Šume algi

thumb|200px|left|Šuma laminarije
**Šume algi** – koje se po dominaciju roda *Laminaria* (kelp)  označavaju i  kao **šume kelpa** – su  podmorska područja s velikim brojem jedinki raznih vrsta laminarija.  Označene  su kao jedna od najproduktivnijih i najdinamičnijih ekosistema na Zemlji, a rastu širom svijeta,  u umjerenim i polarnim područjima okeana. Ove šume  su 2007.  otkrivene i u tropskim vodama oko Ekvadora.

Ova zajednica uključuje mrke makroalge iz reda Laminariales, koje omogućavaju jedinstveno trodimenzijsko stanište raznim morskim organizmima. Proučavanjem ovog bioma,  biolozi su objasnili mnoge ekološke procese. Tokom prošlog (20.)  stoljeća,  mnoga ekstenzivna istraživanja bila su usredotočena na njih, posebno u sferi   ekologije mreža ishrane. Na osnovu tih istraživanja došlo se do važnih ideja koje su mjerodavne i izvan tog jedinstvenoga ekosistema. Tako je otkriveno  da šume algi, naprimjer, mogu uticati na okeanografski izgled obale.

Međutim, antopogeni uticaji često izazivaju degradaciju podmorja, uključujući i šum algi. Vrlo su uznemiravajuće posljedice prekomjernog  ribolova u ekozajednicama u blizini obale, zbog čega se mogu namnožiti mnogi  biljojedi i uništiti laminarije i druge alge. Takva pojava vrlo brzo može dovesti do takve degradacije da zahvaćeno područje postane samo golo dno s malo životinja. Jedna od korisnih strategija u takvim slučajevima je uspostavljanje zaštićenih morskih područja u kojima se može ograničiti uticaj ribolova i zaštiti ekosistem od ostalih  pogubnih faktora za određeno stanište.

## Alge 
*]]

.]]
Kao što je već naglašeno termin "kelp" se odnosi na morske alge koje pripadaju taksonomskom redu Laminariales (laminarije). Iako se ne smatraju taksonomski raznovrsnim taksonom, imaju raznoliku građu i funkcije. Uobičajeno je da se tijelo algi označava  talus prije nego biljka, jer nema diferencirane glavne biljne orgabe, kao što su pravi korijen, stablo I list. Morfološka struktura talusa kelpova sastoji se od tri glavna dijela:). Najproduktivnije šume algi nalaze se obično na mjestima uzlaznih okeanskih struja, koje donose hladne vode bogate hranjivim tvarima iz većih dubina. Bistrina vode utiče na dubinu do koje svjetlost može doprijeti. U idealnim uvjetima, divovske alge mogu dnevno rasti i oko 30 do 60&nbsp;cm. Neke vrste poput vrsta roda *Nereocystis* su jednogodišnje, a druge poput *Eisenia* su višegodišnje i mogu živjeti više od 20 godina. Šume višegodišnjeg kelpa najbrže rastu tokom mjeseci s uzlaznim strujama (obično u proljeće i ljeto), a rast usporavaju kada je hranjivih tvari manje, kada je manje svjetlosti i kada oluje postanu učestalije. Ovo općenito odsustvo kelpa u tropima se smatra  uglavnom posljedicom nedovoljne količine hranjivih tvari u toplim vodama.

## Arhitektura ekosistema 
Konstrukcija  ekosistema  kelpskih šima zasniva se na njenoj fizičkoj strukturi, koja utiče na povezane vrste koje definiraju saatav I funkcioniranje te životne zajednice. Strukturno, u ovaj ekosistem uključena su tri dijela laminarija I njihovih srodnika , a dva dijela  grade druge alge: Naprimjer, u kalifornijskim šumama,  vrste *Macrocystis pyrifera*, morski puž golać *Melibe leonina* i vrsta vrlo malog škampa, *Caprella californica*, vrlo su usko povezani s krošnjom; *Brachyistius frenatus*, vrste roda *Sebastes* i mnoge druge ribe se mogu naći u spratu kelpa sa stabljikom; zmijuljice i vrste puževa roda *Tegula* blisko su  povezane s "korjenjem" algi, dok brojni biljojedi poput morskih ježeva i školjki žive u spratu opruženih kelpa. Mnoge morske zvijezde, polipi i pridnene ribe žive u bentoskim zajednicama; samostalni korali, razni puževi i bodljokošci žive na pokrivaču od koralnih algi. Ovo omogućava kelpima da rastu i podržavaju biljoždere, koji opet podržavaju potrošače na višim trofičkim razinama. Za razliku od toga, u procesu *"odozgo prema dolje"* grabljivice ograničavaju biomasu vrsta na nižim razinama jer ih konzumiraju. Ako nestane grabljivaca, vrste na nižim razinama će se namnožiti jer nema vrsta koje bi se njima hranile, kontrolirajući tako njihovu brojnost. U jednom dobro proučenom primjeru u šumama algi na Aljasci, morske vidre (*Enhydra lutris*) hranjenjem pripadnicima biljojeda (morskih ježevima) održavaju stabilnost tog sistema. Kada vidre nestanu, populacija morskih ježeva je oslobođena kontrole vidri pa vrlo brzo raste. To dovodi do povećanog pritiska biljojedaa na alge. Propadanje samih algi rezultira gubitkom fizičke strukture ekosistema, a potom i gubitkom drugih vrsta povezanih s ovim staništem. U zajednicama algaškik šuma na Aljasci, morske vidre su ključna vrsta koja posreduje u trofičkoj kaskadi. U Južnoj Kaliforniji šume algi preživljavaju bez morskih vidri, budući da populaciju morskih ježeva, umjesto njih, kontroliraju velike ribe i jastozi. Efekat odstranjivanja jedne grabljivice u ovom sistemu razlikuje se od onog oko Aljaske, zato što postoji još grabljivica koje mogu nastaviti kontrolu brojnosti morskih ježeva. Slični primjeri zabilježeni su i u Novoj Škotskoj, Južnoj Africi Australia i u Čileu. Relativni značaj procesa *"odozgo prema dolje"* prema *"odozdo prema gore"'' u ekosistemima algaških šuma i snaga trofičkih interakcija su i dalje predmet intenzivnih proučavanja.

Prijelaz od šuma algi do uništenih krajolika kojima dominiraju morski ježevi česta je pojava koja često nastane od opisanog remećenja trofičkih odnosa. Te dvije faze se smatraju uvjetom za alternativna stabilns stanja ekosistema. Oporavak ovih šuma na ogoljenim prostorima zabilježen je nakon dramatičnih poremećaja, poput bolesti morskih ježeva ili velikih promjena u toplotnim uvjetima. Oporavak sa srednje razine uništenja je teže predvidjeti i ovisi o kombinaciji abiotičkih čimbenika i biotičkih međudjelovanja.

Iako su obično morski ježevi dominantni biljojedi, drugi sa značajnom snagom u međudjelovanjima su i morske zvijezde, izopode, krabe i biljojedne  ribe. Mnoga proučavanja u Južnoj Kaliforniji su pokazala da dostupnost mrtvog kelpa utječe i na ponašanje morskih ježinaca. Mrtve alge i tvari koje od njih  potiču također su važne za podršku graničnih staništa, poput pješčanih plaža i kamenitih površina dna.

## Dinamika područja 
Još jedno područje istraživanja algaških šuma usmjereno je na razumijevanje u dijelovima njihovih prostorno-vremenskih svojstava. Ne samo da takva dinamika utiče na fizički krajolik, već i na vrste koje su povezane s njima, za skrivanje i ishranu. U zagađenje se mogu ubrajati i taloženje naslaga i eutrofikacija iz kanalizacije, industrijski nusproizvodi i zagačivači poput PCB-a i teških metala (naprimjer, bakar, cink), doicanje organofosfata iz poljoprivredih područja, hemikalije protiv obrastanja algama, koje se koriste u lukama i marinama (naprimjer TBT i kreozot) i kopneni patogeni.
:* Katastrofalne oluje mogu ukloniti krošnje u ekosistemu na površini valovima, ali obično ostave alge na nižim spratovima netaknutima.O ne mogu također ukloniti morske ježeve kada nema dovoljno mjesta za skrivanje.
:* Tokom nepogode El Niño nastaju depresije u okeanskim termoklimama, smanjenje količine hranjivih tvari i promjene kod oluja. Stres koji nastaje zbog tople vode i smanjene količine hranjivih tvari. mogu povećati osjetljivost na štetu nastalu od oluja i biljojedaa, koji ponekad čak i nestanu. Stanje oceana (tj. temperatura vode, struje) utječe na uspjeh kelpa i njihovih takmaca, što ima jasan utjecaj na interakciju između vrsta i dinamiku šume kelpa.
:*Izlovljavanje vrsta na višim trofičkim razinama koje prirodno reguliraju populaciju biljojeda je također poznat kao značajan stresni faktot u šumama algi. Upravljači i ishodi trofičkih kaskada su važni za razumijevanje prostorno-vremenskih osobina šuma kelpa.

## Iskorištavanje
Šume algi su u prethodnim milenijima bile važne za ljudski opstanak. Mnogi sada teoretiziraju da se prva kolonizacija Amerike desila kada su grupe ljudi, čiji je primarni izvor hrane bila riba, slijedile šume algi u Tihom oeanu tokom zadnjeg kedenog doba. Po jednoj teoriji, te šume su se protezale od sjeveroistočne Azije do Tipacifičkih obala Amerike, a za drevne moreplovce bi imale mnogo koristi. Šume algi mogle su osigurati mnoge mogućnosti za preživljavanje, a služile bi i kao neka vrsta štita od nemirnog mora. Osim ovih koristi, istraživači vjeruju da su makroalge ranim moreplovcima pomagale u navigaciji, služeći kao "kelpni autoput". Teoretičari također misle da su šume kelpa ranim kolonizatorima osiguravale siguran način života jer se nisu morali prilagođavati novim ekosistemima i razvijati nove načine preživljavanja, iako bi prešli na hiljade kilometara. Danas ljudi love vrste koje su povezane s algaškim šumama, poput jastoga i riba iz porodice Sebastidae. Također se iskorištavaju i same alge za uzgoj školjki, kako bi iz njih izvukli alginičnu kiselinu, koja se koristi u proizvodima poput paste za zube i antacida. Šume algi su cijenjene za rekreacijske aktivnosti poput ronjenja i vožnje kajacima; industrija koja podržava ove sportove predstavlja posebnu korist, povezanu s ovim ekosistemom.

## Prijetnje i održavanje 
Svojom složenošću, različitom strukturom, interakcijama i rasprostranjenošću, šume algi predstavljaju veliki izazov čuvarima okoliša. Teško je ekstrapolirati čak i dobro izučene projekcije za budućnost jer se interakcije u ekosistemima mijenjaju pod različitim uvjetima, a nisu ni svi odnosi u samom ekosistemu dovoljno poznati. Pored toga, može biti i nelinearnih prekoračenja granica kojs još nisu poznati. Glavne prijetnje su zagađenje mora i ugrožen kvalitet vode, eksploatacija algi i ribolov, invazijske vrste i klimatske promjene.

U mnogim područjima ribolovci reguliraju skupljanje kelpa i/ili lovljenje vrsta iz šuma algi. Neposredna korist MPA-a za ribolov je zabilježena u širom svijeta. Neizravne koristi su se također pokazale u nekoliko slučajeva među vrstama poput školjaka i riba u Srednjoj Kaliforniji. Najvažnija pritom je činjenica da su proučavanja pokazala da MPA-i mogu biti učinkoviti u zaštiti postojećih ekosistema algaških šuma i mogu također omogućiti regeneraciju onih koji su uništeni.

## Također pogledajte
*Ekosistem
*Biom

## Reference
## Vanjski linkovi
* Marine Education Society Australia: Kelp Forests 
* Monterey Bay National Marine Sanctuary: Kelp Forest and Rocky Subtital Habitats 
* Stonybrook University: Kelp forests 

Kategorija:Biomi
Kategorija:Ekologija
Kategorija:Okeanografija