open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Safari

mini|Turisti u safari vozilu u Ngorongorou, Tanzanija
**Safari** je termin kojim se označava vrsta turističke ponude zasnovana na putovanju po prirodnim krajolicima Afrike i razgledavanju prirode.

U početku, pod safarijem se uglavnom porazumjevao lov na velike afričke životine (slonove) i divljač dok se danas termin odnosi na proputovanje prirodom i razgledavanje i fotografisanje životinja u njihovom prirodnom okruženju.

## Etimologija 
Riječ *safari* na svahili jeziku znači *putovanje* a vodi porijeklo iz arapskog jezika (سفرية, safarīyah) što također znači putovanje.

Riječ safari je ušla u upotrebu u engleski jezik krajem 1850. godine, zahvaljujući Richard Francis Burtonu, poznatom istraživaču.
Termin se udomaćio u većini ostalih jezika.

## Historija 
William Cornwallis Harris je 1836. godine predvodio ekspediciju čisto s ciljem posmatranja i snimanja divljih životinja kao i pejzaža. Smatra se osnivačem safari stila putovanja a koji se u to doba sastojao od slijedećih aktivnosti: ustajanje u zoru, energično dnevno pješačenje, popodnevni odmor koji se zaključivao svečanom večerom i druženjem u večernjim satima uz piće i duhan.

## Safari u popularnoj kulturi 
### Literatura 
Oba romana, prvi roman Julesa Vernea *Pet sedmica u balonu* objavljen 1863. godine kao i prvi roman H. Rider Haggarda *Rudnici kralja Solomona* objavljen 1885. godine, opisuju putovanja engleskih turista na safariju i oba su bili bestseleri u svoje doba. 
Oba romana su doprinjeli tome da tema safarija postane popularna tema romana i filmova.

### Filmski žanr 
Tema safarija se proteže kroz mnoge filmove, počevši od filma *Trader Horn* iz 1931. godine pa nadalje. Posebno se pojavljuje u mnogim avanturističkim filmovima kao što su *Tarzan*, *Jungle Jim* i mnogi drugi.

### Safari stil 
Učesnici safarija su prepoznatljivi po stilu odjevanja kojim dominira kaki boja a koji se sastoji od specijalih čizama, safari jakne, kape sa obodom i ostalih stvari za boravak u prirodi.

## Safari danas 
Safari danas predstavlja značajnu vrstu turizma a postaje i prevladavajući ekonomski faktor za pojedine države južne i istočne Afrike. U pojedinim regijama safari je čak nadmašio tradicionalne aktivnosti kao što je poljoprivreda.

Safari je najpopularniji u sljedećim državama: Tanzanija, Kenija, Bocvana, Zambija, Namibija, Uganda, Južnoafrička Republika, Demokratska Republika Kongo i Zimbabve. 
Specijalizirane su pojedine vrste safarija kao što je: safari s vodičem, mobilni safari ili leteći safari uz više koncepata kao što je safari na slonu ili konju, safari balonom i dr.

## Reference 
Kategorija:Turizam
Vinac (tvrđava)

**Tvrđava Vinac** predstavlja mali utvrđeni dvor koji je smješten uz desnu obalu rijeke Vrbas, na 13 km od grada Jajca. Sa tri strane okružen je visokim grebenima. Kontrolisao je put dolinom Vrbasa prema Jajcu i imao ulogu njegove predstraže. Ivaniš Korvin nazvao je Vinac „ključem i kapijom tvrđave jajačke“.  Vinac ima dvije kule. Glavna kula, donžon, izgleda kao dio bedema. Vidljivi toranj je petougla donja, velika kula. Donja kula je bila veća, ali je smanjena, sužena, u doba Jajačke banovine ojačanjem zidova sa unutrašnje strane. Gradska donžon-kula ima nadmorsku visinu 496m a oko 100m nad dolinom. 

Ime tvrđave Vinac predstavlja svojevrsnu zagonetku. Pretpostavlja se da ime ove tvrđave može biti slovenskog ili keltskog porijekla. Porijeklo može voditi od vijenca (corona) ili od vinove loze, a tada bi predstavljao lokalitet s vinogradom. Rijeka Vrbas optiče tvrđavu u velikom luku pa bi ime moglo i time da se pravda. Keltski Winas znači mala utvrda, što djelimično odgovara stvarnosti (win, min = malen; as ili ais = utvrđeno mjesto). 

Vinac je vjerovatno sagrađen u 13. vijeku. Pripadao je župi Luka. Sa pojavom upotrebe vatrenog oružja grad je dodatno ojačavan. Tvrđava ima tajni izlaz dobro očuvan i stijenom vješto maskiran. Kapija grada bila je na zapadnom dijelu. 

Poslije pada Bosne u kratkom vremenu tu se smijenila osmanska i ugarska vlast (1463-1464). Pod Ugarskom se zadržao do 1491, a zadnji zapovjednik bio je Ivan Haraszti. U osmanskim popisima Vinac se javlja od 1562. kao utvrđeni grad i centar nahije. Ispod grada je staro vojničko muslimansko groblje. Tu je, pored ostalih, ukopan u posebno ograđenom grobu Alija Torlak, jedan od poznatijih junaka iz Vinca, čuven u borbama sa Austrijancima. Evlija Čelebi je prolazio ovim krajem oko 1660, idući iz Glamoča za Jajce. On pogrešno navodi da je Vinac zauzeo Gazi Husrev-beg kad i Jajce (1527). Za grad navodi da je  malešan i nepristupačan, te da ima od kible jedna vratašca. Na jednom mjestu zove ovaj grad Senđarskom tvrđavom, što na turskom znači meteriz, šanac ili bedem. Grad je napušten 1833. 

## Reference 
## Literatura 
* Hamdija Kreševljaković, Stari bosanski gradovi, Naše starine I, Sarajevo 1953, 23.
* Đoko Mazalić, Vinac i Doboj, Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu, Nova serija XIII (Arheologija), Sarajevo 1958, 233-240.
* Pavao Anđelić, Vinac I, Arheološki leksikon Bosne i Hercegovine, Tom II, Zemaljski muzej, Sarajevo 187.
* Jelena Mrgić-Radojčić, Доњи Краји. Крајина средњовековне Босне, Београд 2002.
* Stari grad Vinac, https://web.archive.org/web/20150919110656/http://www.agencija-jajce.ba/karta/index.php/bs/stari-grad-vinac
* Čuvar kraljevskog grada Jajca, https://web.archive.org/web/20150815115846/http://www.jajceinfo.com/vijesti-jajce/21/11/2013/%C4%8Duvar-kraljevskoga-grada-jajca/

Kategorija:Tvrđave u srednjovjekovnoj Bosni
Kategorija:Građevine u Jajcu
Kategorija:Arhitektura u 13. vijeku
Kategorija:Nacionalni spomenici u Jajcu
Bosna i Hercegovina na Svjetskom prvenstvu u atletici 2011.

**Bosnu i Hercegovinu** je na SP u atletici 2011. u Daeguu u Južnoj Koreji od 27. augusta do 4. septembra 2011. predstavljalo dvoje atletičara. Ovo je bio deseti nastup atletičara iz Bosne i Hercegovine na Svjetskim prvenstvima u atletici.

## Rezultati
### Muškarci
;Bacačke discipline 

### Žene
;Trkačke discipline 

## Također pogledajte 
* Bosna i Hercegovina na svjetskim prvenstvima u atletici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica IAAF
* Službena stranica prvenstva 

Kategorija:Države na SP u atletici 2011.
Kategorija:2011. u Bosni i Hercegovini
2011
Bosna i Hercegovina na Svjetskom prvenstvu u atletici 1993.

**Bosnu i Hercegovinu** je na SP u atletici 1993. u Stuttgartu u Njemačkoj od 13-22. augusta 1993. predstavljala jedna atletičarka. Ovo je bio prvi nastup atletičara iz Bosne i Hercegovine na Svjetskim prvenstvima u atletici.

## Rezultati
### Žene
;Trkačke discipline 

## Također pogledajte 
* Bosna i Hercegovina na svjetskim prvenstvima u atletici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Svi rezultati na službenoj stranici IAAF
* Službena stranica IAAF

Kategorija:Države na SP u atletici 1993.
Kategorija:1993. u Bosni i Hercegovini
1993
Bislett igre 2013.

**Bislett igre 2013.** bile su 89. izdanje godišnjeg atletskog mitinga Bislett igre u Oslu i 6. stanica Dijamantne lige 2013.

## Rezultati 
### Muškarci 
### Žene 
## Vanjski linkovi 
* Rezultati mitinga na IAAF.org

Kategorija:Sport u Oslu
Kategorija:Sportska takmičenja u Norveškoj
Radohova

**Radohova** je naseljeno mjesto u općini Kotor Varoš, Bosna i Hercegovina. U stvarnosti to je niz padinskih sela – zaselaka, koja se prostiru od  Uličkog potoka do izvorišta Demićke (lijeve pritoke Vrbanje) i Djevojačke ravni, u rasponu od 10-ak kilometara.
Najveći zaseoci su Dunići, Demići, Letići, Gigovići i Lapići.

Na popisu stanovništva 1991. na tom prostoru je živjelo ukupno 700 stanovnika, a prema preliminarnim rezultatima popisa 2013. bilo ih je 267.

## Geografija
Radohova obuhvata niz zaselaka na padinama Zastijenja na nadmorskim visinama od 640–850 m i pojasu dugom oko 10&nbsp;km. Lokalnim putevima, svi zaseoci imaju izlaz na regionalnu cerstu R-440: Šiprage − Kotor-Varoš − Banja Luka.

## Historija
Najveći zaseoci Radohove su veoma  stara naselja na nepristupačnim lokacijama, pa se pretpostavlja da je njihva daleka historija vezana za događaje u dolini Vrbanje, od autohtonog starobosanskog naselja i Ilira do današnjih dana. Iznad Dunića su otkriveni i ostaci nekropole stećaka.

U toku Drugog svjetskog rata, Radohova je bila ustanički kraj, sa više prvoboraca Narodnooslobodilačkog rata.

Ispod Dunića stijena i Demića, u klisuri Demićke bila je smještena partizanska Divizijska bolnica, koja je višekratno bombardirana (za vrijeme Šeste neprijateljske ofanzive).

## Stanovništvo 
## Također pogledajte 
*Demićka
*Šiprage
*Borbe oko Kotor-Varoši i Šipraga 1944.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kotor Varoš
Eudokija Anđeo

**Eudokija Anđeo** (grčki Ευδοκία Αγγελίνα; srpski *Evdokija Anđel*) (? – ?) bila je princeza Bizantije u srednjem vijeku.

Njeni roditelji su bili bizantijski car Aleksije III Anđeo i carica Eufrozina Duka Kamatera. Sestre su joj bile carica Ana Komnena Anđeo i princeza Irena Komnena Anđeo.

Eudokija se udala za kneza Srbije Stefana Nemanjića, sina kneza Stefana Nemanje i Ane. Stefan je poslije postao kralj. Imali su 4 djece – kralja Stefana Radoslava, Stefana Vladislava, svetitelja Savu II  i princezu Komnenu Nemanjić (srpski Комнена Немањић).

Nakon juna 1198. Stefan je optužio Eudokiju za preljub – kao i ona njega – te se Eudokija vratila ocu u Konstantinopolj, gdje je postala konkubina budućeg cara, Aleksija V Duke. Za njega se i udala.

Eudokijin treći muž je bio plemić Leon Sgouros (grč. Λέων Σγουρός), gospodar grčkog grada Korinta. On se ubio 1208.

Eudokija je umrla oko 1211.

## Literatura
* 
## Reference 
Kategorija:Bizantijske princeze
Kategorija:Supružnici srpskih vladara
Kategorija:Dinastija Anđeo
Kategorija:Nemanjići
Velika nagrada Italije 2015.

**Velika nagrada Italije 2015.** (službeno poznata kao '''"FORMULA 1 GRAN PREMIO D'ITALIA 2015"''') je automobilska trka Formule 1 koja se održava 6. septembara 2015. na stazi Autodromo Nazionale Monza u Monci, Italija. Ovo je dvanaesta trka u sezoni 2015., i ujedno i 85. trka za Veliku nagradu Italije.

Lewis Hamilton je došao do 11. pol pozicije ove sezone, a 49. u karijeri. Britanac je još jednom pokazao da je nezaustavljiv u kvalifikacijama, na koje je preneo sjajan ritam koji je imao tokom slobodnih treninga. Lewis Hamilton je do treće pobede na legendarnoj "Monci", sedme ove sezone, a 40. u karijeri. Drugo mesto, sa 25 sekundi zaostatka, zauzeo je vozač Ferrarija Sebastian Vettel, dok se na trećem stepeniku pobedničkog postolja našao Felipe Massa u Williamsu. Nico Rosberg je stradao motor, koji se i zapalio i nemački vozač se zaustavio pored staze.

## Rezultati treninga (petak) 
### Prvi trening  
### Drugi trening 
## Rezultati treninga (subota) 
### Treći trening  
### Kvalifikacije 
: Marcus Ericsson - 3. mjesta grid kazna - Ometaju još jednog vozača.
: Carlos Sainz Jr. - 35. mjesta grid kazna - koristiti peti i šesti motora, peti turbopunjača, MGU-H i MGU-K.
: Daniil Kvyat - 35. mjesta grid kazna - zamjena mjenjača; koristiti šesti i sedmi motora, peti i šesti turbopunjača.
: Daniel Ricciardo - 50. mjesta grid kazna - koristiti šesti i sedmi motora, peti i šesti turbopunjača, MGU-H i MGU-K.
: Jenson Button - 5. mjesta grid kazna - koristiti deveti motora.
: Fernando Alonso - 10. mjesta grid kazna - koristiti deveti motora.
: Max Verstappen - 30. mjesta grid kazna - koristiti sedmi motora, peti turbopunjača i MGU-K (20. mjesta). FIA brtve su uklonjene iz motora upotrebljavaju bez nadzora iskusne FIA (10. mjesta).

## Utrka (Nedjelja) 
## Rangiranje nakon utrke
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je u prvih 5 pozicija uključen plasman za oba seta.

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 40. pobjeda za Lewis Hamilton.

### Konstruktori 
* 39. pobjeda za Mercedes.

### Motor 
* 125. pobjeda za Mercedes.
* 150. pol pozicija za Mercedes.

## Vanjski linkovi 
* formula1.com – Rezultati 1. treninga 
* formula1.com – Rezultati 2. treninga 
* formula1.com – Rezultati 3. treninga 
* formula1.com – Rezultati kvalifikacija 
* formula1.com – Rezultati utrka
* stasf1.com - detalji utrke

Italija
Kategorija:2015. u Italiji
2015
Boljanići

**Bosna i Hercegovina**:

* Boljanići (Kotor-Varoš), naselje u općini Kotor-Varoš

**Crna Gora**:

* Boljanići (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja
Borci Donji

**Borci Donji** je naseljeno mjesto u općini Kotor Varoš, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
;Napomena
Popis stanovništa za 1971. i 1981. godinu prikazuje ukupno stanovništvo za naselja Borci Donji i Borci Gornji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kotor Varoš
Garići

**Garići** su naseljeno mjesto u sastavu općine Kotor-Varoš, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kotor-Varoš
Gluha Bukovica

* Gluha Bukovica (Kotor-Varoš), naselje u općini Kotor-Varoš
* Gluha Bukovica (Travnik), naselje u općini Travnik

## Također pogledajte
* Bukovica
Kruševo Brdo

* Kruševo Brdo I (Kotor-Varoš), naselje u općini Kotor Varoš
* Kruševo Brdo II (Kotor-Varoš), naselje u općini Kotor Varoš
* Kruševo Brdo I (Travnik), naselje u općini Travnik
* Kruševo Brdo II (Travnik), naselje u općini Travnik
Jakotina (Kotor-Varoš)

**Jakotina** je naseljeno mjesto u općini Kotor-Varoš, Bosna i Hercegovina.
## Geografija
Jakotina se nalazi na regionalnom putu Kotor-Varoš – Skender Vakuf, iznad istoimene rijeke, lijeve pritoke Vrbanje, na nadmorskoj visini od oko 490. Preko puta, tj. kanjona rijeke, nalazi se razrušeno naseljeno mjesto  Sokoline.
Prema sadašnjem stanju može se konstatirati da je to bivše naseljeno mjesto, jer je 1992. potpuno razoreno. U njemu je 2013. registrirano samo 25 stanovnika, što je manje od 4% stanovništva iz 1991. (694).

Jakotina je lokalnim putem povezana sa regionalnom cestom R-413: Kotor-Varoš – Skender Vakuf.

## Historija
Područna crkva posvećena Svetom Iliji proroku, u Jakotini je građena od 1981. do 1984. Granatiranjem je 1992. gotovo potpuno uništena, a lokalno stanovništvo protjerano. Obnova je početa 2003.; crkva je izvana uglavnom obnovljena, a u toku je uređenje enterijera. Nabavljeno je i jedno zvono. Povratak lokalnog stanovništva je veoma spor i otežan, do 2013. simboličan.

## Stanovništvo 
## Također pogledajte
*Jakotina
*Kotor-Varoš
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kotor-Varoš
Athletissima 2015.

**Athletissima 2015.** bila je 38. izdanje godišnjeg atletskog mitinga Athletissima u Lausannei i 9. stanica Dijamantne lige 2015.

## Rezultati 
### Muškarci 
Održana je i utrka na 100 m, ali ona nije bila u službenom programu Dijamantne lige za ovu godinu. Pobijedio je Justin Gatlin (9.75) ispred Asafe Powella (9.92) i Tysona Gaya (također 9.92).

### Žene 
## Vanjski linkovi 
* Rezultati mitinga na IAAF.org

Kategorija:Sport u Lausannei
Kategorija:Sportska takmičenja u Švicarskoj
Prisočka

**Prisočka** je naseljeno mjesto u općini Kotor Varoš, Bosna i Hercegovina. U stvarnosti, to je niz sela i zaselaka od Ćorkovca do Čudnića (lijevih pritoka Vrbanje), na podvlašićkim padinama Petrova polja, u pojasu dužine oko 8&nbsp;km.

Prema popisu stanovništva 1991. na prostoru Prisočke su živjela 1.423 stanovnika, a prema preliminarnim rezultatima popisa 2013. oko četiri puta manje – svega 294.
## Geografija
[thumb|left|280px|Klisura Ćorkovca (u magli) između prisočkog sela  Zuhrići (livada sa [ovcama) i Ćorkovića]]

Prisočku čini niz sela i zaselaka na nadmorskim visinama od 640–750 m. Svi  su na podvlašićkim padinama lijeve obale Vrbanje. Najveće naseobine su Kovačevići, Tuleža, Lozići, Vrbovo, Zuhrići i Vrevići. Sve su lokalnim putevima povezane sa regionalnom cestom Kruševo Brdo – Šiprage – Kotor-Varoš.

## Historija
Najveći zaseoci Prisočke da su veoma stara naselja na nepristupačnim lokacijama, pa se pretpostavlja da je njihva daleka historija vezana za događaje u dolini Vrbanje, od autohtonog starobosanskog naselja i Ilira do današnjih dana.

U bližoj historiji, uz ostala sela šipraškog kraja, i Prisočka je bila aktivno uključena u NOB, osobito Kovačevići i Lozići. Za vrijeme priprema Drugo zasjedanje AVNOJ-a, dio Vrhovnog štaba NOVJ, na čelu da Josipom Brozom, bio je smješten u Kovačevićima (što je registrirano kao malo selo ispod Petrova polja), u kući Huseina Kovačevića, člana Mjesnog Narodnooslobodilačkog odbora za Šiprage.

Za vrijeme Rata u Bosni, Kovačevići su dugo pružali otpor nadmoćnim snagama bivše JNA i srpskih (para)vojnih jedinica. Nakon iscrpljujućih borbi, branitelji su se povukli na slobodnu teritoriju (prema Travniku), a Kovačevići su do temelja razrušeni, kao i sva ostala prisočka sela.

Nakon 1996, u projektu obnove porušenih sela, većina šipraških bošnjačkih sela je djelimično obnovljena, zahvaljujući Vladi i vojnicima Luksemburga, tj. bataljonu BELUGA (skr. od: **Be**lgium – **Lu**xembourg – **G**reece – **A**ustria; u okviru EUFOR-SFOR-a.

## Stanovništvo 
## Također pogledajte 
*Rijeka Vrbanja
*Borbe oko Kotor-Varoši i Šipraga 1944.
*Petrovo polje

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kotor Varoš
Palivuk

**Palivuk** je naseljeno mjesto u općini Kotor-Varoš, Bosna i Hercegovina.
Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živio  391 stanovnik, a prema preliminarnim rezultatima popisa iz 2013. bilo ih je svega 24.

## Geografija 
Palivuk se nalazi na uočljivoj uzvisini, na padinama desne obale Vrbanje, na nadmorskoj visni od oko 780 m. Lokalnim putem je povezan sa regionalnom cestom R-440: Bila – Šiprage – Obodnik.

## Historija 
Palivuk je veoma stara naseobina pa se pretpostavlja se da je njegova daleka historija  vezana za događaje u dolini Vrbanje, od autohtonog starobosanskog naselja i Ilira do današnjih dana.

Tokom Drugog svjetskog rata, ovo selo je učestvovalo u pokretu otpora i bilo značajno partizansko utočište. Između ostalog, januara 1944. je primilo veliki broj ranjenika koji su evakuirani iz Diviziske bolnice u klisuri Demićke (kod Šipraga), tokom Šeste neprijateljske ofanzive. Zbog udaljenosti od glavnih lokalnih komunikacija, Palivuk je, i prilikom ostalih neprijateljskih prodora, bio sigurnije pribježište za ostalo lokalno stanovništvo.

Tokom rata u Bosni i Hercegovini (1992-95.), Vojska Republike Srpske, policijske i paravojne snage  su porušili okolna bošnjačka sela, osobito ona uzvodno uz Vrbanju do Kruševa Brda, kao i sva bošnjačka sela nizvodno do Banje Luke.. Lokalno stanovništvo je ubijano, a glavnina je protjerana. Nakon 1996., većina šipraških bošnjačkih sela je djelimično obnovljena, zahvaljujući Vladi i vojnicima Luksemburga, tj. bataljonu BELUGA (skr. od: **Be**lgium – **Lu**xembourg – **G**reece – **A**ustria; u okviru EUFOR-SFOR-a.

## Stanovništvo 
## Također pogledajte 
*Šiprage
*Kotor-Varoš
*Vrbanja
*Borbe oko Kotor-Varoši i Šipraga 1944.
*Petrovo polje

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kotor-Varoš
Kenan

**Kenan** (hebrejski קֵינָן, *Keinan* = "kovač"), prema Bibliji, bio je jedan od patrijarha (praotaca) koji su živjeli prije velikog potopa u doba Nuha.

Biblija spominje da je Kenan bio najstariji sin Enoša te unuk Šita. Kenan je rođen kad je Enošu bilo 90 godina.

Kad je Kenanu bilo 70 godina, rođen je njegov sin Mahalalel. Kenanu se rodilo još sinova i kćerki, a umro je u dobi od 910 godina.

Njegov unuk bio je Jered.

Kenan je spomenut i u Knjizi jubileja, gdje piše da mu je majka bila žena zvana Noam, te je oženio svoju sestru Mualelet, koja mu je rodila sina Mahalalela.

## Reference 
Kategorija:Biblijski likovi
Kategorija:Knjiga postanka
Gharbia (guvernorat)

**Guvernorat Gharbia** (arapski: محافظة الغربية) je jedan od 27 guvernorata Egipta. Nalazi se u sjevernom dijelu države, u delti Nila, južno od guvernorata Kafr el-Sheikh i sjeverno od guvernorata Monufia.

Glavni grad ove administrativne jedinice je Tanta koji se nalazi oko 90 km sjeverno od glavnog egipatskog grada Kaira i oko 120 km jugoistočno od drugog najvećeg grada Aleksandrije. Najveći grad je El-Mahalla El-Kubra

Prema podacima iz 2014. godine, 4.648.408 stanovnika živi na površini od 1.942 km2 a sa gustoćom od 2.400 stanovnika po km2 spada u najgušće naseljene dijelove Egipta.
Po površini je 10. najveći guvernorat u državi.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica guvernorata

Kategorija:Egipatski guvernorati
Kategorija:Guvernorat Gharbia
Ana Komnena Anđeo

**Ana Komnena Anđeo** () bila je bizantska princeza i carica. Bila je nikejska carica od 1204. do 1212, prethodnica Filipe Armenske.

Ana je rođena oko 1176. Njeni roditelji su bili car Aleksije III Anđeo i carica Eufrozina Duka Kamatera. Anina sestra je bila Eudokija Anđeo.

1200. Ana se udala za Teodora I Laskarisa, a isti se dan udala i njena sestra Irena Komnena Anđeo; Irenin muž je bio Aleksije Komnen Paleolog. Anin prvi muž je bio plemić Ishak Komnen.

Čini se da su Ishak i Ana bili roditelji samo jednog djeteta, kćerke Teodore Anđeline.

Ana i Teodor dobili su više djece:
*Nikola
*Ivan
*Irena Laskaris
*Marija Laskaris
*Eudokija (Sofija)

Ana je umrla 1212.

## Reference 
Kategorija:Laskarisi
Kategorija:Bizantijske princeze
Kategorija:Bizantijske carice
Kategorija:Dinastija Anđeo
Kategorija:Nikejske carice
Kategorija:Komneni
Kategorija:Bizantijci u 12. vijeku
Kategorija:Bizantijci u 13. vijeku
Kategorija:Umrli 1212.
Bosna i Hercegovina na Svjetskom prvenstvu u atletici 1995.

**Bosnu i Hercegovinu** je na SP u atletici 1995. u Göteborgu, Švedska od 5. do 13. augusta 1995. predstavljalo troje atletičara. Ovo je bio drugi nastup atletičara iz Bosne i Hercegovine na Svjetskim prvenstvima u atletici.

## Rezultati 
### Muškarci 
;Trkačke discipline 

### Žene 
;Trkačke discipline 

## Također pogledajte 
* Bosna i Hercegovina na svjetskim prvenstvima u atletici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Svi rezultati na službenoj stranici IAAF
* Službena stranica IAAF

Kategorija:Države na SP u atletici 1995.
Kategorija:1995. u Bosni i Hercegovini
1995
Luxor (guvernorat)

**Guvernorat Luxor** (arapski: محافظة الأقصر) je jedan od 27 guvernorata Egipta. Nalazi se u centralnom dijelu države a postoji od 7. decembra 2009. godine kada je bivši agipatski predsjednik Hosni Mubarak objavio njegovo izdvajanje iz guvernorata Qena.

Guvernorat se prostire na površini od samo 55 km2 a prema podacima iz 2014. godine u njemu živi 1.119.222 stanovnika što znači da je guvernorat vrlo gusto naseljen sa gustoćom od 20.350 stanovnika po km2.

Glavni grad ove administrativne jedinice je Luxor koji se nalazi oko 635 km južno od glavnog egipatskog grada Kaira.
Površinski  jenajmanji egipatski guvernorat i proteže se svega nekoliko kilometara u dužinu i širinu. Nalazi se unutar regije Gornji Egipat, duž rijeke Nil.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica guvernorata 

Kategorija:Egipatski guvernorati
Kategorija:Guvernorat Luxor
Zaselje (Kotor-Varoš)

**Zaselje** je naseljeno mjesto u općini Kotor-Varoš, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Spomenik prirode Žuta bukva 
Vlada Republike Srpske na sjednici od 14. marta 2012. god donijela je odluku da se stablo žute bukva, kao dendrološki raritet, proglasi za zaštićeno područje - spomenik prirode. Površina zone zaštite je 5007 m2. O spomeniku prirode brine se opština Kotor Varoš, koja je upravljanje povjerila privrednom društvu Eko-etno selo "Žuta bukva".

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kotor-Varoš
Zaselje

:
* Zaselje (Kotor-Varoš), naselje u općini Kotor-Varoš.
* Zaselje (Travnik), naselje u općini Travnik.
* Zaselje (Vitez), naselje u općini Vitez.

:
* Zaselje (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja.

:
* Zaselje (Požega), naselje u općini Požega.
Athletissima 2014.

**Athletissima 2014.** bila je 37. izdanje godišnjeg atletskog mitinga Athletissima u Lausannei i 7. stanica Dijamantne lige 2014.

## Rezultati 
### Muškarci 
### Žene 
## Vanjski linkovi 
* Rezultati mitinga na IAAF.org

Kategorija:Sport u Lausannei
Kategorija:Sportska takmičenja u Švicarskoj
Asmir Kolašinac

**Asmir Kolašinac** nekadašnji je srbijanski bacač kugle, nacionalni rekorder u dvorani, osvajač zlatne medalje na evropskom dvoranskom prvenstvu i bronzane na otvorenom.

## Biografija 
Otac mu se zove Spaho, a majka Muradija. Brat Almir također je atletičar, a njegova je disciplina bacanje koplja. Trenirao ga je Nikola Tomasović. Studirao je na Fakultetu sporta i tjelesnog odgoja u Sarajevu. Postao je prvi srbijanski atletičar koji je postigao A-normu za OI 2012. u Londonu. Osim bacanjem kugle, bavio se i bacanjem koplja, a lični rekord mu je 63,18 m.

Na Evropskom prvenstvu 2012. u Helsinkiju osvojio je bronzanu medalju bacivši 20,36 m, a godinu kasnije zlatnu na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Göteborgu.

Krajem januara 2025. objavio je kraj karijere.

## Rezultati 
## Uspjesi 
## Također pogledajte 
* Srbijanski rekordi u atletici
* Srbija na Olimpijskim igrama 2008.
* Srbija na Olimpijskim igrama 2012.
* Srbija na Svjetskom prvenstvu u atletici 2013.
* Srbija na Svjetskom dvoranskom prvenstvu u atletici 2014.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil Asmira Kolašinca na tilastopaja.org
* IAAF-profil
* Profil i olimpijski rezultati  na sports-reference.com
* "U Riju bronza, 2020. borba za zlato" – intervju (*Politika*, 30. 4. 2013)
* "Jedva čekamo našeg zlatnog sina" 
* "Spaho i Muradija Kolašinac: 'Hvala ti, sine'"
* "U atletici nema posla ni za najboljeg"
* Intervju s Asmirom Kolašincem, serijal "Oni pobjeđuju", Al Jazeera Balkans, 16. 4. 2015.

Kategorija:Rođeni 1984.
Kategorija:Biografije, Skoplje
Kategorija:Srbijanski atletičari
Kategorija:Srbijanski bacači kugle
Kategorija:Srbijanski olimpijci u atletici
Kategorija:Sportisti na SP u atletici (Srbija)
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2008.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2012.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Živi ljudi
Zaštićeno prirodno područje Pliva - Janj sa rezervatom Janjske otoke

thumb|Janjska otoka
thumb|Vrelo Plive
**Pliva i Janj sa rezervatom Janjske otoke** predstavljaju zaštićeno prirodno područje na području Bosne i Hercegovine. U ovaj dio potpada čitavo područje rijeke Janj od svog izvora u blizini sela Babići, pa do ušća u rijeku Plivu kod Šipova.

## Opis
Rijeka Janj izvire ispod klisure visoke preko 100&nbsp;m, a 200&nbsp;m niže od izvora nalazi se vir Opačac, gdje je voda duboka preko 30&nbsp;m. Pristup ovom dijelu rijeke je veoma otežan zbog strmih obala. Ovo sedreno područje je sačuvano od bilo kakvih štetnih zahvata. Na udaljenosti od 500&nbsp;m od izvora nalazi se vodopad kod Bukve. Na tom mjestu rijeka skreće desno u jednu manju klisuru i pada preko kamene prečage visoke oko 12&nbsp;m, stvarajući vodopad. Ispod Janjske Otoke nalazi se i najinteresantniji objekat na Janju - vodopad ispod Sokoline. Od toga mjesta do ušća Janja u Plivu korito je veoma bogato sedrom, pa pred samim ušćem sedrene naslage stvaraju čitavu deltu velikog niza manjih i većih vodenih rukavaca.

Izvor Plive sastoji se, zapravo, iz dva veoma jaka izvora, koji su udaljeni oko 300&nbsp;m jedan od drugog, nalaze se na istoj nadmorskoj visini, a sastaju se 1&nbsp;km niže ispod sela Dragnića. Desni krak izvire ispod planine Majevac u mjestu zvanom Ravni Do. Voda izbija u velikoj količini iz stijene. Oko 80&nbsp;m ispod izvora, sa lijeve strane, ulazi u Plivu potok Crnjična, koji za vrijeme velikih kiša predstavlja veoma snažnu bujicu, pa je djelovanjem ovog bujičnog potoka, Pliva na ovom zavijutku skrenula nešto svoj tok na desnu stranu. Ovaj desni krak Plive prolazi kroz šumoviti predio, te sačinjava mnoge živopisne brzake i manje kaskade. Lijevi krak Plive izvire iznad sela Dragnića na tri mjesta, te se sva tri rukavca sastaju nakon 100&nbsp;m toka rijeke. Navodno, za vrijeme vršidbe mještani su iz Glamočkog Polja bacali u ovaj ponor pljevu, koja je kasnije izlazila na svom sadašnjem izvoru, i po tome je rijeka nazvana Pljeva — Pliva.

Nakon spajanja oba kraka Pliva poprima mnogo mirniji tok, a u širim partijama terena razliva se i kod Šipova je široka preko 30&nbsp;m. U koritu Plive od izvora do ušća Janja nema sedre. Od izvora Plive oko 800&nbsp;m daleko nalazi se malo Dragnić jezero. Jezero je dugo u pravcu sjever-jug 65&nbsp;m, a široko 35&nbsp;m; prema izvršenim ispitivanjima jezero je duboko 10&nbsp;m, što je i njegova najveća dubina.

## Stepen zaštite
Područje se nalazi na listi dobara planiranih za uspostavljanje zaštite u planskom periodu po IUCN klasifikaciji.

## Izvori
*Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju (2015):Izmjena i dopuna prostornog plana Republike Srpske  do 2025. Banjaluka: Urbanistički zavod
* Rijetkosti i ljepote prirode: Manje poznate prirodne rijetkosti u Bosni i Hercegovini i potreba njihove zaštite
* 
* 

## Reference
Kategorija:Šipovo
Kategorija:Zaštićena područja u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1954.
Bjelajce

**Bjelajce** je naseljeno mjesto u općini Mrkonjić Grad, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
U predrimsko vrijeme, kada je ovo područje naseljavalo ilirsko pleme Mezeji, razvilo se epihorsko naselje, koje je, vjerovatno, bilo središte jedne domaće župe (civitas Maezeiorum). U rimsko doba u Donjem Polju (Bjelajce) nalazila se rimska etapna stanica i gradić municipalnog karaktera, i značajna raskrsnica na cesti Salona—Servitium (Bosanska Gradiška). To je Leusaba, putna stanica i mjesto u kojem su se dvije itinerarske ceste ponovo sastajale, nakon što su se razišle u Prologu, na Livanjskom polju.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Mrkonjić Grad
Šibovi

* Šibovi (Kotor-Varoš), naselje u općini Kotor-Varoš
* Šibovi (Mrkonjić Grad), naselje u općini Mrkonjić Grad
Bosna i Hercegovina na Svjetskom prvenstvu u atletici 2007.

**Bosnu i Hercegovinu** je na SP u atletici 2007. u Osaki u Japanu od 23. augusta do 2. septembra 2007. predstavljalo dvoje atletičara. Ovo je bio osmi nastup atletičara iz Bosne i Hercegovine na Svjetskim prvenstvima u atletici.

### Muškarci
;Bacačke discipline 

### Žene
;Trkačke discipline 

## Također pogledajte 
* Bosna i Hercegovina na svjetskim prvenstvima u atletici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica IAAF
* Službena stranica prvenstva 

Kategorija:Države na SP u atletici 2007.
Kategorija:2007. u Bosni i Hercegovini
2007
Gornja Pecka

**Gornja Pecka** je naseljeno mjesto u općini Mrkonjić Grad, Bosna i Hercegovina.

Postoji nekoliko legendi o imenu Pecka. Po jednoj ovdje se pekla cigla pa otud ime Pecka. Po drugoj ovdje su došli doseljenici iz istoimenog sela u Srbiji. Na kraju ime ovog sela dovodi se u vezu sa poštovanjem kulta Svete Petke. Pecka se u turskim dokumentima pominje pod nazivom Kozara.
 
## Geografija 
Oko Ćojderove glavice nekoliko je zaseoka koji čine naselja Gornju i Donju Pecku. Zaseoci se naslanjaju na masive Čelinke, Ravne grede i Crvene stijene, sa jedne, te Gradine, Babine i Čenića grede, sa druge strane. 
 
Ispod Trbovog dola su tri vrela rijeke Sane. Ovo mjesto je samo sebe zaštitilo, jer nema prilaznih puteva, a konfiguracija terena je takva da dugo vremena nije došlo do urbanizacije. Početkom 2014 počela je izgradnja mini elektrane. Sa ciljem očuvanja rijeke, u Donjim Vrbljanima formirana je **Koalicija za zaštitu Sane**, koju čini 23 nevladinih organizacija predvođenih općinom Ribnik, kroz koju Sana kasnije protiče. Argument navedene Koalicije je da korist koja će se eventualno ostvariti ukoliko se izgradi MHE Medna na rijeci Sani, nije ni približna ekološkoj šteti koja će se prouzrokovati.

Kroz naselje teče rječica Korana u koju se sa Ćojderove glavice, ulivaju vode pedesetak vrela. Korana je drugi krak koji formira Sanu.

## Historija 
Još u trećem vijeku ovde je postojao rimski grad Sarnade do koga je vodio rimski, kasnije nazvan, Turmanski put.
Njemački rudari Sasi radili su ovdje u srednjem vijeku što se vidi po ostacima troske i metalnim komadima.

U Peckoj, austrougarskim popisom iz 1879. godine bilo je skoro dvije hiljade stanovnika.

Prva osnovna škola otvorena je tridesetih godina prošlog vijeka i to u privatnoj kući.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Mrkonjić Grad 
* Sačuvajmo Sanu
Majdan (Mrkonjić Grad)

**Majdan** je naseljeno mjesto u općini Mrkonjić Grad, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
U vrijeme Ilira na područje Crne rijeke, na kojoj je i Majdan počela je proizvodnja željeza. Arheolozi su ustanovili da se na tom supstratu i u rimsko doba nastavila rudarsla i topioničarska aktivnost. Na Gradini su otkriveni kopovi i drugi tragovi starog rudarstva i metalurgije. Uz proizvodnju niklo je i rimsko naselje. U samom Majdanu otkopana je i kasnoantička crkva s dva kamena ulomka s natpisom.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Mrkonjić Grad
Dakahlia (guvernorat)

**Guvernorat Dakahlia** (arapski: الدقهلية) je jedan od 27 guvernorata Egipta. Nalazi se u sjevernom dijelu države, unutar Delte Nila.
Guvernorat se prostire na površini od 3.500&nbsp;km2 a prema podacima iz 2014. godine u njemu živi 5.818.363 stanovnika. Gustoća stanovništva iznosi oko 1.700 stanovnika po km2.

Glavni grad ove administrativne jedinice je Mansoura.

Guvernorat na sjeveru izlazi na obale Sredozemnog mora a graniči još s guvernoratima: Damietta na sjeveru, Port Said na istoku, Sharqia i Gharbia na jugu i guvernoratom Kafr el-Sheikh na zapadu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica guvernorata 

Kategorija:Egipatski guvernorati
Kategorija:Guvernorat Dakahlia
Stupari

* Stupari (Lukavac), naselje u općini Lukavac
* Stupari (Mrkonjić Grad), naselje u općini Mrkonjić Grad
* Stupari (Šekovići), naselje u općini Šekovići
Bukovača (Petrovac)

**Bukovača** je naseljeno mjesto u općini Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Bukovača se nalazi na putu između Bosanskog Petrovca i Drinića. Zapadno od sela je naselje Bara. Ime je dobila po drvetu bukva koje sada više nema. U selu ima nekoliko izvora, a mjerenjima je utvrđeno da vode sa ovog područja podzemnim putem odlaze u rijeku Sanu.

Veći dio naselja sa 156 stanovnika pripada općini Bosanski Petrovac, a manji dio sa 5 stanovnika pripada općini Petrovac.

## Historija 
U naselju nalazi se brdo Stražbenica. Do vrha vodi put u obliku serpentina, čiji tragovi su još vidljivi. Na vrhu je gradina, koja je vjerovatno najprije bila ilirska, i na čijim su temeljima rimljani napravili svoje fortifikacijsko utvrđenje dužine 400 metara.

U ravnom dijelu naselja nalazi se ruševina grobnice na svod, dužine oko 20 m. koju je istraživao arheolog Sergejevski. Ta grobnica je zidana bijelim kamenom (bihacit). Unutra je nađena nadgrobna ploča i po natpisu se vidi da je iz kasnog rimskog perioda. I do ove grobnice vodi kaldrma od kamena i krečnog maltera.

U osmanlijskomskom periodu bosanske historije, cjelokupno zemljište u Bukovači bilo je u vlasništvu, kao begluk ili selište, čuvene begovske porodice Kulenović Bukovača.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Petrovac
Bravski Vaganac (Petrovac)

**Bravski Vaganac** je naseljeno mjesto u općini Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Naselje smješteno je na južnoj strani Bravskog polja ispod planine Srnetice, odnosno njenih uzvišenja: Lisina, Crijemušarica,  Banjački vrh, Krstasti vrh i Kukerda. Nalazi se u neposrednoj blizini ceste Bosanski Petrovac - Ključ. Položaj naselja je mnogo uzdignut u odnosu na polje, ali ipak ne toliko da dopire do pomenutih vrhova. Naselje je podijeljeno na dva dijela, Vaganac i Lerkovac, ali su kuće uglavnom razbacane.  Voda nedostaje jer nema ni jednog izvora. Koriste se bunari koji skupljaju vodu cijeđenjem kroz zemlju.

U naselju nalaze se tri jame tipa bezdani. Jama kod Rakine poljane je u vrhu Zdenog dela na 820 m. n/m. To je prosta jama. Jama na Trišinoj kućerini je na 920 m. n/m. Izgrađena je u krednim krečnjacima. I ovo je prosta jama. Na zidovima ima kalcitske nakite. Posljednja jama ovog tipa u Uvali je istih karakteristika kao i dvije predhodne. Postoje i dvije jame tipa „zvekare“, nazvane tako jer kamen ubačen u jamu „zveči“. Jedna je kod Janičije ograde ispod Krstastog vrha na Srnetici, a druga na Poljani takođe na Krstastom vrhu. I na kraju, prema Banjičkom vrhu nalazi se i jedna jama stupnjevitog tipa.

Posljednjom administrativnom podjelom Bosne i Hercegovine veći dio teritorije naselja sa 14 stanovnika pripada općini Bosanski Petrovac.

## Historija 
Na izlazu iz naselja pronađen je rimski miljokaz koji  svjedoči o prolasku rimske ceste koja je išla iz Dalmacije za Panoniju.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Petrovac
Bunara (Petrovac)

**Bunara** je naseljeno mjesto u općini Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Naselje je smješteno na istočnom dijelu Bravskog polja. Na jugoistoku od Jasenovca je uzvišenje Podovi, pa opet uvala u koju se smjestila Bunara. Iza nje ide opet nagnuta zaravan koja se lagano penje u Srneticu. Svi ovi zemljišni oblici podudaraju se u smjeru  sa osnovnim smjerom visoravni Bravsko polje, a to je zapad - istok. A male udolice - vrtače posijane su na sve strane kao sitna gnijezda preko ovih temeljnih površna. Ovdje je i najniža tačka Bravskog polja, tek 606 m. nad morem.

Veći dio naselja, sa 40 stanovnika, pripada općini Bosanski Petrovac.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Petrovac
Klenovac (Petrovac)

**Klenovac** je naseljeno mjesto u općini Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Naselje je sješteno uz sami put Bosanski Petrovac - Ključ, na istočnom kraju Bravskog polja. Spada u mlađa naselja. Kuće su jedna uz drugu i naselje ima karakter drumskog naselja. Nema izvora i naselje je bezvodno.

Veći dio naselja je posljednjom administrativnom podjelom pripao općini Bosanski Petrovac. U tom dijelu živi 77 stanovnika.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Petrovac
Podsrnetica (Petrovac)

**Podsrnetica** je naseljeno mjesto u općini Petrovac, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Podsrnetica je naselje visokog položaja, uzdignuto mnogo iznad južnog, ravnog dijela Bravskog polja i zalazi pomalo u Srneticu. Odmaknuto je od Bravskog Vaganca preko jednog kilometra. Kuće su uglavnom razbacane.

Veći dio naselja sa 51 stanovnikom, posljednjom administrativnom podjelom Bosne i Hercegovine, pripao je općini Bosanski Petrovac.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Petrovac
Potoci (Istočni Drvar)

**Potoci** su naseljeno mjesto u općini Istočni Drvar, Bosna i Hercegovina.
## Geografija 
Naselje se nalazi na planini Klekovači, na nadmorskoj visini preko 1000 metara.

## Historija 
Naselje Potoci, danas sjedište općine, nastalo je još krajem 19. i početkom 20. vijeka, kao radničko i željezničko čvorište.
Njegov nastanak vezan je za početak eksploatacije šumskog bogatstva koji je u to vrijeme počela Austro-Ugarska vlast. Nekada je brojalo preko 600 stanovnika, i bilo je to mjesto sa uređenom infrastrukturom, školom, poštom, ambulantom, vodovodnom mrežom, prodavnicama, kino-salom...

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjskil inkovi
Srnetica

* Srnetica (planina), planina u Bosni i Hercegovini
* Srnetica (Istočni Drvar), naselje u općini Istočni Drvar
Srnetica (Istočni Drvar)

**Srnetica** je naseljeno mjesto u općini Istočni Drvar, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Na oko 12 kilometara od Istočnog Drvara, ili Potoka, skrivena u srcu planine Klekovače na preko 1.000 metara nadmorske visine smješteno je naselje Srnetica.

## Historija 
Srnetica, kao jedna od radničkih kolonija "Šipada", počela je nicati pred sam početak Prvog svjetskog rata. Tada je, zapravo, počela da se gradi željeznička pruga, kojom je Srnetica bila povezana sa svijetom. Bila je uskotračna pruga koju su mnogi veoma često poistovjećivali sa prugom kojom je išao sada već legendarni "Ćiro". Tu, međutim postoji velika razlika. Bila je to pruga čiji je razmak između šina bio 78&nbsp;cm, dok je popularni "Ćira" imao razmak od 66&nbsp;cm.

Iako je početkom 20 - og. vijeka Oštrelj (Bosanski Petrovac) bio centar Šipadovih željeznica, istinska željeznička raskrsnica bila je Srnetica. Od prvih pa sve do kraja sedamdesetih godina proteklog vijeka, kroz ovo mjesto je prolazilo, i to svakodnevno, više desetina putničkih odnosno teretnih vagona. Jedan krak je išao do Prijedora, drugi do Jajca, a interesantno je da su oba kraka duga 107&nbsp;km. 
 
Srnetica je imala sve karakteristike manje varoši. Postojala je osnovnu školu koju je pohađalo pedesetak učenika. Postojao je i bioskop u kome su se uglavnom prikazivali nijemi filmovi. Radila je ambulanta sa tri ljekara, uz koju je bila otvorena i apoteku. Kasnije je osnovan i nogometni klub.

Tada je Srnetica administrativno pripadala općini Ključ. Imala je oko dvije i po hiljade stanovnika.

## Stanovništvo 
## Reference
Ataševac

**Ataševac** je naseljeno mjesto u općini Drvar, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Selo je smješteno na sjevernom dijelu drvarskog područja, ispod planine Klekovače, istočno od puta Drvar -  Bosanski Petrovac. Teren je raznolik. Preovlađuje šumsko područje, a u nižim predjelima livade i pašnjaci.

## Historija 
U Drugom svjetskom ratu i u vrijeme ustanka 1941, krajem septembra Drvar su zauzele italijanske trupe. U nedostatku bolničkih kapaciteta u proljeće 1942 u Ataševcu je izgrađena improvizovana bolnica od drvenog materijala.

U 20. om vijeku stanovništvo se uglavnom bavilo eksploatacijom šume. U dužem periodu, osnovna djelatnost je ipak bilo stočarstvo.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Drvar
Brda (Drvar)

**Brda** je naseljeno mjesto u općini Drvar, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Grupa naselja: Podić, Šajinovac, Župa, Brda i Motike su nekad, u staroj Jugoslaviji bili jedna administrativna cjelina koja se zvala Veliki Štrbci. Mjesta su uistinu po obliku terena odvojena jedno od drugog sa udolinama i uzvišenjima, pa i ako nisu mnogo udaljena, treba dosta vremena da se iz jednog pređe u drugo. Župa je najniže, uz Unac. Ovo se područje nalazi između Preoca, Tičeva, Ljeskovice i druge grupe sela koja se nekad zvala Mali Štrbci. Kao vidnije granične tačke su Oštra Luka, Jelak i Borovnjača na zapadu, Kosa i Kozjak na jugu, potok Ljeskovica i Ilina Glavica na sjeveru. Na istoku nema prirodne granice nego se teren lagano uzdiže prema Crnom Vrhu

## Historija 
Vidljivih i otkrivenih starina nema na ovom području. Sadašnje stanovništo se doselilo prije Karlovačkog mira 1699. i po tome je jedinstveno u području Unca.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Drvar
Bunčevac

**Bunčevac** je naseljeno mjesto u općini Drvar, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Prvo naselje istočno od Prekaje je Bunčevac. Poljice, Bunčevac, Župica i Brda su nekada bili jedno naselje pod imenom Štrbci Mali. Dobili su imena po zemljišnom obliku, izuzev Bunčevca. Leže istočno od Štrbaca Velikih, i prostiru se prema Crnom Vrhu i Prekaji. Sa istočne strane im je Klekovača sa vrhovima: Crni Vrh, Kuk, Ikovac, Javorova Kosa. Na drugim stranama nemaju prirodnih granica. Uz korito Unca je Župica, ostali na tavanastim zaravnima. Kuće su po običaju na malo uzdignutijim položajima da bi ravni dio ostao za obradu. Izuzev Unca nema druge žive vode.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Drvar
Ljeskovica (Drvar)

**Ljeskovica** je naseljeno mjesto u općini Drvar, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Ljeskovica leži ispod Šajinovca koji je ograđuje sa zapada. Sjeverna granica joj je reka Ljeskovica, istočna Unac, a na južnoj strani dodiruje ravan Župe i Župice. Naselje je uglavnom u nizini, na onižem ispruženom brežuljku. U poređenju sa drugim selima Ljeskovica je dosta zbijena i zauzima malo prostora.

## Historija 
Postoji gradina na Cijanjuši. Na vrhu te glavice razaznaje se humka i vidi se kuda je bio zid. U Bjeljačkom groblju postoji oko dvadesetak kamenih grobnih ploča, naravno okresanih. Po onome što je tu nađeno predpostavlja se da je tu bila crkva.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Drvar
Donji Baraći

**Donji Baraći** su naseljeno mjesto u općini Mrkonjić Grad, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Mrkonjić Grad
Šajinovac

**Bosna i Hercegovina**:
* Šajinovac (Drvar), naselje u općini Drvar

**Kosovo**:
* Šajinovac (Prizren), naselje u općini Prizren

**Srbija**:
* Šajinovac (Doljevac), naselje u općini Doljevac
Trninić Brijeg

**Trninić Brijeg** je naseljeno mjesto u općini Drvar, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Trninić Brijeg je kao i sva sela donjeg Unca dugo i usko selo. Dužina sela ne ide istim pravcem kojim i dužina Unačke Župe nego okomito na nju. Zbog toga ovo selo ima u svome sastavu po komadić župe i po komadić zaravni i proplanaka što se iznad Župe prostiru na obe strane sve do planinskih kosa. Selo ima prirodne granice samo na zapadu i istoku. Na zapadu čine granice Misije i Jadovnik, na istoku Klekovača i Crljivica. Prema jugu i sjeveru nema nikakave vidne granice, a ni po udaljenosti kuća ne može se raspoznati gdje prestaje jedno selo, a otpočinje drugo.

Selo je razbijenog tipa. Djeli se na nekoliko zaselaka: Trninića Brijeg, Prnjavor, Crljivica (Rečkovac), Otaševac. Samo u glavnom dijelu sela, Trninića Brijegu, kuće su prilično nablizu, tako da ovaj kraj pruža vid napola zbijenog sela.

## Historija 
Na zemljištu Trninića Brijega nisu primijećeni tragovi niti ostaci kakvog naselja ili građevine iz starijih vremena.

U novije doba ima zapis o Trninića Brijegu. Muhamed-beg Kulenović - Bukovača,  koji je bio jedan od  gradonačalnika Bosanskog Petrovca, imao je i velike posjede u selu Trninić u  blizini  Drvara. U Trniniću je 30. augusta  1907. iznenada zapaljen njegov čardak i hambar, u kojem se nalazilo oko 15.000 oka raznog žita. Događaj je zabilježio list Bošnjak

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Drvar
Zaglavica (Drvar)

**Zaglavica** je naseljeno mjesto u općini Drvar, Bosna i Hercegovina.

## Geografija 
Mjesto se nalazi sjeverno od puta Drvar - Martin Brod. Zajedno sa Gruborskim Naslonom, koji je zapadno, Zaglavica je bila dio Bastasa. Smještena je na tavanastoj zaravni koja je padina Osječenice.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Drvar
Ehinokokoza

**Ehinokokoza**, takođe poznata i kao **hidatidna bolest**, **hidatidoza** ili **ehinokokna bolest**, je parazitska bolest uzrokovana pantljičarom tipa *Ehinokokus*. Ljudi mogu bolovati od dva osnovna tipa ove bolesti, cistične ehinokokoze i alveolarne ehinokokoze. Postoje dva manje uobičajena oblika policistične ehinokokoze i cistične ehinokokoze. Ova bolest obično počinje bez simptoma i kao takva može da traje godinama. Simptomi i znakovi koji se javljaju zavise od mjesta na kome se nalazi cista i od njene veličine. Alveolarna bolest obično počinje na jetri ali se može proširiti i na druge dijelove tijela, kao što su pluća ili mozak. Kada je zaražena jetra, oboljela osoba može osjećati abdominalni bol, izgubiti na težini, i dobiti žutu boju. Bolest pluća može uzrokovati bolove u grudima, kratak dah i kašalj.

 
Bolest se prenosi kada se hrana ili voda koji sadrže jajašca parazita pojedu, odnosno popiju, ili bliskim kontaktom sa zaraženom životinjom. Najčešće zaražene životinje su: psi, lisice i vukovi. Za alveolarni tip oboljenja često je potrebna operacija nakon koje će se uzimati lijekovi. Ekonomski trošak bolesti je procijenjen na oko 3 biliona USD dolara godišnje. Ona može pogoditi i druge žiotinje kao što su svinje, krave i konji.

## Reference
Kategorija:Bolesti
Kategorija:Tropske bolesti