Krvarenje iz donjeg gastrointestinalnog trakta

**Krvarenje iz donjeg gastrointestinalnog trakta** (**LGIB**) je bilo koji oblik gastrointestinalnog krvarenja u donjem gastrointestinalnom traktu. LGIB je čest razlog za traženje medicinske pomoći na odjelu hitne pomoći bolnice. Procjenjuje se da UGIB čini 100-200 na 100.000 slučajeva u odnosu na 20-27 na 100.000 slučajeva za LGIB. Otprilike 85% krvarenja iz donjeg gastrointestinalnog trakta uključuje debelo crijevo, 10% su krvarenja koja su zapravo krvarenja iz gornjeg gastrointestinalnog trakta, a 3–5% uključuje tanko crijevo.

## Znaci i simptomi
Krvarenje iz donjeg gastrointestinalnog trakta definira se kao krvarenje koje potiče distalno od ileocekumskog zaliska, što uključuje debelo crijevo, rektum i anus. Ovo je podijeljeno na krvarenje iz srednjeg gastrointestinalnog trakta (od Treitzovog ligamenta do ileocekalnog zaliska) i krvarenje iz donjeg gastrointestinalnog trakta, koje uključuje krvarenje bilo gdje od ileocekalnog zaliska do anusa. Bright red stool, called hematohezija, is the sign of a fast moving active GI bleed.

### Fizički nalazi
Ortostatska hipotenzija podrazumijeva gubitak volumena krvi od najmanje 15% i ukazuje na ozbiljniju epizodu krvarenja. Procijenite osjetljivost abdomena, mase i uvećanje jetre i slezenu. Dodatni ključni elementi uključuju pažljiv i temeljit pregled anusa, palpaciju rektumskih masa, karakterizaciju boje stolice i test stolice s gvajakovom karticom za procjenu prisutnosti krvi.

### Laboratorijski nalazi
Među krvnim testovima koji bi trebali biti provedeni su kompletna krvna slika, protrombinsko vrijeme, parcijalno tromboplastinsko vrijeme, elektroliti, te tipizacija i unakrsno podudaranje za transfuziju krvnih produkata.
Koagulopatiju i trombocitopeniju treba odmah korigovati ako je moguće. Trombocite treba održavati iznad 50.000/mL, a abnormalnosti zgrušavanja treba korigovati vitaminom K ili svježe smrznutom plazmom. Vitamin K treba uzimati oralno, osim ako pacijent nema cirozu ili bilijarnu opstrukciju, u kom slučaju ga treba primijeniti potkožno. Puni učinak vitamina K se ne postiže 12-24 sata, za razliku od svježe smrznute plazme koja odmah poništava abnormalnosti zgrušavanja. Intravenska formulacija vitamina K brže poništava koagulopatiju i može se koristiti u slučajevima teškog krvarenja; međutim, pacijente treba pratiti zbog anafilaksija. Učinci svježe smrznute plazme traju oko 3-5 sati, a za potpuno poništavanje abnormalnosti zgrušavanja mogu biti potrebne velike količine (> 2-3 L), ovisno o početnom protrombinskom vremenu. Rekombinantni aktivirani faktor VII odobren je za upotrebu kod pacijenata sa hemofilijama A i B sa inhibitorima faktora VIII i IX. Demonstrirani su dokazi o mogućoj koristi kod pacijenata sa cirozom i gastrointestinalnim krvarenjem, iako optimalna doza nije jasna, a rekombinantni aktivirani faktor VII je vrlo skup.
### Anoskopija
Anoskopija je korisna samo za dijagnosticiranje izvora krvarenja iz anorektalnog spoja i analnog kanala, uključujući unutrašnje hemoroide i analne fisure. Superiornija je od fleksibilne sigmoidoskopije za otkrivanje hemoroida u ambulantnim uslovima i može se brzo izvesti u ordinaciji ili pored kreveta kao dodatak fleksibilnoj sigmoidoskopiji i kolonoskopiji.

### Fleksibilna sigmoidoskopija
Fleksibilna sigmoidoskopija koristi sigmoidoskop dužine 65&nbsp;cm koji vizualizira lijevo kolon. Može se izvesti bez sedacije i samo uz minimalnu pripremu klistirima. Međutim, dijagnostički prinos fleksibilne sigmoidoskopije kod akutnog krvarenja iz donjeg dijela gastrointestinalnog trakta je samo 9%. Uloga anoskopije i fleksibilne sigmoidoskopije kod hospitaliziranih pacijenata s akutnim krvarenjem iz donjeg dijela gastrointestinalnog trakta je ograničena, jer većina pacijenata treba podvrgnuti kolonoskopiji.

### Kolonoskopija
Kolonoskopija je test izbora kod većine pacijenata s akutnim krvarenjem iz donjeg dijela gastrointestinalnog trakta jer može biti i dijagnostička i terapijska. Dijagnostička tačnost kolonoskopije kod krvarenja iz donjeg dijela gastrointestinalnog trakta kreće se od 48% do 90%, a čini se da hitna kolonoskopija povećava dijagnostički prinos. Ovaj širok raspon prinosa djelimično se objašnjava različitim kriterijima za dijagnozu, jer često ako se ne pronađe aktivno krvarenje, vidljiva krvna žila koja ne krvari ili prirasli ugrušak, krvarenje se pripisuje leziji ako je krv prisutna u tom području. Pretpostavlja se da prisustvo svježe krvi u terminalnom ileumu ukazuje na izvor krvarenja koji nije kolonski.
Ukupna stopa komplikacija kolonoskopije kod akutnog krvarenja iz donjeg dijela gastrointestinalnog trakta je 1,3%. Priprema crijeva je sigurna i dobro se podnosi kod većine pacijenata. Stopa komplikacija kolonoskopije u nepripremljenom debelom crijevu može biti veća. Oko 2–6% kolonoskopskih preparata kod akutnog krvarenja iz donjeg dijela gastrointestinalnog trakta je lošeg kvaliteta. Između 4 i 8 L G*olitelya* treba primijeniti oralno ili putem nazogastrične sonde dok se efluent ne razbistri.

## Upravljanje 
thumb|Osnovni algoritam za liječenje krvarenja iz donjeg dijela gastrointestinalnog trakta.
U većini slučajeva koji zahtijevaju hitnu hospitalizaciju, krvarenjeće se spontano riješiti. Ako se sumnja da pacijent ima ozbiljan gubitak krvi, najvjerovatnije će biti priključen na monitor vitalnih znakova i davat će mu se kisik putem nazalne kanile ili jednostavne maske za lice. intravenski kateter će biti postavljen u lako dostupno područje i davat će se intravenske tekućine kako bi se nadoknadio izgubljeni volumen krvi. Endoskopska evaluacija s kolonoskopijom (i eventualno ezofagogastroduodenoskopijom kako bi se isključio neuralgični GIB) obično bi se trebala obaviti u roku od 24 sata od prijema u bolnicu.
Ako osoba s LGIB-om uzima nisku dozu aspirina za prevenciju prvog srčanog udara (tj. osoba nikada prije nije imala srčani udar), preporučuje se prekid uzimanja aspirina. Nasuprot tome, ako je osoba prethodno imala srčani udar, aspirin treba nastaviti uprkos aktivnom LGIB-u zbog koristi od sprječavanja drugog srčanog udara i posljedične smrti koje nadmašuju rizik od krvarenja. Dvostruka antitrombocitna terapija (npr. upotreba oba aspirina i klopidogrela) treba nastaviti ako je osoba s LGIB-om podvrgnuta stentu srčanih koronarnih arterija u posljednjih 30 dana ili je nedavno imala epizodu akutnog koronarnog sindroma (npr. nestabilna angina ili infarkt miokarda) u roku od 90 dana od LGIB događaja. Pojedinci s visokim rizikom od ponovnog srčanog udara, ali koji ne ispunjavaju gore navedene kriterije, trebaju nastaviti uzimati aspirin tokom LGIB događaja, ali prekinuti druge antitrombocitne lijekove 1-7 dana nakon prestanka krvarenja.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Krvarenje
Kategorija:Poremećaji gastrointestinalnog trakta