim 
Veća tolerancija prema homoseksualnim osobama razvila se iz susreta s grčkom mišlju. Car Neron otvoreno je pokazivao biseksualnost; Hadrijan je imao ljubimca Antinoja. Pretpostavlja se da je Heliogabal bio transpolna ličnost. Rimski pisci pominju irumaciju. Nakon uvođenja hrišćanstva, carevi poput Valentinijana II proglašavaju istospolne odnose ilegalnim.

## Srednji vijek i renesansa 
U srednjem vijeku, Firenca slovi kao „grad slobode“, a sam naziv grada povezuje s muškom homoseksualnošću. Tokom renesanse, slavni umjetnik Michelangelo Buonarroti, koji je bio gej i pederast, ali i pobožan katolik, radio je za Crkvu.
100px|mini|Homoerotski crtež italijanskog muškarca
## Moderna Italija 
Razvitak LGBTQ-prava u modernoj Italiji iznimno je oslobodio LGBTQ osobe. Mnogi liberalni Talijani izrazili su visoku podršku legalizovanju istospolnog braka.
## Reference 
Kategorija:LGBTQ u Italiji
Rezolucija 1837 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1837** donesena je 29. septembra 2008, na 5986. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 1581 (2005), 1597 (2005), 1613 (2005), 1629 (2005) 1660 (2006) i 1668 (2006) i 1800 (2008) Vijeće je produžilo mandate 4 sudije Žalbenog vijeća, kao i mandate 10 stalnih i 27 ad litem sudija Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, do 31. decembra 2009. ili do okončanja predmeta koji su im dodijeljeni, ako to bude prije.

Jednoglasno usvajajući rezoluciju 1837 (2008) u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je također izmijenilo član 12, paragrafe 1 i 2 Statuta Tribunala u vezi sa sastavom njegovih vijeća.

## Lista imenovanih sudija 
### Sudije Žalbenog vijeća 
Slijedećim sudijama Žalbenog vijeća produžen je mandat:

* Liu Daqun
* Theodor Meron
* Fausto Pocar
* Mohamed Shahabuddeen

### Stalne sudije 
Sljedećim stalnim sudijama produžen je mandat:
* Carmel Agius
* Jean-Claude Antonetti
* Iain Bonomy
* Christoph Flügge
* O-gon Kwon
* Bakone Moloto
* Fons Orie
* Kevin Parker
* Patrick Lipton Robinson
* Christine Van Den Wyngaert

### At litem sudije 
Mandat sljedećih sudija ad litem koji su tada obavljali funkciju u Sudu produžen je do 31. decembra 2009:
* Ali Nawaz Chowhan
* Pedro David
* Elizabeth Gwaunza
* Frederik Harhoff
* Tsvetana Kamenova
* Uldis Ķinis
* Flavia Lattanzi
* Antoine Mindua
* Janet Nosworthy
* Michèle Picard
* Árpád Prandler
* Kimberly Prost
* Ole Bjørn Støle
* Stefan Trechsel

Ad litem sudija koji su prvi put imenovani:
* Melville Baird
* Frans Bauduin
* Burton Hall
* Frank Höpfel
* Raimo Lahti
* Jawdat Naboty
* Chioma Egondu Nwosu-Iheme
* Prisca Matimba Nyambe
* Brynmor Pollard
* Vonimbolana Rasoazanany
* Krister Thelin
* Klaus Tolksdorf
* Tan Sri Dato Lamin Haji Mohd Yunus

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1837(2008))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1837
1837
1837
1837
1837
1837
1837
Rezolucija 1660 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1660** donesena je 28. februara 2006, na 5382. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon potvrđivanja rezolucija 827 (1993), 1166 (1996), 1329 (2000), 1411 (2002), 1431 (2002), 1481 (2003), 1503 (2003), 1534 (2004) i 1597 (2005), Vijeće je izmijenilo statut Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) u vezi s imenovanjem rezervnih sudija.

Vijeće je uvjerio prijedlog predsjednika MKSJ-a da Generalni sekretar imenuje rezervne sudije iz reda privremenih sudija koji će biti prisutni u svakoj fazi suđenja za koje su imenovani i, ako je potrebno, zamijeniti predsjedavajućeg sudiju ako taj sudija nije u mogućnosti da nastavi suđenje. U skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je shodno tome izmijenilo statut Tribunala.

Broj privremenih sudija je također povećan sa devet na dvanaest.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1660(2006))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1660
1660
1660
1660
1660
1660
Rezolucija 1849 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1849** donesena je 12. decembra 2008, na 6040. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon podsjećanja na rezoluciju1800 (2008) Vijeće je ovlastilo Generalnog sekretara da, kao privremenu mjeru i u okviru postojećih resursa, imenuje dodatne sudije ad litem u Tribunal, kako bi se završila tekuća suđenja ili provela dodatna, a kako bi Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju mogao ispuniti svoju strategiju završetka rada.

Rezolucijom 1849 (2008), ukupan broj ad litem sudija će, s vremena na vrijeme, privremeno premašiti maksimum od 12 predviđen Statutom Tribunala, na maksimalno 16 u bilo kojem trenutku, vraćajući se na maksimum od 12 do 28. februara 2009.

S obzirom na to da je trenutno na Tribunalu raspoređeno 14 ad litem sudija, od kojih su trojica raspoređena na predmet čiji se završetak očekuje do 12. februara 2009, očekuje se da će Tribunal imenovati još jednog ad litem sudiju za predmet čiji je početak zakazan za 15. decembar 2008. Time bi ukupan broj ad litem sudija porastao na 15 do 12. februara 2009.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1849(2008))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1849
1849
1849
1849
1849
1849
1849
Rezolucija 1900 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1900** donesena je 16. decembra 2009, na 6242. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 827 (1993), 1581 82005), 1597 (2005), 1613 (2005), 1629 (2005), 1660 (2006), 1668 (2006), 1800 (2008), 1837 (2008), 1849 (2008) i 1877 (2009), Vijeće je dozvolilo nekolicini sudija Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju da ostanu na dužnosti i nakon isteka mandata kako bi mogli završiti rad na slučajevima u koje su bili uključeni.

Postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je odlučilo da sudije Kimberley Prost (Kanada) i Ole Bjørn Støle (Norveška), čiji je mandat trebao isteći 31. decembra 2009, mogu završiti slučaj Popović, koji je trebao biti okončan do marta 2010. Istovremeno, napomenuto je da bi ukupan broj ad litem sudija koji služe u Tribunalu mogao privremeno premašiti predviđeni maksimum od 12 na maksimalno 13. Broj sudija bi se vratio na 12 do kraja marta 2010.

Međunarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju, osnovan Rezolucijom 827 (1993), bio je sud Ujedinjenih nacija koji se bavio ratnim zločinima koji su se dogodili tokom sukoba početkom 1990-ih koji su uslijedili nakon raspada Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1900(2009))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1900
1900
1900
1900
1900
1900
1900
Rezolucija 1786 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1786** donesena je 28. novembra 2007, na 5785. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon što je opozvalo Rezoluciju 1775 (2007). Vijeće sigurnosti odlučilo je imenovati Sergea Brammertza, bivšeg šefa međunarodne istrage o atentatu na bivšeg libanskog premijera, za tužioca Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, počevši od 1. januara 2008.

Jednoglasno usvajajući rezoluciju , Vijeće je saopštilo da četverogodišnji mandat g. Brammertza može biti ranije okončan u zavisnosti od završetka rada Tribunala, podsjećajući da je rezolucijom 1503 (2003) od Suda zatraženo da preduzme sve moguće mjere kako bi se sve sudske aktivnosti u prvom stepenu završile do kraja 2008. i da se sav njegov rad završi tokom 2010.

G. Brammertz, bivši belgijski tužilac, obavljao je funkciju zamjenika tužioca u Međunarodnom krivičnom sudu, prije nego što je postao komesar Međunarodne nezavisne istražne komisije Ujedinjenih nacija o bombaškom napadu 2005. u kojem je ubijen bivši libanonski premijer Rafik Hariri.

U Tribunalu zamjenjuje Carlu del Ponte, koja je ranije te godine obavijestila Generalnog sekretara Ban Ki-moona da ne želi biti razmatrana za još jedan mandat tužiteljice, prema pismu g. Bana Vijeću od 12. novembra (dokument S/2007/678), u kojem je iznesena nominacija g. Brammertza za tu poziciju.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1786(2007))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1786
1786
1786
1775
1786
1786
1786
Rezolucija 1877 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1877** donesena je 7. jula 2009, na 6155. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 827 (1993), 1581 82005), 1597 (2005), 1613 (2005), 1629 (2005), 1660 (2006), 1668 (2006), 1800 (2008), 1837 (2008) i 1849 (2008) Vijeće je pozvalo Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju da preduzme sve moguće mjere kako bi brzo završio svoj rad, Vijeće sigurnosti je produžilo mandat 11 stalnih sudija do 31. decembra 2010, ili do završetka predmeta koji su im bili ili će biti dodijeljeni, ako se to dogodi ranije.

Jednoglasno usvajajući rezoluciju 1877 (2009), koju je podnijela Austrija, u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je također produžilo do istog datuma mandat 19 ad litem sudija.

Vijeće je dalje odlučilo da na zahtjev predsjednika Tribunala, Generalni sekretar može imenovati dodatne ad litem sudije kako bi se završila postojeća suđenja ili provela dodatna suđenja.

Izražavajući očekivanje da će produženje mandata sudija doprinijeti provedbi strategije završetka rada Tribunala, Vijeće je odlučilo da do 31. decembra 2009. preispita produženje mandata stalnih sudija koji su bili članovi Žalbenog vijeća.

Dana 4. juna, Vijeće je saslušalo nekoliko brifinga zvaničnika Tribunala, uključujući sudiju Patricka Robinsona, predsjednika Tribunala, Sergea Brammertza, glavnog tužioca i Thomasa Mayr-Hartinga iz Austrije, predsjedavajućeg neformalne radne grupe vijeća o tom sudu i Međunarodnom krivičnom sudu za Ruandu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1877(2009))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1877
1877
1877
1877
1877
1877
177
Demon Slayer: Kimetsu no Yaiba

**Demon Slayer: Kimetsu no Yaiba** (, dosl. *Oštrica uništavača demona*) je japanska manga serija koju je napisala i ilustrovala Koyoharu Gotouge. Manga je prvi put objavljena u časopisu *Weekly Shōnen Jump* u februaru 2016. godine, a završena je u maju 2020. godine sa ukupno 23 toma.

Serija je adaptirana u anime od strane studija Ufotable, a emitovanje prve sezone započelo je 6. aprila 2019. godine. Brzo je stekla međunarodnu popularnost, zbog svoje visoke produkcijske vrijednosti, muzike i borbenih scena.

## Radnja 
Radnja prati Tanjiro Kamada, mladog dječaka koji pokušava spasiti svoju sestru Nezuko Kamado, koja je pretvorena u demona nakon što je njihovu porodicu ubio misteriozni demon. Tanjiro se pridružuje organizaciji "Ubice demona" kako bi pronašao lijek za svoju sestru i osvetio svoju porodicu.

## Popularnost i uticaj 
*Demon Slayer* je postao jedan od najuspješnijih anime naslova 2010-ih, a manga je prodana u više od 150 miliona primjeraka širom svijeta. Film iz 2020. godine, *Demon Slayer: Mugen Train*, postao je najprofitabilniji japanski film svih vremena.

## Anime adaptacija 
### Sezone 
* **Prva sezona** (2019) – 26 epizoda
* **Film: Mugen Train** (2020)
* **Druga sezona** – *Entertainment District Arc*
* **Treća sezona** – *Swordsmith Village Arc*
* **Četvrta sezona** – u pripremi (*Hashira Training Arc*)

## Likovi 
* **Tanjiro Kamado** – glavni junak, hrabar i saosjećajan
* **Nezuko Kamado** – Tanjirova sestra, demon s ljudskim emocijama
* **Zenitsu Agatsuma** – uplašeni ali moćni sabljaš
* **Inosuke Hashibira** – impulsivni borac s maskom vepra
* **Muzan Kibutsuji** – glavni antagonist, kralj demona

## Reference 
Manga se završila 2020. godine s ukupno 23 toma.

Serija je postala jedan od najprodavanijih manga serijala svih vremena.

## Vanjski linkovi 
* Zvanična web stranica (japanski)
*  na IMDb

Kategorija:Manga serijali
Kategorija:Mange iz 2016.
Splitski trolejbusi

**Trolejbus u Splitu** je saobraćao od 1964. do 1968. Operater je bila kompanija Promet Split, koja i danas postoji. Bio je to jedan od dva trolejbuska sistema u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj.

## Historija 
U aprilu 1963. godine, firma "Rade Končar" iz Zagreba, u saradnji sa fabrikom "Ikarbus" iz Zemuna, proizvela je prvih pet trolejbusa za Split. Karoserija je došla iz fabrike Ikarbus, a električna oprema iz Končara. Za izgradnju trolejbuskog sistema u Splitu bile su zaslužne kompanije "Rade Končar" i "Dalekovod" iz Zagreba i "Ante Jonić" iz Splita. Za potrebe mreže napravljeno je i ukopano 63 stuba. Trolejbusi su zvanično pušteni u saobraćaj 10. februara 1964., a ceremoniju presijecanja vrpce održao je Ante Zelić, predsjednik gradskog odbora. Trolejbusi su opsluživali rutu dugu otprilike 7 kilometara od gradske plaže do Solina svakih 10 minuta. Planirano je daljnje proširenje trolejbuskog sistema do Trogira.

Zbog lošeg stanja ulične površine i čestih poremećaja u saobraćaju uzrokovanih ispadanjem troleja sa mreže usljed nedovoljne obuke vozača, trolejbusi su ukinuti 1968.

## Reference 
Kategorija:Trolejbuski saobraćaj u Hrvatskoj
T
Hana Hegedušić

**Hana Hegedušić** jest hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 29. januara 1976. u Zagrebu, kao kći Hrvoja Hegedušića i Ksenije Erker. Majka je dvoje djece Juriše i Petre. U Zagrebu je diplomirala na Akademiji dramske umjetnosti 2002. Članica je Hrvatskog narodnog pozorišta u Varaždinu od 2008. Prva poznata uloga joj je bila Željke u filmu *Blagajnica hoće ići na more*. Slavu je stekla kroz televizijsku seriju *Boomerang* kao Hana i komediju *Šuma summarum* kao Vesna.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
### **Sinhronizacija** 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1976.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatske glumice
Riječki trolejbusi

**Trolejbus u Rijeci** je saobraćao od 1951. do 1969. Prijevoznik je bila kompanija Autotrolej, koja i danas postoji. Bio je to jedan od dva trolejbuska sistema u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj.

## Historija 
Tokom 1950-ih započele su rasprave o uvođenju trolejbusa u Rijeci, koji su smatrani bržim i modernijim od zastarjelih tramvaja. Saobraćajna komisija Gradskog narodnog odbora dobila je dozvolu za uvođenje trolejbusa u Rijeci i kupila je italijanske FIAT-ove trolejbusi. Dana 24. oktobra 1951. održana je probna vožnja na pruzi koja spaja željezničku stanicu sa topionicom olova Plumbum, a tri dana kasnije, prvi trolejbus je pušten u saobraćaj na Titovom trgu. Trolejbusi su se pokazali kao dobro rješenje, pa je 1952. godine trolejbusna linija produžena do Kantride. Iste godine, u ljeto, posljednji tramvaji su napustili riječke ulice, što je dalo poticaj daljnjem razvoju trolejbuskog sistema.

1961. sistem je dostigao vrhunac svog razvoja nakon što su pokrenute nove linije i kupljeni novi trolejbusi jugoslovenske marke Končar i švicarske marke Oerlikon. Već 1967, Gradski narodni odbor, opravdavajući svoju odluku jeftinom naftom,

Uprkos likvidaciji sistema, gradsko prevozno preduzeće iz Rijeke i dalje koristi naziv "Autotrolej".

## Reference 
Kategorija:Trolejbuski saobraćaj u Hrvatskoj
T
László Farkas (biatlonac)

**László Farkas** rođen 2. septembra 1960. u Gyöngyösu, je nekadašnji mađarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Farkas je u biatlonskim takmičenjima nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1992, ali nije osvojio ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji mu je bilo 82-o mjesto u utrci na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i 5:41.3&nbsp;min zaostatka, bio iza njemačkog biatlonca Marka Kirchnera. U štafeti na ZOI 1992. s Jánosom Panyikom, Gáborom Mayerom i Tiborom Géczijem osvojio je 15-o mjesto sa zaostatkom od 8:07.2&nbsp;min iza pobjedničke njemačke štafete u sastavu: Ricco Groß, Jens Steinigen, Mark Kirchner i Fritz Fischer.

### Svjetsko prvenstvo 
Farkas je od SP 1985. do SP 1989. nastupio dva puta na Svjetskim prvenstvima, ali nije osvojio ni jednu medalju. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo mu je 45-o mjesto na SP 1985. u utrci na 10&nbsp;km kada je s jednim promašajem i zaostatkom od  5:38.4&nbsp;min bio sporiji u odnosu na pobjednika Frank-Petera Roetscha. U štafetnim utrkama mu je najbolji rezultat zadnje 17-o mjesto na SP 1985. u štafetnoj utrci s Jánosom Panyikom, Tamásom Molnárom i Tiborom Holéczyjem

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio mu je u sezoni 1984/85. 17. januara 1985. u istočnonjemačkom Oberhofu u utrci na 20&nbsp;km kada je sa zaostatkom od 15:05.0&nbsp;min i šest promašaja osvojio 66-o mjesto iza pobjednika, sovjetskog biatlonca Petera Angerera, koji je završio utrku s jednim promašajem, što mu je ostao najbolji  rezultat u pojedinačnim utrkama. U ekipnim utrkama najbolji rezultat mu je zadnje 15-o mjesto u Ruhpoldingu 29. januara 1989. u sezoni SK 1988/89. s Zsoltom Kovácsom, Jánosom Horvathom i Tiborom Géczijem.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1994.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Biografije, Gyöngyös
Kategorija:Mađarski biatlonci
Kategorija:Mađarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Ankica Dobrić

**Ankica Dobrić** jest bosanskohercegovačka i hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica.

## Biografija 
Rođena je 6. novembra 1959. u Bileći, a osnovnu i srednju školu završila je u Trebinju. Diplomirala je na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu 1984. Članica je glumačkog ansambla Pozorišta Gavella od 1990.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
### **Sinhronizacija** 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1959.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Bileća
Kategorija:Bosanskohercegovačke glumice
Kategorija:Hrvatske glumice
Kostadinka Velkovska

**Kostadinka Velkovska** bila je makedonska i hrvatska pozorišna, televizijska i filmska glumica. Pored glume bavila se i pjevanjem šansona, na hrvatskom, makedonskom, francuskom, njemačkom i italijanskom jeziku.

## Filmografija 
### Televizija 
### Filmske uloge 
### **Sinhronizacija** 
* "Kralj lavova 2: Simbin ponos" kao Zira

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1948.
Kategorija:Umrli 2024.
Kategorija:Biografije, Skoplje
Kategorija:Sjevernomakedonske glumice
Kategorija:Hrvatske glumice
Fani Stipković

**Fani Stipković** jest hrvatska  glumica, novinarka i TV voditeljica.

## Biografija 
### Rani život 
Rođena je i odrasla u Korčuli na istoimenom ostrvu i pohađala Osnovnu školu Maršal Tito do svoje 14. godine života. Godine 1996. preselila se u Zagreb i pohađala XV. Gimnaziju, MIOC ("Obrazovni centar za matematiku i informatiku"). Godine 2005. diplomirala je na Fakultetu političkih nauka u Zagrebu s diplomom Televizije i novinarstva.

### Karijera 
Grupi za jazz i ples Tihane Škrinjarić se pridružila 1996. i susrela Sandru Vranješ, koja je postala njen agent. Počela je raditi kao manekenka u Hrvatskoj, Londonu, Milanu i Španiji za razne reklame, uvodnike, modne revije i muzičke spotove. Za to vrijeme nastavila je studij politologije na Univerzitetu u Zagrebu.

Godine 2001. bila je pripravnica na Hrvatskoj radioteleviziji (HRT), a pisala je i kolumne u Jutarnjem i Večernjem listu.

Od 2005. radila je na Novoj TV. Za to vrijeme radila je na emisiji Nove televizije "IN magazin" gdje je vodila emisiju "Cool Tour". Sudjelovala je u razgovorima na brojnim događajima, među kojima su bili Miss Universe Hrvatska, Nad lipom, US Open i ATP-ovi teniski turniri, nogometne utakmice UEFA-ine Lige prvaka te na dodjelama nagrada Europski nogometaš godine i FIFA svjetski igrač godine. na kojem su bili razgovori s raznim sportašima, poznatim osobama i poduzetnicima.

Godine 2015. surađivala je s Face TV-om,

U julu 2016. bila je službeni televizijski voditelj na ATP Croatia Open u Umagu. U augustu je započela sauradnju sa španskom produkcijskom kućom Mediaser. Godine 2017. radila je kao dopisnica iz Španije za sportski kanal iz Hrvatske.

U maju i junu 2018. radila je kao dnevni voditelj televizijske emisije za hrvatski nogometni reality show. Ambasadori emisije bili su nogometne zvijezde poput kapetana hrvatske reprezentacije Luke Modrića i Ivana Rakitića iz FC Barcelone, koji su se uživo prenosili na hrvatskoj nogometnoj televiziji HNTV prije Svjetskog prvenstva u nogometu 2018.

## Filmografija 
### Televizija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1982.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Korčula
Kategorija:Hrvatske glumice
Kategorija:Hrvatski novinari
Kategorija:Hrvatski televizijski voditelji
Rezolucija 1954 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1954** donesena je 14. decembar 2010, na 6446. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 827 (1993), 1581 82005), 1597 (2005), 1613 (2005), 1629 (2005), 1660 (2006), 1668 (2006), 1800 (2008), 1837 (2008), 1849 (2008), 1877 (2009), 1900 (2009) i 1931 (2010), Vijeće je dozvolilo dvojici sudija da ostanu na dužnosti i nakon isteka mandata kako bi mogli završiti rad na slučajevima u kojima su bili uključeni pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).

## Rezolucija 
### Zapažanja 
Vijeće sigurnosti podsjetilo je na rezolucije 1503 (2003) i 1534 (2004) koje su pozivale na završetak svih slučajeva pred MKSJ-om do 2010. Međutim, napomenulo je da MKSJ nije u mogućnosti završiti svoj rad do 2010. i izrazilo zabrinutost zbog gubitka iskusnog osoblja u tribunalu.

### Akti 
Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je produžilo mandate sudijama Kevinu Parkeru i Uldis Kinisu kako bi završili slučajeve Đorđević i Gotovina i drugi do februara, odnosno marta 2011. Također je ponovilo važnost adekvatnog osoblja u MKSJ-u kako bi što prije završio svoj rad, pozivajući Sekretarijat i druga tijela Ujedinjenih nacija da se pozabave ovim pitanjem.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1954(2010))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1954
1954
1954
1954
1954
1954
1954
Rezolucija 1915 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 1915** donesena je 18. marta 2010, na 6286. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon pozivanja na rezolucije 827 (1993), 1581 82005), 1597 (2005), 1613 (2005), 1629 (2005), 1660 (2006), 1668 (2006), 1800 (2008), 1837 (2008), 1849 (2008), 1877 (2009) i 1900 (2009), Vijeće je, postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, dozvolilo privremeno povećanje broja sudija u Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) da ostanu na dužnosti i nakon isteka mandata kako bi im se omogućilo da završe rad na slučajevima u koje su bili uključeni.

Vijeće je napomenulo da je, u svojoj Rezoluciji 1900, broj sudija mogao premašiti maksimum od 12 predviđen Statutom Međunarodnog suda na maksimalno 13, vraćajući se na 12 do kraja marta 2010. Međutim, zbog nepredviđenih okolnosti to se neće dogoditi zbog kašnjenja u izricanju presude u slučaju Popović. U tom smislu, Vijeće je bilo uvjereno u preporučljivost dozvole privremenog povećanja ukupnog broja ad litem sudija.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/1915(2010))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
1915
1915
1915
1915
1915
1915
1915