open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Proporcija

:*Za članak o proporciji u matematičkom smislu, pogledajte članak Proporcija (matematika)*
**Proporcija** je odnos između dvije veličine, **mjerilo** po čemu je nešto veliko, malo ili skladno. Proporcije su skrivena, ali uvijek prisutna sastavnica u kompoziciji svakog likovnog djela i jedan od odlučujućih činitelja njegova sklada (harmonije) ili nesklada. Jedno od najstarijih pravila sklada je proporcija zvana *"zlatni rez"* koji glasi: manji dio prema većem, odnosi se kao veći dio prema cjelini.

Važnost proporcija u umjetnosti detaljno je opisao još grčki kipar Poliklet (polovina 5. vijeka) koji je smatrao da je tajna umjetnosti u skladnom odnosu veličina - proporcijama. Njegov *"Grčki kanon"* (skup pravila u kojem je tačno navedeno kolika treba biti veličina svakog dijela tijela u odnosu na drugi), kao pojam ljepote, utjecao je na vijekove antičke skulpture.
I prije njega, stari su Grci gradili harmoničnu arhitekturu jer su za mjerenje koristili mjere preuzete iz veličine dijelova ljudskog tijela po kojima su i nazvane: palac – dlan – pedalj – lakat – ruka – korak. To je dakle bila arhitektura proporcionalna ljudskom tijelu; ostvarenje grčkog mota: **Čovjek je mjerilo svih stvari!** Zato, kad pogledamo grčku arhitekturu, u svim tim širinama i dužinama, mi nesvjesno vidimo nešto što nam je "slično" i zato nam se to "sviđa".

Primjenjujući ljudske mjere (*antropometričke*, prema grčkom *antropos* = čovjek) i omjere ili koristeći ih suprotno, može se svjesno i namjerno izgraditi građevina u kojoj ćemo se osjećati dobro i ugodno, ili u kojoj ćemo se osjećati "malenima" ili "izgubljenima". Upravo takav je odnos grčkog hrama ili rimske vile, nasuprot egipatskom hramu ili, recimo - savremenom muzeju žrtava holokausta u Berlinu.
## Vanjski linkovi i reference
* Tzonis, A. and Lefaivre L., Classical Architecture: The Poetics of Order (1986), MIT Press. 
* Dictionary of the History of Ideas, Pythagorean Harmony
* Padovan, R., Proportion: Science, Philosophy, Architecture (1999), Routledge. 
* Langhein, J., Proportion and Traditional Architecture (2005), INTBAU Essay (London, The Prince's Foundation /INTBAU)

Kategorija:Likovna umjetnost
Kategorija:Arhitektura
Kornatska tragedija

mini|290px|Hrvatski vatrogasci gase požar
**Kornatska tragedija** dogodila se 30. augusta 2007. godine, kada je grupa vatrogasaca postala žrtvom požara na ostrvu Velikom Kornatu. Od ukupno 13 vatrogasaca u grupi zahvaćenoj požarom, 12 ih je poginulo na licu mjesta ili preminulo u bolnicama, dok je preostali vatrogasac nakon duge borbe za život uspio preživjeti. Događaj je jedna od najvećih mirnodopskih nesreća koja je pogodila Hrvatsku.

## Opis događaja 
Vatra je okružila vatrogasce, koji su se našli u njenom obruču, a helikopter je poslan tek kasnije, kad se nesreća već bila dogodila, da ih evakuira.

## Poginuli 
Poginulo je šest vatrogasaca iz vatrogasne brigade Šibenik - **Dino Klarić**, **Ivica Crvelin**, **Ivan Marinović**, **Marko Stančin**, **Gabrijel Skočić** i **Hrvoje Strikoman**, a još sedmero je preživjelo uz teške opekline po tijelu - od kojih je petero prebačeno na liječenje u Zagreb (**Tomislav Crvelin**, **Ante Crvelin**, **Josip Lučić**, **Karlo Ševerdija** i **Marinko Knežević**), koji su ubrzo preminuli od posljedica teških opeklina. U Splitu je nekoliko dana kasnije umro dvanaesti vatrogasac **Ante Juričev Mikulin**, dok je **Frane Lučić** uspio preživjeti.

## Posljedice 
Iz poštovanja prema poginulima i njihovim porodicama, premijer Sanader proglasio je na to 3. septembra dan žalosti u cijeloj Hrvatskoj, dok je premijer Šibensko-kninske županije, Goran Pauk, proglasio sedam dana žalosti u toj županiji. Hrvatski sportaši su 2.i 3. septembra nastupili sa crnim florom na naramenicama.

Tokom noći, kako stoji u službenom policijskom izvještaju, na ostrvo su upućene snage policije i Hrvatske vojske radi pretrage terena i osiguranja požarišta, a na mjesto nesreće izašli su i Istražni sudija Županijskog suda i Županijski državni advokat iz Šibenika, policijska ekipa za uviđaje, te stručnjaci Centra za kriminalistička vještačenja MUP-a Republike Hrvatske kao i inspektori za požare, Inspektorata unutrašnjih poslova Republike Hrvatske. Privedeno je osam ljudi osumnjičenih za podmetanje požara.
mini|290px|Ostrvo Veliki Kornat na kojem su stradali vatrogasci 
Pojavile su se i kontroverze oko toga, da li su se žrtve mogle izbjeći. Neki su kritikovali odluku vatrogasne službe da pošalje svoje ljude na Kornate samo kako bi gasili zapaljenu nisku travu, ali to je izazvalo i pitanja oko toga kako su mogli poginuti od tako malog požara. Najmlađa žrtve tragedija na Kornatima, sedamnaestogodišnji Marko Stančić, je svom ocu, po dolasku na Veliki Kornat poslao poruku: "Tata, na Kornatima smo, čekamo da nam dostave vodu", što je ostavilo nova pitanja da je helikopter jednostavno ostavio vatrogasce bez dobre opreme. Glavni zapovjednik vatrogasaca Mladen Jurin na to je idući dan dao svoju ostavku.

## Također pogledajte 
* Požari u Hrvatskoj 2007.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* GRAFIKA jutarnjeg lista
* 7Dnevno: Mesić i Hanžeković odgovorni za Kornate, 21. 8. 2015.
*7DNEVNO: Dok je ručao s Hanžekovićem na Hvaru, odbio je poslati kanader na Kornate / Sve laži Marijana Hanžekovića, 4. septembra 2015.

Kategorija:Katastrofe
Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:2007. u Hrvatskoj
Kategorija:Veliki Kornati
Renato Sulić

**Renato Sulić** hrvatski je rukometaš, nekadašnji reprezentativac, koji igra na poziciji kružnog napadača (pivota). Trenutno nastupa za mađarski Veszprém.

S reprezentacijom Hrvatske ima zlato sa Svjetskog prvenstva 2003. i srebro s Evropskog prvenstva 2008.

Bivši klubovi su mu Zamet, Metković, Zagreb i Pivovara Laško.

Sulić je oženjen Majom, s kojom ima kćerku Dorju, te blizance, dječaka i djevojčicu, rođene 2009, i još jednu kćerku.Godine 2004. jedva je preživio saobraćajnu nesreću, ali se uspješno oporavio i nastavio rukometnu karijeru.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na službenom sajtu MKB Veszprém KC

Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 1979.
Kategorija:Hrvatski rukometaši
Kategorija:Hrvatski olimpijci u rukometu
Kategorija:Biografije, Rijeka
Kategorija:Rukometaši na Olimpijskim igrama 2008.
Donji Boganovci

**Donji Boganovci** su naseljeno mjesto u općini Bugojno, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bugojno
Mirza Džomba

mini|175px|desno
**Mirza Džomba** (Rijeka, 28. februar 1977) bivši je hrvatski rukometni reprezentativac i član hrvatskog rukometnog prvoligaša RK Croatia Osiguranja (Zagreb).

Igrao je na poziciji desnog krila i jedan je od najboljih desnih krila na svijetu. Taj 191&nbsp;cm visoki igrač klupsku je karijeru započeo u RK Zamet. Karijera ga je dalje vodila u RK Badel Zagreb, mađarski Fotex Veszprém, te konačno, od 2004. godine, u Ciudad Real. Do sada je odigrao 150 međunarodnih utakmica i postigao 587 golova. S hrvatskom rukometnom reprezentacijom osvojio je zlata na SP 2003. u Portugalu i OI 2004. u Atini, te srebro na SP 2005. u Tunisu.

Na EP 2004. u Sloveniji bio je najbolji strijelac prvenstva sa 46 postignutih golova. Iste godine izabran je i u idealnu postavu na OI u Atini. Kao član Ciudad Rela izabran je u najbolju postavu lige 2006. godine kada je bio i najbolji strijelac svog kluba sa 136 golova.

Po šest puta je sa svojim klubom osvajao naslove državnog prvaka i pobjednika kupa. Čak je sedam sezona igrao u finalu rukometne Lige prvaka, ali je samo jednom njegov tim bio najbolji (2005/2006. sa Ciudad Realom).

## Naslovi i finala 
* **Sezona 1996/1997.** (RK Badel Zagreb) – Prvak Hrvatske, finale rukometne Lige prvaka
* **Sezona 1997/1998.** (RK Badel Zagreb) – Prvak Hrvatske, osvajač Kupa Hrvatske, finale rukometne Lige prvaka
* **Sezona 1998/1999.** (RK Badel Zagreb) – Prvak Hrvatske, osvajač Kupa Hrvatske, finale rukometne Lige prvaka
* **Sezona 1999/2000.** (RK Badel Zagreb) – Prvak Hrvatske, osvajač Kupa Hrvatske
* **Sezona 2001/2002.** (Fotex KC Veszprém) – Prvak Mađarske, osvajač Kupa Mađarske, finale rukometne Lige prvaka
* **Sezona 2002/2003.** (Fotex KC Veszprém) – Prvak Mađarske, osvajač Kupa Mađarske, finale evropskog Superkupa
* **Sezona 2004/2005.** (BM Ciudad Real) – Viceprvak Španije, osvajač Asobal kupa i španskog Superkupa, finale rukometne Lige prvaka
* **Sezona 2005/2006.** (BM Ciudad Real) – Viceprvak Španije, finalist Kupa kralja, osvajač Asobal kupa i evropskog Superkupa, osvajač rukometne Lige prvaka

## Vanjski linkovi 
* Neslužbena stranica 

Kategorija:Rođeni 1977.
Kategorija:Biografije, Rijeka
Kategorija:Hrvatski rukometaši
Kategorija:Rukometaši RK Zagreb
Kategorija:Rukometaši na Olimpijskim igrama 2004.
Kategorija:Rukometaši na Olimpijskim igrama 2008.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Kategorija:Živi ljudi
Ivano Balić

**Ivano Balić** bivši je hrvatski rukometaš, olimpijski pobjednik i  svjetski prvak. Smatra se najvećim rukometašem svih vremena.

Prije rukometa dugo godina trenirao je košarku u tadašnjem klubu Jugoplastika i POP 84, današnjem KK Split. Rukomet je počeo igrati u RK "Split", a nastupao je za RK Metković, španski RK Portland San Antonio, RK Zagreb, Atlético de Madrid i njemački HSG Wetzlar.

## Uspjesi 
Sa hrvatskom reprezentacijom postao je prvak svijeta 2003. u Portugalu. Osvajač je zlatne medalje na Olimpijskim igrama 2004. u Atini, zatim 2. mjesta na Svjetskom prvenstvu 2005. u Tunisu, te dva 4. mjesta na Evropskim prvenstvima (2004 – Slovenija, 2006 – Švicarska).

Također je proglašen najboljim igračem svijeta 2003. i 2006. te najboljim rukometašem Hrvatske (2004. i 2006). Na Evropskom prvenstvu u Švicarskoj 2006. izabran je u najbolju sedmorku prvenstva i proglašen najkorisnijim igračem prvenstva, što je četvrto veliko takmičenje zaredom na kojem je dobio ovu počast (2004 - Evropsko prvenstvo; 2004 - Olimpijske igre; 2005 - Svjetsko prvenstvo; 2006 - Evropsko prvenstvo).

Smatra se da je Balić 2007. bio jedan od najboljih rukometaša na svijetu, ali i jedan od najboljih hrvatskih sportista uopće svih vremena, što potvrđuje i proglašenje za najboljeg igrača Svjetskog prvenstva 2007. u Njemačkoj (na kojem je postigao 53 gola uz 44 asistencije).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Intervju s Ivanom Balićem, serijal "Oni pobjeđuju", Al Jazeera Balkans, 2. 7. 2015.

Kategorija:Rođeni 1979.
Kategorija:Biografije, Split
Kategorija:Hrvatski rukometaši
Kategorija:Hrvatski olimpijci u rukometu
Kategorija:Rukometaši RK Split
Kategorija:Rukometaši RK Metković
Kategorija:Rukometaši SDC San Antonija
Kategorija:Rukometaši RK Zagreb
Kategorija:Rukometaši Atlético Madrida
Kategorija:Rukometaši HSG Wetzlara
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Franjo Bučar"
Kategorija:Rukometaši na Olimpijskim igrama 2004.
Kategorija:Rukometaši na Olimpijskim igrama 2008.
Kategorija:Rukometaši na Olimpijskim igrama 2012.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Hrvatska)
Kategorija:Živi ljudi
Evropski put E72

**Evropski put 72** (E72) je dio međunarodne mreže E-puteva dužine 242 km, koji se pruža u pravcu sjeverozapad-jugoistok kroz Francusku. Počinje u Bordeauxu od puta E70 a završava u Toulouseu, gdje se zajedno sa E9 spaja na E80.

## Tok
Pravac puta odgovara francuskom autoputu A62. Pruža se pored Langona, gdje se grana jugoistočno od autoputa A65. Duž toka rijeke Garonne prelazi Akvitaniju i prolazi pored Agena i Montaubana. Južno od Montaubana E9 s autoputem A20 spaja se na E72.

72
Kategorija:Putevi u Francuskoj
Angus Young

**Angus McKinnon Young** (Glasgow, 31. mart 1955) jedan je od najutjecajnijih gitarista današnjeg doba.

Angusova porodica se 1961. preselila u Australiju gdje je i započela njegova karijera.Od 1973. član je grupe AC/DC. Gitaru je počeo svirati sa 5 godina. U ranim tinejđerskim godinam seli se u Austaliju. Tu je dobio svoju prvu Gibson SG gitaru. Instrukcije iz gitare davali su mu njegova braća Malcolm i George. Već sa 16 godina postaje član AC/DC-a. Tu, na nagovor svoje sestre, stvara svoj prepoznatljiv imidž: Obučen je kao školarac (taj stil i danas koristi). Njegovi rifovi, solaže (koje je sam komponovao i ubacio u pjesme), vragolasto ponašanje, pačji hod (hodanje po pozornici tokom sviranja), način odijevanja danas su već svima poznate. Angus je uz pokojnog pjevača Bona Scotta najpopularniji član AC/DC-a. Njegov brat Malcom koji svira prateću gitaru, imao je jakih problema sa alkoholom. Angus je sa grupom AC/DC već punih 36 godina.

## Vanjski linkovi 
* AC/DC profil od Epic Records
* AC/DC profil od Albert Music
* AC/DC profil od Atlantic Records

Kategorija:Australski muzičari
Kategorija:Gitaristi
Kategorija:Biografije, Glasgow
Kategorija:Rođeni 1955.
Kategorija:Živi ljudi
Edward Emerson Barnard

mini|desno|Edward Emerson Barnard
**Edward Emerson Barnard** (16. decembar 1857 – 6. februar 1923) jest američki astronom.

Prvo se bavio fotografijom i kao amater otkrio oko 15 kometa. Djelujući na zvjezdarnicama Lick i Yerkes (SAD), usavršio je astronomsku fotografiju. Otkrio je i prvi sistemski proučavao narav tamnih međuzvjezdanih maglica i objavio njihov katalog. Otkrio je Jupiterov mjesec (Amalteja, 1892) i zvijezdu koja mijenja položaj (*Barnardova zvijezda*, 1916). Bio je član Američke akademije umjetnosti i nauke (od 1892) i Nacionalne akademije nauke SAD-a (od 1911). Po njemu su nazvani galaktika NGC 6822 (Barnardova galaktika), tamna maglica u Orionu (Barnardova petlja), krateri na Mjesecu (Barnard) i na Marsu (Barnard), planetoid (819 Barnardiana) i dr.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Kalifornija (maglina)
* :Kategorija:Barnardovi objekti

## Vanjski linkovi 
* 

Barnard, Edward Emerson
Kategorija:Rođeni 1857.
Kategorija:Umrli 1923.
Kategorija:Biografije, Nashville
Don

* Donski kozaci, kozaci koji su se naselili duž srednjeg i donjeg rijeke Don.
* Don, regija u Rusiji i Ukrajini.
* Don, rijeka u Rusiji.
* Don, rijeka u Škotskoj.
* Don (titula), titula u Španiji Italiji i Portugalu
* Donald, zapadno ime (skraćeno *Don*).

Geografija

* Don, Nord, komuna u departmanu Nord, u sjevernoj Francuskoj
* Don, Trentino, komuna u Trentino, Italija
* Don, Benin, grad u Beninu
* Don, Tasmanija
* Republika Don, privremena država u periodu 1918-19
Vransko jezero (Dalmacija)

mini|**Park Prirode Vransko jezero-Kamenjak**
**Vransko jezero** je prirodno jezero u sjevernoj Dalmaciji, Hrvatska. i kriptodepresija sjeveroistočno od Pakoštana. Najveće je jezero u Hrvatskoj. Dugo 13,6&nbsp;km, široko prosječno 2,2&nbsp;km, duboko 3,9 m, obuhvata 30,16&nbsp;km2. Vodu dobija iz nekoliko izvora i potoka Skorobića, a otiče ponorima i umjetnim kanalom Prosika, koji ga spaja s Pirovačkim zaljevom. Vodostaj mu u toku godine koleba prosječno 0,95 m, maksimalno 2 m. Slatkovodno ribogojstvo; ribolov. Nalazi se u okviru parka prirode Vransko jezero.
## Zaštićena područja 
### Park prirode 
Kao jedno od rijetkih gotovo netaknutih prirodnih staništa ptica vodarica, sa izvorima pitke vode te područje posebne specifičnosti i bioraznolikosti, 21.07.1999. g. Vransko jezero sa okolnim područjem proglašeno je parkom prirode. Granice Parka smještene su između Pirovca i Pakoštana. Park je velik 57 km2, a najveći dio 30,2 km2 odnosi se na Vransko jezero položeno u pravcu sjeverozapad - jugoistok i pružajući se paralelno s morskom obalom od koje je mjestimično udaljen na manje od kilometra.
### Ramsarsko područje 
Značajne sezonske varijacije vodostaja i saliniteta, zbog prodora morske vode kroz propusni krš, stvorile su uslove za razvoj vrlo specifičnih staništa. Najplići sjeverozapadni dio lokaliteta ima tršćake, poplavne ravnice i sezonski poplavljene oranice; brežuljci uz istočnu obalu prekriveni su tipičnom mediteranskom šikarom, dok je donja zapadna obala više kamenita.
 
Lokalitet je mjesto za gniježđenje, zimovanje i odmorište za mnoge ugrožene vodene ptice kao što su obična pohara, pjegavi grč i baillonov grč. Jezero pruža stanište kritično ugroženoj evropskoj jegulji. Jegulja, koja je uz riječnu babicu jedina autohtona riblja vrsta jezera, strogo je zaštićena na području Parka prirode. Ova je životinja pravi prirodni fenomen. Mrijesti se u dalekom Sargaškom ili Sjevernoatlanskom sargaškom moru. Mlade i male jegulje s tih mjesta putuju potom toplom Golfskom strujom prema Jadranskom moru i stižu i do Vranskog jezera. Spolno zrele vraćaju se opet u sjeverne vode gdje i ugibaju nakon mriještenja. 
 
Tokom kišne sezone močvarna područja reguliraju poplave, dok tršćaci pročišćavaju vode od gnojiva koje se melioracijskim kanalima unose u jezero, ugrožavajući njegovu eutrofikaciju.

Značajne prijetnje lokalitetu, poput spaljivanja trske, ilegalnog ribolova i lova, značajno su ublažene od uspostave zaštićenog područja i nastavljaju se rješavati kroz lokalnu edukaciju i provedbu plana upravljanja.

Dijelovi područja uključena su u popis zaštićenih staništa EU Natura 2000.  
## Reference 
## Također pogledajte 
* Vransko jezero (Cres)

Commonscat|Lake Vrana (Dalmatia)

Kategorija:Jezera u Hrvatskoj
Kategorija:Parkovi prirode u Hrvatskoj
Kategorija:Ramsarska područja u Hrvatskoj
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 1999.
Vransko jezero (Cres)

mini|desno|285px|Vransko jezero na ostrvu Cresu
**Vransko jezero** je slatkovodno jezero u srednjem dijelu ostrva Cresa. Dugo je oko 5,5&nbsp;km, široko do 1,5&nbsp;km, a površina mu iznosi 5,5&nbsp;km2. Jezerska zavala oblikovana je u zoni trošnih krednih dolomita. U jezeru ima štuka, linjaka i šarana.

Nalazi se na općenito bezvodnom ostrvu Cresu  koje leži u Kvarnerskom zaljevu. Jezero je  veliki prirodni rezervoar koji sadrži više od 200 miliona m3 slatke vode.

Dimenzije jezera mogu od godine do godine znatno varirati: podizanje odnosno sniženje nivoa za nekoliko metara uvjetuje, zbog postojanja niskih zona uz sjeverni i južni kraj jezera, povećanje ili smanjenje njegove dužine za nekoliko stotina metara, a time i analogno povećanje ili smanjenje površine jezera.

Jezero je kriptodepresija čija je apsolutna dubina oko 74,5 m, a srednji vodostaj oko 13 m iznad razine mora, pa najdublji dio jezerskog dna leži oko 61,5 m ispod morskog nivoa.

Iskorištava se za vodoopskrbu cresko-lošinjskog otočnog prostora. U jezeru  nema raspadanja i ono je čisto (**oligotrofno**) te je i tu posebno među našim krškim vodama. U vodi bakterija gotovo da i nema, pa se jezerska voda bez filtriranja uzima za vodovod. Cijevi vodovoda 15 godina nakon postavljanja bile su potpuno čiste što također svjedoči potpunoj čistoći vode. Na tom prostoru nema većih naselja, nema industrije, kanalizacije te nijedna bujica ne utiče direktno u jezero već se gubi u priobalnom šljunku i tako se filtrira. Posljedica toga je izuzetna prozirnost vode koja se kreće između 10 i 24 m, pa je Vransko jezero hrvatska najprozirnija slatka voda.

Vransko jezero je **autohtono**. Prema hidrološkom proračunu u jezero godišnje dotiče oko 21 milion m3 vode, a istovremeno otiče podzemnim putem oko 18 miliona m3. Godišnja evaporacija jezerske vode (8,3 mil. m3) je za oko 3 miliona m3 veća od ukupne količine kiše koja u toku godine padne direktno na površinu jezera (5,5 mil. m3). Tako se održava ravnoteža u jezeru, a voda u njemu se postepeno, ali stalno izmjenjuje.

## Vanjski linkovi 
* Tekst o Vranskom jezeru u Hrvatskoj enciklopediji
* Vransko jezero - jedinstven prirodno-geografski fenomen

Kategorija:Jezera u Hrvatskoj
Vransko jezero

* Vransko jezero (Cres) - Vransko jezero na ostrvu Cresu.
* Vransko jezero (Dalmacija) - Vransko jezero u sjevernoj Dalmaciji.
* Park prirode Vransko jezero
Hokej na travi

**Hokej na travi** je ekipni sport sa loptom.

Igraju ga dvije ekipe od 11 igrača (10 u polju i golman).

## Pravila 
## Oprema 
### Igralište 
#### Oznake i dimenzije 
mini|250px|desno|Crtež igrališta za hokej na travi
Igra se na igralištu oblika kvadrata, a mjere igrališta su: dužina 91,4 metra, a širina 55 metara. Igralište je podijeljeno na dva jednaka dijela. Podjela je napravljena poprijeko, tako da je svaka polovina duga 40,7 metara. Ta srednja linija je puna. Svaka polovina igrališta je ponovo podijeljena na dva dijela, na 22,9 metara i označena je punom linijom. Ta linija se naziva "linija 25 jarda".

Cilj je postići pogodak. Pogodak je postignut kada se progura loptica kroz gol, koji je sljedećih dimenzija: visina 2,14 metara, a širina 3,66 metara. Golovi se nalaze na suprotnim krajevima igrališta, na sredini kraćeg kraja kvadrata. Oko golova su ucrtana dva polukruga. Unutašnji polukrug je označen punom crtom. Poluprečnika je 14,63 metra od stojnih greda (ne sredine gola), i naziva ga se *pucačkim polukrugom* (zvanog također i kao "D" i "luk"). Vanjski polukrug je 5 jarda duži od unutrašnjeg polukruga, i označen je iscrtkano. Tačka kaznenog udarca se nalazi 6,4 metra od gola. Na kraćim stranicama igrališta, 5 jarda od gola, sa svake strane se nalazi oznaka za kazneni udarac iz ugla za ekipu koja je u fazi odbrane, a 10 jarda sa svake strane od gola se nalazi oznaka za kazneni udarac iz ugla za ekipu koja je u fazi napada.

Na dužim stranicama igrališta, 5 jarda od kraja igrališta na svakoj polovini se nalazi oznaka za dugi udarac iz ugla za ekipu koja je u fazi napada.

#### Podloga 
Tradicionalno se igralo na travnatim igralištima, po čemu je i ova vrsta hokeja dobila ime. Kasnije se sve više prelazilo na umjetne površine, odnosno na umjetne travnjake. Od 1970-ih, davalo se prednost igralištima sa umjetnim travnjacima "utemeljenim na pijesku", jer su strahovito ubrzavali igru.

Zadnjih godina se više daje prednost igralištima čiji su umjetni travnjaci "utemeljeni na vodi", jer rečeni omogućavaju još brzi prijenos lopte nego "pješčani" umjetni travnjaci. 
Zatim, tu su i sigurnosni razlozi; "vodeni" su manje abrazivni i glede toga se smanjio stepen ozljeđivanja igrača, kada se isti sraze sa podlogom.

Ipak, FIH u današnjici preporučiva upotrebu novih, kombinovanih vrsta podloga, koje zahtijevaju manje navodnjavanje, čime se smanjuje negativni ekološki učinak čisto "vodoutemeljenih" podloga, koje zahtijevaju velike količine vode.

## Također pogledajte 
* Historija hokeja na travi
* Svjetski kup u hokeju na travi
* Agustina García
* Ayelén Stepnik
* Magdalena Aicega 
* Mercedes Margalot

## Vanjski linkovi 
*FIH - međunarodno upravno tijelo za hokej na travi
*FIH pravila hokeja na travi iz Rules of Hockey 2006.  (pdf datoteka)
*FieldHockey.com - Svjetski glavni internetski izvor podataka za hokej na travi (novosti i forum)
*Eurohockey.org Evropska hokejaška federacija
*Hrvatski hokejaški savez

Kategorija:Sport
Kategorija:Hokej na travi
Cesta (višeznačna odrednica)

* Cesta, javna saobraćajnica
* Cesta (film), italijanski film

**Hrvatska**:

* Savska Cesta, naselje grada Vrbovca, Zagrebačka županija

**Slovenija**:

* Cesta (Ajdovščina), naselje u općini Ajdovščina, regija Goriška
* Cesta (Dobrepolje), naselje u općini Dobrepolje, regija Srednja Slovenija
* Cesta (Krško), naselje u općini Krško, regija Posavska
* Cesta (Trebnje), naselje u općini Trebnje, regija Jugoistočna Slovenija
* Ptujska Cesta, naselje u općini Gornja Radgona, regija Pomurska
* Stara Cesta, naselje u općini Ljutomer, regija Pomurska
Evropski put E67

desno|150px

**Evropski put E67** je autoput koji ide od Praga u Češkoj do Helsinkija u Finskoj, a preko teritorija Poljske, Kaunas (Litvanija), Riga (Latvija) i Talina (Estonija). 

Poznat je pod nazivom **Via Baltica** između Varšave i Talina, ukupne dužine od 670&nbsp;km. Najvažnija je cestovna veza između Baltičkih država. Posljednja dionica, između Talina i Helsinkija prelazi se trajektom (sa oko 20 prelazaka u oba pravca svaki dan).

Put je većinom obična saobraćajnica, ali se planira njegovo proširenje i pretvaranje u autoput. *Via Baltica*je privukla pažnju kritičara u 2007. godini, pošto je novi autoput trebao prolaziti kroz nekoliko vrijednih prirodnih lokacija u Poljskoj. Najkontraverzinija je zaobilaznica za grad Augustov, koja bi prolazila kroz močvarno područije doline Rospuda, posljednje takve u Evropi, površine zaštićene zakonom Evropske unije kao dio Evropske mreže Natura 2000. U julu 2007. godine, poljski premijer, Jaroslaw Kaczynski zaustavio je radove na zaobilaznici nakon što je Evropska komisija to zahtijevala.http://news.bbc.co.uk/1/hi/world/europe/6923745.stm Poljski ministar okoliša Jan Szyszko je bio za izgradnju puta, uprkos tome što je 28. februara 2007. godine primio upozorenje od Evropske komisije da će Poljska biti kažnjena ako nastavi sa izgradnjom puta. Predložena je izgradnja drugog i jeftinijeg puta.

## Vanjski linkovi 
* Via Baltica - Protest site 
* Via Baltica - Protest 

67
Kategorija:Putevi u Estoniji
Kategorija:Putevi u Latviji
Kategorija:Putevi u Litvaniji
Kategorija:Putevi u Poljskoj
Kategorija:Putevi u Češkoj
Banjevići

**Banjevići** su naseljeno mjesto u općini Bratunac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bratunac
Evropski put E69

desno|150px
mini|275px|E69 kod Magerøya
**Evropski put E69** je put između Olderfjorda i Sjeverni hrta u sjevernoj Norveškoj. Put je dug 129 km. Sadrži 5 tunela, ukupne dužine 15,5 km. Najduži je Tunel Sjeverni hrt, sa dužinom do 6,9 km, te ide 212 m ispod nivoa mora.

Najsjeverniji dio puta je zatvoren u vrijeme zime.

E69 je najsjeverniji put na svijetu koji je spojen na neku važniju međunarodnu putnu mrežu. Sjeverniji putevi, kao što su putevi na Svalbardu i Grenlandu, su izolovani i kratki.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
69
Kategorija:Putevi u Finskoj
Orden Nemanjića

**Orden Nemanjića** je ustanovljen 1993. godine sistemom odlikovanja Republike Srpske definisanim Ustavom Republike Srpske u kome se kaže: "ordeni su javno državno priznanje Republike Srpske koje se dodjeljuje licima ili instituciji za izuzetne zasluge prema državi."

Orden Nemanjića je osnovan u jednom redu, ima svoju ordensku zvijezdu i nosi se oko vrata. Orden se dodjeljuje jedinicama i pripadnicima oružanih snaga Republike Srpske za istaknute vojničke podvige u oružanoj borbi. Izuzetno se može dodijeliti i građanskim licima zbog posebnog doprinosa u organizovanju i vođenju odbrane srpskog naroda i države.

## Odlikovane osobe i organizacije 
* Poslanici ratnog saziva Narodne skupštine Republike Srpske.
* Bivši načelnik Generalštaba Vojske Republike Srpske, general-pukovnik Momir Talić je odlikovan Ordenom Nemanjića i Ordenom Karađorđeve zvijezde prvog reda zbog zasluga u ratu u BiH.
* Pilot Vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane Republike Srpske Erbez Branko posmrtno je odlikovan ordenom Nemanjića za osvjedočenu hrabrost u borbi i junački podvig tokom rata.
* Pukovnik Milan Jović, komandant Prve majevičke brigade, posthumno je odlikovan na Vidovdan 1993. godine.
* Pukovnik Trivo Vujić, komandant 327. motorizovane brigade, posthumno je odlikovan na Vidovdan 1993. godine.
* Prof. dr Milutin Najdanović je odlikovan posthumno.
* Pukovnik Milan Josić, komandant Specijalnog bataljona Druge posavske brigade Vojske Republike Srpske je odlikovan Ordenom Nemanjića drugog reda.
* Književnik Vojislav Maksimović je odlikovan 1996.
* 17. ključka laka pješadijska brigada

## Također pogledajte 
* Nemanjići
* Ordeni, odlikovanja i medalje Bosne i Hercegovine
* Ordeni, odlikovanja i medalje Republike Srpske
* Orden Republike Srpske

## Reference 
Kategorija:Ordeni, odlikovanja i medalje Republike Srpske
Mješovita frankatura

desno|mini|303x303px|Primjer mješovite frankature sa markom Jugoslavije i markom Slovenije iz 1991. godine
mini|327x327px|Mješovita frankatura na koverti Srpskih pošta, sa poštanskim markama BH pošte, Srpskih pošta i HP Mostar sa žigom 88300 Čapljina, pošte koja pripada HP Mostar
**Mješovita frankatura** je izraz u filateliji, koji označava poštansku pošiljku, koja je frankirana sa dvije ili više vrsta poštanskih marki iz dvije ili više zemalja. Mješovitom frankaturom naziva se i frankiranje poštanskih pošiljki unutar jedne države, koje imaju dvije ili više pošta (kao npr. Bosna i Hercegovina). Takve se pošiljke obično frankiraju u slučajevima nastajanja novih država u takozvanom prelaznom periodu. Također uvođenjem nove valute (euro u zemljama Evropske zajednice) postoji fenomen mješovite frankature. Koverte ili druge pošiljke se posebno katalogiziraju i imaju veću katalošku vrijednost, te su posebna tema u filatelističkim zbirkama. Zbog svoje vrijednosti česte su krivotvorine, te se uz pomoć kataloga može obično odrediti, na osnovu naznačenog vremena, da li je pismo ili pošiljka naknadno krivotvorena.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Filatelija
E65

* BMW E65/E66, BMW auto platforma
* Evropski put E65, evropski put
* Eiffel 65, europop grupa iz Italije
* Nokia E65, model mobilnog telefona
Evropski put E63

desno|150px
**Evropski put E63** je evropski put koja ide od Sodankylä, Finska do Turkua, Finska. Dužina puta iznosi 1.100 kilometara.

E63 prolazi kroz sljedeća mjesta: Sodankylä – Pelkosenniemi – Kemijärvi – Isokylä – Kuusamo – Suomussalmi – Kajaani – Iisalmi – Kuopio – Vehmasmäki – Suonenjoki – Lievestuore – Jyväskylä – Jämsä – Orivesi – Tampere – Akaa – Loimaa – Turku

E63 je označen u Finskoj. Put prati Finski nacionalni autoput između Sodankylä i Kuopioa, te autoput 9 između Kuopioa i Turkua.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
63
Kategorija:Putevi u Finskoj
Evropski put E65

**Evropski put E65** dio je međunarodne mreže E-puteva. Počinje u Malmöu u Švedskoj, a završava u Chaniái u Grčkoj. Put je dug otprilike 3.800&nbsp;km.

Put prolazi kroz sljedeća mjesta:

* Švedska: Malmö – Ystad
* (Baltičko more)
* Poljska: Świnoujście – Wolin – Goleniów – Szczecin – Gorzów Wielkopolski – Świebodzin – Zielona Góra – Legnica – Jelenia Góra
* Češka: Harrachov – Železný Brod – Turnov – Mladá Boleslav – Prag – Jihlava – Brno
* Slovačka: Bratislava
* Mađarska: Rajka – Csorna – Szombathely – Zalaegerszeg – Nagykanizsa – Letenye
* Hrvatska: Goričan – Novi Marof – Zagreb – Karlovac – Rijeka – Senj – Zadar – Šibenik – Split – Opuzen – Dubrovnik
* Bosna i Hercegovina: Neum
* Crna Gora: Petrovac – Podgorica – Bijelo Polje
* Kosovo: Priština
* Sjeverna Makedonija: Skoplje – Kičevo – Ohrid – Bitolj
* Grčka: Niki – Vevi – Kozani – Larissa – Domokos – Lamia – Brallos – Itea – Antirrio – Most Rio-Antirrio – Rio – Egion – Korinthos – Tripoli – Kalamata ... Kissamos – Chaniá

## Galerija 

Datoteka:Dálnice D10, exit Mnichovo Hradiště.jpg|desno|mini|E65 kao *R10* u srednjoj Češkoj

65
Kategorija:Putevi u Švedskoj
Kategorija:Putevi u Poljskoj
Kategorija:Putevi u Češkoj
Kategorija:Putevi u Slovačkoj
Kategorija:Putevi u Mađarskoj
Kategorija:Putevi u Hrvatskoj
Kategorija:Putevi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Putevi u Srbiji
Kategorija:Putevi u Crnoj Gori
Kategorija:Putevi u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Putevi u Grčkoj
Vozilo

mini|Vozilo
**Vozilo** je svako prijevozno sredstvo namijenjeno za kretanje po cesti, osim dječjih prijevoznih sredstava, prijevoznih sredstava na osobni ili motorni pogon za osobe s invaliditetom ili starije osobe, ako se pritom ne kreću brzinom većom od brzine čovječijeg hoda.

Postoje različite vrste vozila:

* cestovna vozila
* motorna vozila
* željeznička vozila
* radna vozila
* skup vozila
* zaprežna vozila
* vojna vozila, npr. Humvee
## Pojmovi koji se vezuju uz vozilo 
* Dužina vozila
* Širina vozila
* Visina vozila
* Osovinski razmak vozila
* Trag kotača vozila
* Trajna brzina vozila
* Maksimalna brzina vozila
* Nosivost vozila
* Masa vozila
* Osovinsko opterećenje vozila
* Sigurnost vozila 
** Isofix
** Autosjedalica

## Pojmovi koji se odnose na radnje vozila 
* Zaustavljanje vozila
* Parkiranje vozila
* Mimoilaženje vozila
* Preticanje vozila
* Obilaženje vozila
* Polukružno okretanje vozila
* Prestrojavanje vozila
* Propuštanje vozila
* Mijenjanje saobraćajne trake
* Ometanje prometa
* Ugrožavanje saobraćaja
* Kolona
* Saobraćajna nesreća
Put namijenjen isključivo za promet motornih vozila

**Put namijenjen isključivo za promet motornih vozila** je javni put s najmanje dvije saobraćajne trake širine od po najmanje 3,25 m, kojom je omogućen siguran saobraćajni tok vozila brzinom od najmanje 80 km/h, po kojoj se smiju kretati samo motorna vozila koja mogu razvijati brzinu veću od 80&nbsp;km/h i koja je kao takva označena propisanim saobraćajnim znakom.

## Reference 
30x30pxNedovršeni članak ***Put namijenjen isključivo za promet motornih vozila*** koji govori o **saobraćaju** treba dopuniti. [//bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Put_namijenjen_isklju%C4%8Divo_za_promet_motornih_vozila&action=edit Dopunite ga] prema pravilima Wikipedije. 

Kategorija:U začetku, Saobraćaj
Kategorija:Putevi
Pirići (Bratunac)

**Pirići** su naseljeno mjesto u općini Bratunac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Bratunac
Bušizam

mini|250px|George W. Bush

**Bušizam** (engl.: *bushism*) je jedna od mnogobrojnih neobičnih riječi, fraza, malapropizama, semantičkih i jezičnih grešaka koje su se desili tokom javnog govora predsjednika SAD-a Georgea W. Busha. kao i njegovog oca Georgea H. W. Busha. Ovaj izraz je postao dio narodnog folklora i koristi se u mnogim knjigama i blogovima na internetu. Često se koristi kako bi se karikirala ova dva predsjednika. 

## Karakteristike 
Neke od uobičajenih karakteristika bušizama uključuje:
* korištenje riječi koje zvuče poput namjenjene riječi ali ne odgovaraju kontekstu (npr. malapropizam, kao što su "nukularna energija hlača" (eng.: *nucular power pants*) umjesto "nuklearna elektrana (eng.: "Nuclear power *plants*")), ili totalna promjena značenja rečenica prilikom korištenja riječi "devaluacija" (devaluation) umjesto deflacije (*deflation*). ili korištenje riječi OPEC umjesto APEC (Azijsko-Pacifička Ekonomska Kooperacija).
* Stvaranje neologizama kao što je "takularan" ("tacular" (portmanteau od "taktičan" i "nuklearan")
* Povremeno korištenje spunerizma kao što je "pješane moruke" (umjesto "mješane poruke" - engl.: "mexed missages" (mixed messages)) i "tarijere i barife" umjesto "barijere i tarife (eng.: "terriers and bariffs", odnosno "barriers and tariffs).
* Narodna množina (pluralizacija) poznatih izraza ("suiciders", i "Internets".
* Korištenje neformalnog jezika kako bi opisao svoj posao: "I'm a commander guy" (Ja sam momak zapovjednik).
* Redundantna ili čudna konstrukcija rečenice kao npr. "Imali smo priliku posjetiti Teresu Nelson koja je roditelj i mama i tata." (eng.: "We had a chance to visit with Teresa Nelson who's a parent, and a mom or a dad.")
* Objašnjavanje očiglednog: "Cijenim održavanje. To je ono što radiš kada se kandiduješ za predsjednika, moraš se održati." (eng.: "I appreciate preservation. It's what you do when you run for President, you've got to preserve.")

## Reference 

### Slične stranice 
* Malapropizam
* Neologizam

## Literatura 
* Frank, Justin A., *Bush on the Couch: Inside the Mind of the President * (2004), .
* Mark Crispin Miller|Miller, Mark Crispin. *The Bush Dyslexicon* (2001), .
* *George W. Bushisms: The Accidental Wit and Wisdom of Our 43rd President*. Ed. Jacob Weisberg. .
* *Bushisms/President George Herbert Walker Bush in His Own Words* The New Republic. Workman Pub Co., May1992, 

## Vanjski linkovi 
* Examples of Bushism Video o bušizmu
* The Leader of What Kolekcija najsmješnijih Bushovih trenutaka.
* The Complete Bushisms 
* DubyaSpeak.com
* "Pie Higher" at Snopes.com
* Bushisms VideoRoll
* Bushism as a figure of speech
* Story in the Guardian
* Dayton Daily News
* About.com Bushisms Collection 
* The Google on the Internets - Spoof of Internet related Bushisms
* W Bush Best Quotes Blogspot
* The Complete Bush Quotes
* [Hail to the Chief](https://web.archive.org/web/20080820114027/http://folkmusic.com/record/r_chief.htm#Hail%20to%20the%20Chief%20(2001)), pjesma komponovana u bušizmima - John McCutcheon.

Kategorija:Riječi
Kategorija:Neologizmi
Siemens (čvor)

* Siemens, njemačka kompanija
* Siemens, njemačko prezime:
** Werner von Siemens
** Carl von Siemens
** Peter von Siemens
** Wilhelm von Siemens i drugi
* Simens (znak: S), mjerna jedinica za električnu vodljivost u Međunarodnom sistemu jedinica (SI)
Mokušnice

**Mokušnice** su zeničko gradsko naselje, koje se nalazi u jugozapadnome dijelu grada između KPZ Zenica, Uzunovih stijena i samoga centra grada.

Na području Mokušnica se nalazi rimokatolička Crkva sv. Josipa, Dom Armije, OŠ "Vladimir Nazor", kao i veliki broj privrednih subjekata.

## Vanjski linkovi 
*  Službeni sajt Grada Zenice
* https://web.archive.org/web/20161016155100/http://www.panoramio.com/photo/43712925
* http://wikimapia.org/15975129/bs/Moku%C5%A1nice

Kategorija:Naseljena mjesta u Zenici
Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Zidine u Stonu

mini|desno|300px|Zidine u Stonu prije obnove
**Zidine u Stonu** su odbrambeni zidovi, jedan od najvećih srednjovjekovnih fortifikacijsko-urbanističkih pothvata  i drugi po veličini u Evropi.

Dugačke su 5,5 kilometara i povezuju Ston s Malim Stonom. Počinju utvrdom Veliki kaštion, a završavaju Korunom. Poznato je i utvrđenje Bartolomeo. Izgrađeni su u 14. vijeku.

Do 2004. bili su zapušteni i neodržavan, a tada počinje obnova.

## Također pogledajte 
* Ston
* Dubrovačke gradske zidine

## Reference 
Kategorija:Građevine i strukture u Hrvatskoj
Kategorija:Dubrovačko-neretvanska županija
Vuknići

**Vuknići** su bivše naseljeno mjesto u općini Sokolac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference
Luka (Ilijaš)

**Luka** je naseljeno mjesto u općini Ilijaš, Bosna i Hercegovina. Naselje Luka je od Sarajeva udaljeno 12,31&nbsp;km zračne linije u pravcu sjevera, a od Ilijaša 16,13&nbsp;km zračne linije u pravcu istoka, na nadmorskoj visini 1124 m.

U kotlini koju stvaraju rječica Liješnica i Perački potok, duboko ispod naselja u pravcu jugozapada na udaljenosti od 850 m, smještena je nekropola sa stećcima, na nadmorskoj visini 912 m. Nekropola je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

U srednjem vijeku na području Sarajevskog i Visočkog polja formirana je župa Vrhbosna, koja je obuhvatala prostor gornjeg toka rijeke Bosne i slivove njenih pritoka. Stećci na lokalitetu ispod sela Luka u srednjem vijeku nalazili su se na teritoriji župe Vrhbosna, koja je kasnije podijeljena na nekoliko manjih oblasti. Nakon te podjele prostor današnjeg sela Luka bio je sastavni dio zemlje Pavlovića. U literaturi se navodi još i podatak da se u neposrednoj blizini nekropole uzdiže brdo na kojem su evidentirani ostaci srednjovjekovnog utvrđenog grada, ali ne postoje iscrpniji historijski podaci.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Ilijaš
Rudnik Čevljanovići

**Rudnik Čevljanovići** je naselje u općini Ilijaš, Bosna i Hercegovina, u kojem ne živi stanovništvo.

Najstarija ležišta manganove rude u Bosni i Hercegovini bila su u Čevljanovićima. Još za vrijeme osmanske vladavine uz rudokope su izgrađivani manji majdani sa stupama pogonjenih gravitacionom vodom i kovačnice (manufakturna proizvodnja) i dugo vremena se trgovalo sa dubrovačkim trgovcima. Eksploatacija je nastavljena za vrijeme austro-ugarske vladavine namjenom industrijske proizvodnje, a za vojne potrebe monarhije otpočinje se sa pripremnim radovima i manjom proizvodnjom 1880/81, a punim kapacitetom 1883. godine. Vlasnici rudnika i prvim nazivom firme bili su Rudarsko podhvatništvo "Bosnia" ("Gewerkschaft Bosnia").

Uz rudnik izgrađeno je manje naselje (Berghof) sa glavnom radničkom "kasarnom", manjim zgradama za rad i stanovanje činovnika, ambulantom i zgradom za posjetioce rudnika. Svi putnici namjernici u namjeri da posjete rudničko naselje morali su dobiti posebnu dozvolu od strane direkcije rudnika u Vogošći, a kasnije u Semizovcu. Prva škola otvorena je 1908. godine, („Werkhaus“). Rudnički kompleks u opsegu ide od mjesta Nanića s juga na nekih 10 kilometara sve do Sić potoka kraj Čevljanovića, a bio je širok od 2 do 6 kilometara.

Krajem 19. vijeka rudnik ee izgradio manju elektranu koja je proizvodila električnu energiju za potrebe radničke kolonije i za pokretanje mašina, a bila je u upotrebi sve do priključenja na gradsku mrežu.

Rudnik je radio u vrijeme Kraljevine SHS, odnosno Kraljevine Jugoslavije, koja preuzima cjelokupno državno vlasništvo Austro–ugarske monarhije pod nazivom "Rudarska zadruga Bosnia u Semizovcu". Tokom Drugog svjetskog rata Bosna i Hercegovina je bila pod njemačkom okupacijom tako da je Rudnik Čevljanovići vršio eksploataciju rude isključivo za potrebe njemačke ratne privrede. Poslije završetka rata, pod novim nazivom "Rudnik Čevljanovići – Semizovac", rudnik je radio za potrebe privrede Narodne Republike Bosne i Hercegovine sve do zatvaranja rudnika 1965. godine.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Ilijaš
Osenik

**Osenik** je naseljeno mjesto u općini Hadžići, Bosna i Hercegovina. Osenik se nalazi na prevoju magistralnog puta od Sarajeva ka Mostaru, između Pazarića i Tarčina. U selu se nalazi manja pravoslavna crkva.
Naselje Osenik je poznato kao naselje sa mnogobrojnim vikendicama. Osenik se nalazi pod obroncima brda Ormanj u kojem se nalazi lovačka kuća, repetitor te mnogobrojni izvori pitke vode koji napajaju ovo a i susjedna naselja. Osenik je dobio ime po tome što se nalazi na osojnoj strani. Nakon rata u Oseniku je  znatno poboljšana infrastruktura tako da je naselje dobilo novi vodovod, novi asfalt, gradsku rasvjetu, te je izmjenjena elektro-mreža.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Hadžići
Samostalna muslimanska jedinica "Meša Selimović"

**Samostalna muslimanska jedinica "Meša Selimović"** je bila jedinica u sastavu 1. krajiškog korpusa Vojske Republike Srpske.

## Historija
Jedinica je formirana u augustu 1992. godine u selu Kulina kod Dervente na inicijativu Ismeta Đuherića, rezervnog kapetana I klase JNA, kako bi se zaštitili preostali nesrbi na tom području. Tadašnji pukovnik Slavko Lisica, komandant Taktičke grupe 3 VRS je prihvatio inicijativu i obećao ljudima zaštitu. Jedinica je bila veličine čete i brojala oko 120 ljudi, većinom muslimanske vjeroispovjesti, uz određeni broj Hrvata i Srba i nalazila se u sastavu Derventske brigade do kraja rata.

Jedinicom je do januara 1993. komandovao kapetan Ismet Đuherić kada se demobilisao. Na komandnom mjestu zamijenio ga je Nusret Dizdarević koji je vodio jedinicu do kraja rata.

## Literatura
*Slavko Lisica:* "General po potrebi"*, Sombor 1995. godine

## Vanjski linkovi 
Dani:Četa poštenih agresora

Start: Intervju sa Nusretom Dizdarevićem

Kategorija:Prvi krajiški korpus Vojske Republike Srpske
Kategorija:Meša Selimović
Kategorija:Derventa
Atletski savez Bosne i Hercegovine

**Atletski savez Bosne i Hercegovine** jest krovna organizacija atletičara u Bosni i Hercegovini. U organizaciji ASBiH održavaju se državna prvenstva u atletici u svim konkurencijama. Savez je osnovan 4. oktobra 1948. u Sarajevu. Do raspada Jugoslavije bio je član Atletskog saveza Jugoslavije. U punopravno članstvo Evropskog atletskog saveza (EAA) ASBiH primljen je na Kongresu EAA održanom 24. oktobra 1992. u Pragu, a u članstvo IAAF-a 11. augusta 1993. u Stuttgartu.

## Rekordi Bosne i Hercegovine u atletici 
### Muškarci (seniori) 
 Ručno mjereno vrijeme

## Također pogledajte 
* Olimpijski komitet Bosne i Hercegovine
* Međunarodni atletski savez
* Evropski atletski savez

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

*
Kategorija:Atletika u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Atletske organizacije
Kategorija:Organizacije osnovane 1948.
Bosna i Hercegovina
Siemens

**Siemens AG** je jedna od najvećih, i po tradiciji najstarijih kompanija svijeta, s oko 346 hiljada  zaposlenih (2012.) u 190 zemalja svijeta, s djelatnošću na području elektrotehnike i elektronike.
## Historija
Werner von Siemens je znatno poboljšao telegraf čime je povećana razdaljina bežične komunikacije na 50 km. Zahvaljujući toj inovaciji postao je poznat. Siemens osniva 1847 kompaniju pod nazivom *Siemens und Halske*. 1848 Siemens und Halske dobija tender za izgradnju prve telegrafske mreže u Evropi. U istoj godini isporučuje se 75 telegrafa za Rusko carstvo za relaciju Moskva-Sankt Peterburg. Osniva se i podružnica u Ruskom carstvu. Siemens poboljšava 1958 telegraf uvođenjem diname na ručni pogon, tako da nisu više potrebna baterije za napajanje. Sir William Siemens, brat Wernera Siemensa, osniva iste godine podružnicu u Engleskoj. Tu se u gradu Woolwichu otvara fabrika za proizvodnju podmorskih kablova. Werner von Siemens otkriva 1866 dinamoelektrični princip i poboljšava električni generator do te mjere da počinje masovna prizvodnja. Nakon samo dvije godine izgradnje uzima se u pogon 1870 prva indoevropska telegrafska linija Berlin-Kalkuta. Siemens počinje 1874 s vlastitim brodom *Faraday* polaganje podmorskog kabla između Engleske i SAD. Na sajmu u Parizu 1879 Siemens predstavlja prvu električnu lokomotivu. Werner von Siemens umire 1892 godine. U godini njegove smrti Siemens und Halske je zapošljavao 6500 radnika, od toga 4775 u Njemačkoj.  Kao prvo preduzeće u Njemačkoj Siemens und Halske smanjuje dnevno radno vrijeme sa 10 na 8,5 sati. U Budimpešti počinje 1896 izgradnja prvog podzemnog voza. U prvoj godini puštanja u promet prevozi se 4 miliona putnika na dužini trase od 3,75 km.
### Pretvaranje u dioničko društvo 
U 1897 godini donosi se odluka za pretvaranje preduzeća Siemens i Halske u dioničko društvo. Većina dionica nije bila dostupna ulagačima nego ostala je u rukama porodice Siemens. Time su bili u stanju imati znatan utjecaj na poslovanje dioničkog društva. Siemens je već 1903 godine bio vodeće preduzeće u oblasti energetike i telekomunikacija. Proizvodena je i vlastita sijalica s metalnim vlaknom (tantal) od koje je do 1914 na svjetskom tržištu prodato preko 50 miliona komada. Iste godine izgrađuje se glavno sjedište u Berlinu pod nazivom Siemensstadt (Siemens grad).    
### Prenos električne energije 
Za prenos električne energije proizvode se visokonaponski šalteri, transformatori, kondenzatori.

### Zdravstvo 
Za potrebe zdravstva proizvode se: slušni aparati, kompjuterski tomografi, ultrazvuk. 

## Zastupljenost u svijetu 
Siemens je zastupljen u mnogim zemljama svijeta kao i u BiH (Sarajevo). 

## Reference 
## Također pogledajte 
* Benq-Siemens
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Siemens-a
* Siemens Bosna i Hercegovina

S
Kategorija:Multinacionalne kompanije sa sjedištem u Njemačkoj
Kategorija:Njemački brendovi
Tarčin

**Tarčin** je naseljeno mjesto u općini Hadžići, Bosna i Hercegovina. Tarčin se nalazi jugozapadno od Sarajeva  na putu i pruzi Sarajevo-Mostar, a povezan je gradskim saobraćajem sa 25&nbsp;km udaljenom Ilidžom. Kroz mjesto prolaze rječice Bjelašnica i Korča. Tarčin je makadamskim putem povezan sa Kreševom, a asfaltnim putevima sa nekoliko naselja u okolini, sa Japalacima, Lukama, Raštelicom, Budomlićima, Suhodolom, Vukovićima i Korčom. Pitomi brijegovi ispod visokog masiva Hranisave (djela Bjelašnice) pružaju uslove za razvoj turizma, posebno lovnog (Mehina Luka).

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Hadžići
Bojići (Kalinovik)

**Bojići** su naseljeno mjesto u općini Kalinovik, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kalinovik
Evropski put E60

150px|mini
**Evropski put E60** je autoput koji ide od Bresta, Francuska (na atlantskoj obali), do Irkeshtama, Kirgistan (na granici sa Narodnom Republikom Kinom).

Put prolazi kroz:

*Francuska (Brest, Lorient, Vannes, Nantes, Angers, Tours, Orléans, Montargis, Auxerre, Beaune, Dole, Besançon, Belfort i Mulhouse), 
*Švicarska (Basel, Zürich, Winterthur, St. Gallen i St. Margrethen), 
*Austrija (Bregenz, Lauterach, Feldkirch, Landeck, Telfs, Innsbruck),
*Njemačka (Rosenheim, Bad Reichenhall/Piding),
*Austrija (Salzburg, Sattledt, Linz, Sankt Pölten, Beč i Nickelsdorf), 
*Mađarska (Mosonmagyaróvár i Püspökladány), 
*Rumunija (Oradea, Cluj-Napoca, Turda, Târgu-Mureş, Braşov, Ploieşti, Bukurešt, Urziceni, Slobozia, Constanţa, Agigea),
*Gruzija (Poti, Samtredia, Khashuri, Tbilisi),
*Azerbejdžan (Gandja, Evlak, Baku),
*Turkmenistan (Turkmenbashi, Gyzylarbat, Ashgabat, Tedjen, Mary, Türkmenabat) 
*Uzbekistan (Alat, Buchara, Qarshi, G‘uzor, Sherobod, Termez), 
*Tadžikistan (Dušanbe, Jirgatol) i
*Kirgistan (Sary-Tash i Irkestam).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://documents1.worldbank.org/curated/en/710471603464083964/pdf/Georgia-Fourth-East-West-Highway-Improvement-Project.pdf
* https://www.sciencedirect.com/org/science/article/pii/S1745010125000098
* https://www.unece.org/fileadmin/DAM/trans/main/eatl/in_house_study.pdf

60
Kategorija:Putevi u Francuskoj
Kategorija:Putevi u Švicarskoj
Kategorija:Putevi u Austriji
Kategorija:Putevi u Njemačkoj
Kategorija:Putevi u Mađarskoj
Kategorija:Putevi u Rumuniji