open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tenk

[desno|mini|[Sovjetski savez|Sovjetski tenk tipa T-34 armije Poljske]]
[mini|[Jugoslavija|Jugoslavenski tenk tipa M-84]] 

**Tenk** je naziv za borbeno oklopno vozilo koje se pokreće pomoću gusjenica.

**Tenk** je oklopno borbeno vozilo namijenjeno kao primarno ofanzivno oružje u kopnenoj borbi na frontu. Dizajn tenkova je balans teške vatrene moći, snažnog oklopa i mobilnosti na bojnom polju koju pružaju gusjenice i snažan motor; njihovo glavno naoružanje je često postavljeno unutar kupole. Oni su oslonac modernih kopnenih snaga 20. i 21. stoljeća i ključni dio borbenih oružanih snaga.

Moderni tenkovi su svestrane mobilne platforme za kopneno oružje čije je glavno naoružanje tenkovski top velikog kalibra postavljena u rotirajuću topovsku kupolu, dopunjena mitraljezima ili drugim dalekometnim oružjem kao što su protivtenkovske vođene rakete ili raketni bacači. Imaju oklop za teška vozila koji pruža zaštitu posadi, skladište municije u vozilu, rezervoar za gorivo i pogonske sisteme. 

Ime mu dolazi od engleskog izraza za cisternu, koji su godine 1915., za vrijeme Prvog svjetskog rata, koristili Britanci kako bi od Nijemaca sakrili proizvodnju, i kasniju upotrebu, prvih modela. 

Nakon što su između dva svjetska rata proizvedeni i usavršeni novi modeli, tenk je dobio veliki značaj kao sredstvo koje je kopnenoj vojsci dramatično povećalo mobilnost i vatrenu moć. Nijemci su na početku drugog svjetskog rata te osobine uspješno povezali sa svojom doktrinom blitzkriega, da bi ih kasnije razvile i druge zaraćene strane. 

Tenkovi se obično dijele po težini na:
* lahke;
* srednje;
* teške.

Uglavnom služe za samostalno djelovanje ili podršku pješadiji, ali postoje i tipovi koji su posebno modificirani za određene zadatke (nosač municije, komandni tenk, čistač mina, tenk-plamenobacač itd.). 

U svrhu borbe protiv tenkova se u 20. vijeku stvorio široki dijapazon različitog oružja kao što su protutenkovske mine, protutenkovska artiljerija, lovci tenkova itd.
## Također pogledajte 
* T-72
## Vanjski linkovi
*Car-tenk (Televizija Zvijezda - Zvanični kanal) 
* Osvit suvozemnih krstarica - stogodišnjica pojave tenkova u ratu (Magazin Odbrana, specijalni prilog br. 151, Milosav C. Đorđević, 1. septembar 2016)


Kategorija:Vozila
Kategorija:Oružje
Kategorija:Engleski izumi
T

**T** je 26. slovo bosanske abecede. Označava bezvučni dentalni okluzivni suglasnik. Znači i:
* u glagoljici broj 300
* u fizici znak za vrijeme i temperaturu
* u hemiji znak za tricij, izotop vodika
* u SI sistemu znak za jedinicu magnetne indukcije Tesla, prefiks tera (1012) i tonu (1000 kg)

## Historija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Abeceda
Vansolarna planeta

mini|450px|Vansolarne planete prema godinama otkrića.**Vansolarne planete** su planete koje nisu u sklopu Sunčevog sistema, tj. sve one planete koje je kruže oko Sunca. IAU je u martu 2014. pozvala javnost da se uključi kod davanja imena planetama. Prijedlozi se mogu slati na stranicu *NameExoWorlds.org*.

## Svemirski teleskop Kepler 
Od 1885 potvrđenih planeta je 1013 otkriveno pomoću svemirskog teleskopa "Kepler". Sakupljeni su podaci još od 4175 objekata, koji nisu još obrađeni. Svemirski teleskop Kepler je, pomoću tranzitne metode, otkrio Kepler-47 prvu dvostruku zvijezdu  koja ima planete: Kepler-47b i Kepler-47c.
U sazviježđu Kentaur zapažena je 2016. planeta HD 131399Ab stara nekoliko miliona godina, koja se nalazi u trostrukom zvjezdanom sistemu (HD 131399A, HD 131399B i HD 131399C), astronomi smatraju da su višestruke zvijezde suviše nestabilne za duže opstajanje planeta. Najbliža otkrivena vansolarna planeta je Proksima Centaura b, otkrivena 2016. godine i udaljena 4,2 svjetlosne godine. Moguće je da na toj planeti ima života.

## Također pogledajte 
* Gliese 581 c
* Kepler-22b
* Kepler-452b

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Massentaufe von Exoplaneten: Gebt ihnen einen richtigen Namen*faz.net* 16.7.2014 
* Otvoreni katalog vansolarnih planeta*openexoplanetcatalogue.com* 
*NameExoWorlds - Help decide the names of planets orbiting other stars  


Kategorija:Koncepti u astronomiji
Kategorija:Vrste planeta
Pandigitalni brojevi

U matematici, **pandigitalni broj** je cijeli  broj koji sadrži svaku od   cifri  0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 i 9 barem jednom (npr: 1223334444555567890).

Prvih nekoliko pandigitalnih brojeva su:
1023456789, 1023456798, 1023456879, 1023456897, 1023456978

Desetocifreni pandigitalni broj je uvijek djeljiv s 9 zato što je
:\sum_{i=0}^9i=0+1+2+3+4+5+6+7+8+9=45

Prema tome najmanji pandigitalni  prosti broj mora imati 11  cifri  od kojih se nula ne smije ponavljati dva puta.

Prvih nekoliko pandigitalnih prostih brojeva su: 10123457689, 10123465789, 10123465897, 10123485679

Ponekad se termin “pandigitalni broj” koristi samo za one brojeve koji ne sadrže dvije ili više istih cifri. U nekim slučajevima, broj se naziva pandigitalni iako nema nulu (takvi brojevi se još nazivaju “pandigitalni brojevi bez nule”).

Prvih nekoliko pandigitalnih brojeva bez nule su: 123456789, 123456798, 123456879, 123456897, 123456978, 123456987
Najmanji pandigitalni broj sa datom bazom b je cijeli broj oblika

b^{b - 1} + \sum_{d = 2}^{b - 1} db^{b - 1 - d}
U sljedećoj tabelic navedeni su najmanji pandigitalni brojevi  nekoliko odabranih baza:

## Nekoliko pandigitalnih brojeva
*123456789  - prvi pandigitalni broj bez nule
*381654729  = jedini pandigitalni broj bez nule  kod koga su prvih n cifri djeljivi sa n

:
*3816547290  = jedini pandigitalni broj sa nulom  kod koga su prvih n cifri djeljivi sa n 
:
*987654321 = najveći  pandigitalni broj bez nule i bez suvišnih cifri  
*1023456789  = prvi pandigitalni broj
*1234567890  = prvi pandigitalni broj sa ciframa u nizu
*3816547290  = jedini pandigitalni broj bez suvišnih cifri, gdje su prvih n cifri djeljivi sa n.
*9876543210  = najveći pandigitalni broj bez suvišnih znamenki.
*9814072356  = najveći  pandigitalni broj bez suvišnih cifri (99066^2)
*12345678987654321 = pandigitalni broj sa svim ciframa osim nule u uzlaznom i silaznom redoslijedom. To je kvadrat  broja 111111111. Također je palindrom broj.
## Pandigitalni razlomci
Pandigitalni razlomci su razlomci koji sadrže cifre  od 1 do 9 tačno jednom.

    \frac{1}{3}= \frac{5832}{17496}
 
\frac{1}{8}= \frac{8174}{65392} 
## Računanje pomoću pandigitalnih brojeva
* 21345^2 + 8796^2 = 532978641
* 2538^2 + 17649^2 = 2943^2 + 17586^2 = 317928645
* 539^3 + 246^3 + 718^3 = 541623987
* 539^3 + 462^3 + 718^3 = 625348179
* 27^4 + 35^4 + 68^4 + 149^4 = 516297843
* 27^4 + 35^4 + 86^4 + 149^4 = 549617283
* 9^5 + 17^5 + 26^5 + 43^5 + 58^5 = 816725493

P=2=>=A^2+B^2

Postoji 78 ovakvih parova brojeva A i B.
5 parova brojeva koji se javljaju više od jednom rješenju

:5376^2 + 12984^2 = 197485632
:5376^2 + 18429^2 = 368529417

:6471^2 + 23589^2 = 598314762
:6471^2 + 29538^2 = 914367285

: 7659^2 + 13248^2 = 234169785
:7659^2 + 13428^2 = 238971465

:8796^2 + 21345^2 = 532978641
:8796^2 + 23541^2 = 631548297	

:8793^2 + 12546^2 = 234718965
:8973^2 + 12546^2 = 237916845

Slično

P = p => A^p + B^p + C^p + D^p + E^p + F^p + ... = N

## Izvor
* Pandigital Number
* Pandigital Fraction
* The Nine Digits Page with some Ten Digits (pandigital) exceptions
## Reference
Kategorija:Cjelobrojni nizovi zavisni od baze
Ana Komnena

**Ana Komnena** (grčki *Άννα Κομνηνή*, 1./2. decembar 1083 u Konstantinopolju - 1153/1154), bizantski pisac.
mini|Alexiade
Ana je kći cara Alekseja I Komnena i carice Irine Duka. Po rođenju vjerena je sa Konstantinom Dukom, sinom ranije zbačenog cara Mihaila VII Duke (1071-1078). Kako je Konstantin Duka umro mlad Ana se 1097. udala za istaknutog predstavnika bizantskog plemstva Nikifora Vrijenija (grč. Νικηφόρος Βρυέννιος). Poslije smrti oca Alekseja I 1118. Ana je pokušala da nagovori supruga Nikifora da zauzme carsko mjesto, bila je spremna i na atentat na svoga brata Jovana, ali Nikifor nije imao takvih ambicija. No, to je značilo i povlačenje i Ane i Nikifora iz političkog života.

Ana se posvetila pisanju svoga djela, koje je postalo poznato pod nazivom *Aleksijada*, života Alekseja I Komnena. Djelo je započeo da piše njen suprug Nikifor Vrijenije, a Ana je nastavila nakon njegove smrti 1138. Aleksijada je završena 1148., a njen pisac Ana Komnen tada je živjela kao stara žena u manastiru. Aleksijada je jedno od najvažnijih djela bizantske epohe u literaturi uopće i kao izvor za historiju Bizanta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Bizantska historiografija
4 (broj)

**Četiri** je četvrti broj u skupu prirodnih brojeva. Nalazi se iza broja tri (3), a ispred broja pet (5). Prvi je složeni broj u nizu.

## Razvoj broja četiri 
Datoteka:Evolution4glyph.png

## U matematici 
Broj 4 je prvi složeni broj.

Postoje 4 osnovne matematičke operacije (sabiranje, oduzimanje, množenje, dijeljenje).

Tijelo ograničeno sa 4 trougla je tetraedar i ono ima 4 tjemena. Pravilnom tetraedru su strane jednakostranični trouglovi i predstavlja najjednostavnije Platonavo tijelo.

### Kršćanstvo 
*4 jevanđeliste u Svetom Pismu (Matej, Ivan, Luka i Marko),
*4 jahača apokalipse iz Otkrovenja Ivanova (Rat, Glad, Kuga i Smrt).

### Islam
4 arhanđela se spominju u Kur′anu: Džibrael (Gavrilo), Mikael (Mihailo), Izrael (Azrael) i Israfil (Rafailo).

## Nauka 
### Biologija 
* Ljudsko srce se sastoji od četiri dijela,
* Leptiri imaju 4 krila,
* 4 ljudske krvne grupe (A, B, O, AB).

### Hemija 
* Atomski broj hemijskog elementa berilija je 4,
* 4 agregatna stanja u prirodi (čvrsto, tečno, gasovito i plazma).

## Ostalo 
* 4 prirodna elementa (Vatra, Voda, Zemlja i Zrak),
* 4 strane sveta (Sjever, Zapad, Istok i Jug),
* 4 godišnja doba (proljeće, ljeto, jesen, zima),
* 4 boje u kartama (List, Kocka, Srce i Djetelina).

## Broj četiri u drugim jezicima 
## Također pogledajte 
* Tetrafobija

## Reference 

Kategorija:Cijeli brojevi
Sonet

**Sonet** je vrsta lirske pjesme koja se sastoji od 4 strofe. Prve dvije su *katrene* (sa četiri stiha), a zadnje dvije strofe su *tercine*(s tri stiha).

Pojam potječe od italijanske riječi *sonetto*, što znači *kratka pjesma*. Do 13. vijeka to je postala pjesma od 14 stihova koja ima strogu shemu rime (ABBA ABBA CDC DCD, ABBA ABBA CDE CDE, ABBA ABBA CDE EDC, ABBA CDCD EFE FGG) i određenu logičku strukturu. Obično se u tercinama izriče nešto što je suprotno onom u katrenima.

Iako postoje značajni pisci koji su pisali sonete (Dante Alighieri, Guido Cavalcanti), prvim najznačajnijim pjesnikom ove forme smatra se Francesco Petrarca. Brojni pisci poslije njega su pisali sonete (Francisco de Sá de Miranda, Luis Vaz de Camões, Edmund Spenser, William Shakespeare, John Donne, Adam Mickiewicz) a ta forma je, pored brojnih drugih, zastupljena i kod modernih pisaca (Milan Jesih). Sonet je bio "udarna" vrsta pjesme u vrijeme tzv. *moderne* i koristili su ga svi vodeći južnoslavenski (ali i evropski) pjesnici (Arthur Rimbaud, Rainer Maria Rilke). U bosanskohercegovačkoj književosti su najpoznatiji soneti Alekse Šantića i Skendera Kulenovića.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Sonnet Central

Kategorija:Književnost
Kategorija:Italijanski izumi
Mehmed-beg Minetović

**Mehmed-beg Minetović** je bio prvi sandžak-beg Bosanskog sandžaka od 1463. do 1464. godine i prije toga sandžak-beg Smederevskog sandžaka.

Turski hroničari Ašikpašazade i Nešri, koji su svjedoci tog vremena, u svojim su hronikama zapisali da je sultan Mehmed II El-Fatih (vl. 1451-1481), nakon osvajanja Bosanskog kraljevstva 1463. godine, za prvog Bosanskog sandžak-bega postavio Mehmed-bega Minetovića ili Minnetovića, kako ga neki historičari nazivaju. Neki historičari čak tvrde, da je Mehmed-beg Minetović porijeklom od nekadašnje bosanske vlastele, mada o njemu Muvekit u svojoj historiji "Povijest Bosne", navodi da je njegov otac Minnet tatar i da ga je u Bugarskoj sa njegovim plemenom naselio Osmanski sultan Mehmed I (vl. 1413-1421). Po ovom plemenu je dobio ime današnji grad u Bugarskoj Tatar-Pazardžik.

Postavši bosanski sandžak-beg, Mehmed-beg je najprije stolovao u Jajcu, ali je krajem 1463. godine prebacio svoje sjedište u Sarajevo, jer je hrvatsko-ugarska vojska, sa kraljem Matijom Korvinom na čelu, opsjela Jajce i zauzela ga na Božić te godine, uspostavivši Jajačku banovinu.   

Kad je postao namjesnikom Bosne, Mehmed-beg je sagradio svoju džamiju na mjestu današnje centralne vakufske uprave u Sarajevu. Mahala, koja je formirana od spomenutih građevina, nazvana je i bilježi se kao Minnet-beg-zade Mehmedova. Ona se prvi put spominje u katastarskom popisu iz 1485., ali je svakako nastala 1463. ili 1464. godine. Mehmed-begova džamija je izgorjela 1697. godine, ali je obnovljena 1782/83. godine od strane bosanskog valije Abdullah-paše i kasnije je ponovo srušena 1890. godine.

Vjerovatno je Mehmed-beg Minetović učestvovao u neuspješnom osmanskom pohodu na Jajce 1464. godine, kako bi taj grad ponovo postao dio Bosanskog sandžaka, ali poslije te godine o njemu se gubi svaki trag. Ne zna se kada je umro, ali se smatra da je umro u Sarajevu, i da je ukopan u velikom mezarju koja razdvaja Ajas-pašinu i Hadži Kemaluddinovu mahalu. 1464. godine Bosanskim sandžak-begom je imenovan Isa-beg Ishaković.

## Vanjski linkovi 
* http://www.worldstatesmen.org/Bosnia.html
* http://www.academia.edu; In_Search_of_Vanished_Ottoman_Monuments_in_the_Balkans_Minnetoglu_Mehmed_Beys_Complex_in_Konus_Hisari

## Reference 
Kategorija:Bosanski sandžak-begovi
Kategorija:Smederevski sandžak-begovi
Dekameron

**Dekameron** je zbirka od 100 pripovjedaka koju je napisao italijanski autor Giovanni Boccaccio. Vjerovatno je započeta 1350 a završena 1353. To je srednjevjekovni alegorijski rad čije priče imaju širok spektar karakteristika: od erotskih do tragičnih. Teme su ljubavne ili o lukavosti i raznim neslanim šalama. Iako je to veliko umjetničko djelo sa elementima zabavnog karaktera, ipak je to i važan historijski dokument života u 14. vijeku.

Kategorija:Književnost
Kanconijer

mini|1470
**Kanconijer** ( – zbirka pjesama) jest poetska zbirka italijanskog humaniste, pjesnika i pisca  Francesca Petrarce, a predstavlja dnevnik intimne ljubavi samog pjesnika.

Iako je većina Petrarkinih djela bila na latinskom jeziku, ova inovativna zbirka pjesama je napisana na svakodnevnom narodnom (vernakular) jeziku. Poput Dantea i Petrarka je koristio narodni jezik u svrhu njegovog proširenja kako bi prenio širi opseg osjećaja i izražavanja. Od 366 pjesama (317 soneta, 29 kancona, 9 sekstine, 7 balada i 4 madrigala), najveći dio čine soneti, mada tu ima i kancona, sekstina, i madrigala. Glavna tematika je idealizirana piščeva ljubav prema Lauri, za koju se smatra da ju je sreo 6. aprila 1327. u crkvi St. Clare u Avignonu. 
Pored njegove ljubavi prema Lauri, Petrarka komunicira ne samo sa svojom osobom, već i sa njegovim humanističkim, sekularnim i vjerskim vrijednostima, pružajući, poput Dantea, djelo koje je uglavnom usredsređeno (po prvi put u kasnijoj evropskoj književnosti) na pjesnika, njegovu individualnost i njegovo duhovno putovanje. U ovom djelu Petrarka se također osvrće i na dostignuća velikana iz rimske književnosti poput: Ovidija, Horacija i Propertiusa.
Iako su ovo mnogi pobili, natpis na prepisci Vergilija sadrži ovu informaciju. Pjesme je pisao u periodu od 40 godina, najranija je napisana oko 1327., a posljednja oko 1368. Raspoređivanje pjesama i njihova transkripcija trajala je sve do piščeve smrti, 1374. Dva dijela koja su podijeljena Laurinom smrti su tradicionalno označeni 'In vita' (U životu) i 'In morte' (u smrti), iako sam Petrarka nije napravio takvu podijelu.

Petrarkina djela su postala ono što književni kritičar Michael R. G. Spiller naziva *najveći utjecaj na ljubavnu poeziju renesansne evrope (naročito u Francuskoj, Španiji i Engleskoj) sve do 17. vijeka*. Ovaj poetski oblik izražavanja je obnovljen i kasnije proširen od strane engleskih pjesnika iz 19. vijeka.

## Vanjski linkovi 
* Il Canzoniere na poetryintranslation.com
* Kanconijer na bookreports.info

Kategorija:Poezija Pertrarce
Kategorija:Italijanske zbirke pjesama
Kategorija:Knjige iz 14. vijeka
Kategorija:Sonentni vijenci
Speed metal

**Speed metal** je podžanr heavy metala koji je nastao sredinom 70-ih i direktni je predak thrash metala. Kada se Speed metal pojavio kao žanr muzike, inovativno je povećao tempo muzike koji su postavili Black Sabbath, Led Zeppelin i Deep Purple dok je zadržao njihove melodične ideje.

Mnogi Speed metal bendovi, pored tog naziva označeni su i sad nekim drugim žanrovima, najčešće Thrash metalom, Shred metalom i Power metalom. To je najviše zbog toga što je Speed metal dosta uticao na razvoj ovih žanrova, također se mora spomenuti da su Speed metal elemente koristile neke Glam metal i NWOBHM grupe tokom 80-ih.

Kategorija:Metal muzika
Plemstvo

**Plemstvo** je tradicionalni nasljedni status koji danas postoji u mnogim zemljama, pretežno onim koje su prije bile kraljevstva.

U feudalnom sistemu plemići su prvenstveno bili oni koji su imali posjede (obično zemlju) na raspologanju u zamjenu za pomoć i službu (obično vojnu) kralju i nekom višem plemiću. Vrlo brzo je ovo postala nasljedna titula koja je svojim nosiocima najčešće omogućavala brojne povlastice. Danas u mnogim zemljama status "plemića" je titula za koju nema nikakvih pravnih povlastica, osim u Ujedninjenom Kraljevstvu gdje neke titule još uvijek imaju povlašteni status.

Plemstvo je historijski, socijalni i često pravni status koji ne treba miješati sa socio-ekonomskim statusom baziranim na primanjima i imovini. Biti bogat i uticajan ne znači automatski bit plemić, niti su svi plemići bogati i uticajni (aristokratske porodice su izgubile svoje bogatstvo na razne načine, i koncept 'siromašnog plemića' je star kao i samo plemstvo)

Zemlje bez feudalne tradicije, poput SADa nemaju ovu vrstu plemstva. Osim toga mnoge su republike ukinule ove titule u potpunosti, poput Italije. Iako SAD, kao i skoro sva društva, ima privilegovanu 'višu klasu' sa ogromnim bogatstvom i moći, ovo im ne omogućava poseban pravni status ili drugačiji način oslovljavanja. Američki ustav izričito zabranjuje vladi da daje ovakve titule, ili vladinim činovnicima da prihvataju ovakve titule od drugih zemalja bez saglasnosti kongresa.

## Također pogledajte 
* Heraldika
* Monarh (titula)
* Patriciji

Kategorija:Historija
Kategorija:Politika
Jovan Kinam

**Jovan Kinam** (grč. *Ἰωάννης Κίνναμος* ili *Κίναμος* ili *Σίνναμος*, poslije 1143. - oko 1203.), bizantski pisac.

Od rane mladosti pratio je cara Manuela Komnena u njegovim ratnim pohodima u Aziji i Evropi. Bio je sekretar u carskoj administraciji. Kinam je napisao filozofski esej *Ethopoiia*, koji je izraz njegovog obrazovanja i shvatanja antičke filozofije. Daleko je poznatije njegovo djelo *Epitome*. Ono obuhvata bizantsku historiju od 1118. do 1176. godine, tj. doba careva Jovana II Komnena i Manuela I Komnena. Djelo je nastalo u periodu 1180-1183. Cilj Kinamovog djela je prikaz djelatnosti dvojice careva iz dinastije Komnen, Jovana II i Manuela I, mada je više opisivao doba Manuela I Komnena. njegovo djelo očuvano je u pet prepisa, a najstariji je iz 13. vijeka. Kinam pruža značajne informacije o srednjovjekovnoj Bosni u doba bana Borića.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
## Literatura 
* John Kinnamos, *Rerum ab Ioannes et Alexio [sic] Comnenis Gestarum*, ed. A. Meineke, Corpus Scriptorum Historiae Byzantinae (Bonn, 1836)
* John Kinnamos, *The Deeds of John and Manuel Comnenus*, trans. C.M. Brand (New York, 1976). 
* Jonathan Harris, *Byzantium and the Crusades* (Hambledon and London, 2003). 
* J. Ljubarskij, ‘John Kinnamos as a writer’, in *Polypleuros Nous: Miscellanea für Peter Schreiner zu seinem 60 Geburtstag* (Byzantinisches Archiv, 19), ed. C. Scholz and G. Makris (Munich, 2000), pp.&nbsp;164–73
* Paul Magdalino, 'Aspects of twelfth century Byzantine Kaiserkritik', *Speculum* 58 (1983), 326-46 and reprinted in Paul Magdalino, *Tradition and Transformation in Medieval Byzantium* (Ashgate publishing, 1991), No. VIII
* Paul Stephenson, 'John Cinnamus, John II Comnenus and the Hungarian campaign of 1127–1129', *Byzantion* 66 (1996), 177-87

Kategorija:Izvori za historiju srednjovjekovne Bosne
Kategorija:Bizantska historiografija
Dinko Zlatarić

**Dinko (Dominko) Zlatarić** (Dubrovnik, 1558. - Dubrovnik, 1613.) bio je hrvatski pjesnik i prevodilac.

Rodio se u uglednoj i vrlo bogatoj plemićkoj porodici. Pohađao je Univerzitet u Padovi, gdje je učio oratorstvo, filozofiju i građansko pravo. Znanjem i ozbiljnošću odlikovao se toliko da su ga đaci 1579. godine odabrali za svog rektora. U znak priznanja za uvođenje mira i reda medu đacima, Mletačka republika imenovala ga je "zlatnim vitezom". Godine 1580. podignuta mu je spomen-ploča kao rektoru na Padovanskom univerzitetu. Godine 1587. vratio se u Dubrovnik. Bavio se ekonomijom i književnim radom na svom imanju u Cavtatu i Konavlima. Drugovao je s italijanskim i dubrovačkim pjesnicima i divio se renesansnoj ljepotici Cvijeti Zuzorić.

Pisao je hrvatskim i italijanskim jezikom, sastavljao ljubavne, prigodne i refleksivne pjesme, ali ipak je ostao najznačajniji kao prevodilac.

U Padovi je 1580. godine iz Tassovog rukopisa preveo pastirsku igru *Aminta*, a poslije ju je, nezadovoljan svojim prepjevom dotjerao, preradio i lokalizirao pod naslovom *Ljubmir*. Potom je u Veneciji 1597. izdao zbirku svojih prijevoda pod naslovom *Elektra, trađeija, Ljubmir, pripovijes pastijerska* i *Ljubav i smrt Pirama i Tizbe, iz veće tuđijeh jezika u hrvacki složene*. *Elektru* je posvetio Jurju Zrinskom, *Ljubmira* Mihu Matufiću, a treći prijevod, *Pirama i Tizbu*, Cvijeti Zuzorić. Prevodima sa grčkog, italijanskog i latinskog dodane su i 26 izvorne "pjesni u smrt od razlicijeh". Njegov sin, Miho Zlatarić, poslije očeve smrti sabrao je i izdao očevih 137 lirskih pjesama pod naslovom *Pjesni razlike*. Zbirku većinom čine ljubavne pjesme. Zlatarić je jedan od najplodnijih epitafičara hrvatske renesanse. Najizražajnije je kratko *Nadgrobje Dinku Ranjini*. U tu grupu idu i epitafi upućeni Fiori (Cvijeti) Zuzorić "u smrt" njenog muža Bartolomea Pescionija. Zlatarićeve pjesme nalaze se i u *Zadarskom zborniku*.

Pisao je pod utjecajem prve generacije hrvatskih petrarkista i italijanskih petrarkističkih škola. Čvrstu povezanost s domaćom petrarkističkom tradicijom potvrđuje njegov stilistički repertoar. Bogatstvo izraza, majstorstvo i zvukovni kvaliteti njegovih osmeraca i dvanaesteraca stavljaju Zlatarića u red najboljih lirika hrvatske renesanse. Osim kao pjesnik, cijenjen je kao najbolji renesansni prevodilac. Tassova *Amintu* prevodi doslovno, uz nužne izmjene što ih nameće metrička shema drugačija od originala. Drugi prevod, *Ljubmir*, još je dotjeraniji, literarniji, i čistiji, jezično bogatiji. Prevod Sofoklove *Elektre* dokaz je ne samo Zlatarićeve obrazovanosti, ukusa i versifikacijske vještine, nego i pjesničke nadarenosti. *Ljubav Pirama i Tizbe* bliža je prevodu nego prepjevu. Prema običajima ondašnjih pjesnika, njegovi prijevodi su na svoj način samostalna poetska ostvarenja, kojima je proširio repertoar hrvatske renesansne književnosti.

## Također pogledajte 
* Dubrovačka republika
* Dubrovačko plemstvo
* Dubrovnik

## Vanjski linkovi 
*Dominko Zlatarić:Pjesme

Kategorija:Biografije, Dubrovnik
Kategorija:Hrvatski pjesnici
Kategorija:Hrvatski prevodioci
Kategorija:Dubrovačko plemstvo
Kategorija:Rođeni 1558.
Kategorija:Umrli 1613.
Hanibal Lucić

**Hanibal Lucić** (Hvar, oko 1485. - Venecija, 14. decembar 1553.), hrvatski renesansni pjesnik i dramatik.

## Život i djelo 
Porijeklom je hvarski vlastelin (imao je posjede na Hvaru i Visu). O njegovu obrazovanju nisu sačuvani nikakvi dokumenti. Bio je sudija i odvjetnik hvarske gradske općine. U vrijeme pučko-seljačke Ivanićeve pobune (1510-1514) sklonio se, najvjerovatnije, u Split i Trogir. Lucić nije mario za narod i gajio je uobičajene plemićke predrasude, te tako kaže da je narod *“mnoštvo koje razuma nema”*. Stoga je ironično da se oženio pučankom i sve svoje imanje ostavio vanbračnome sinu Antunu (koji će posthumno objaviti očeva djela).

Prepjevao je Ovidijeve 16. heroide (kod Lucića: *"Pariž Eleni"*, prije 1519), koju je *"iz latinske odiće svukavši u našu harvacku priobukal"*. Ovidije je možda najpoznatiji rimski pjesnik ljubavne poezije, i nije slučajno što ga Lucić prevodi, koji se i sam bavio ljubavnom tematikom. Divio se ljepoti žene, a proslavljena njegova pjesma *"Jur nijedna na svit vila"* postala je kultnom umjetninom koju je proslavio Hrvatski narodni preporod, mahsuz Ljudevit Gaj i Stanko Vraz.

Lucićeva pjesnička zbirka *"Skladanja izvarsnih pisam razlicih"*, izašla posmrtno u Mletcima (1556), sadrži dvadeset jednu ljubavnu pjesmu, jedan alegoričan sastav, dramu "Robinja", pjesmu "U pohvalu grada Dubrovnika", osam pjesničkih poslanica, dva epitafa i prijevod Ovidijeve heroide. Zbirka se odlikuje pjesničkim skladom.

Lucićeva drama *"Robinja"* (osim u ovoj zbirci štampana još jednom, također u Mletcima, 1638) nije prva hrvatska svjetovna drama, ali je zato do nedavna bila prvo takvo djelo koje nam je bilo poznato. To je drama o scenskoj torturi robinje, njenom himenu i iskušavanju vjernosti, djelo koje se ističe dugim, lirski obojenim monolozima. Glavni su likovi dramskog teksta izmišljeni, ali ih je Lucić oblikovao kao potomke hrvatskih velikaških rodova (Derenčina i Majer-Podmanickih).

## Djela (izdanja) 
* *Skladanje izvarsnih pisam razlicih počtovanoga gospodina Hanibala Lucia vlastelina hvarskoga* (Venecija, 1556)
* *Robinja gospodina Anibala Lucia hvarskoga vlastelina* (Venecija, 1638)
* Hanibal Lucić, *Skladanje izvarsnih pisan razlicih*, Petar Hektorović, *Ribanje i ribarsko prigovaranje i razlike stvari ine*, prir. M. Franičević, Pet stoljeća hrvatske književnosti, knj. 7, Zagreb, 1968.

## Vanjski linkovi 
*Hanibal Lucić, životopis
*Hanibal Lucić: Pjesme
* Joanna Rapacka, članak "Lucić, Hanibal", *Leksikon hrvatskih pisaca*, ur. Dunja Fališevac, Krešimir Nemec, Darko Novaković, Zagreb: Školska knjiga, 2000.
* *Dani hvarskog kazališta: Hanibal Lucić*, ur. Nikola Batušić (et al.), Split: Književni krug, 1987.

Kategorija:Hrvatski pjesnici
Kategorija:Biografije, Hvar
Kategorija:Rođeni 1485.
Kategorija:Umrli 1553.
Iza neprijateljskih linija (čvor)

**Behind Enemy Lines** se može odnositi na:
* *Iza neprijateljskih linija*, film iz 2001. godine sa Geneom Hackmanom i Owenom Wilsonom u glavnim ulogama 
* *Iza neprijateljskih linija II*, nastavak filma *Iza neprijateljskih linija*
* Behind Enemy Lines (grupa), Crust punk grupa iz Pittsburgha
* Behind Enemy Lines (knjiga), knjiga, koja govori o Holokaustu, napisana od strane Marthe Cohn i Wendy Holden
* *Commandos: Behind Enemy Lines*, videoigra od strane Pyro Studiosa
Petar Zoranić

**Petar Zoranić** (Zadar, 1508. - između 1543. i 1569), bio je hrvatski renesansni pisac

Porijeklom iz Nina, a rođen u Zadru, pripadao je krugu književnika koji su doprinijeli da Zadar, uz Hvar, Korčulu, Split i Dubrovnik, postane jednim od glavnih središta hrvatske renesansne umjetnosti riječi (kao i Brne Karnautić ili Juraj Baraković).

Zoranić je ostao zapisan u hrvatskoj književnosti kao pisac prvog hrvatskog romana napisavši *"Planine"* (Mletci, 1569), jedino njegovo sačuvano djelo (pored barem dva izgubljena za koje se zna: *"Ljubveni lov"* i *"Vilenica"*), a posvetio ga je ninskom kanoniku Mateju Matijeviću, koji *"dobar bašćinac i Hrvatin poštovan jest"*. Pastoralni roman, jedinstveno djelo te vrste u hrvatskoj književnosti, s reminiscencijama na latinsku i italijansku književnost, kao i na teološka djela (Vergilija, Ovidija, Dantea, Boccaccia, Petrarca, Sannazzaro... pa i Svetog pisma...) svjedoči o temeljitoj humanističkom i teološkom obrazovanju, koje je mogao steći ponajprije upravo u zadarskom općem učilištu otaca dominikanaca.

Svijest o turskoj opasnosti nadahnula je i Zoranićevo djelo; ona ga je i prožela patriotskim zanosom, pred kojim blijede i povlače se sve pjesnikove privatne brige, nevolje i želje. Da bi se oslobodio i očistio od ljubavnog jada, Zoran (a to je sam pjesnik) zaputio se među pastire u planini, gdje doživljava spas: vilenica Dinara izbavlja ga najzad iz mreža nesretne ljubavi.

Ustvari, *"Planine"* su alegorija: one su san, prenesen u tobožnji Zoranov put od Nina morem do Starigrada pod Velebitom, a odatle uzbrdo, Paklenicom, preko Velebita, pa od Like prema Dinari, da bi se rijekom Krkom spustio do Šibenika i otuda morem natrag do Nina. Praćeno stihovima petrarkističkog i pastirskog glasa, Zoranićevo prozno djelo, oživljujući arkadijsku idilu prirode, odjekuje "tužbenim pojem pastirov od rasute bašćine", ali se i odziva na prigovor vile Hrvatice u perivoju od slave (poglavlje XX.): ona prekorava Hrvate, koji *"mnozi mudri i naučeni jesu, ki sebe i jazik svoj zadovoljno pohvaliti i naresiti umili bi"*, ali se oni stide svoga *"jezika hrvackoga"* i radije pišu tuđim jezicima. Tako je Zoranić tri vijeka prije Ilirskog pokreta stao u odbranu hrvatskog jezika, što je također jedna od bitnih karakteristika njegovog djela.

## Reference 
Kategorija:Hrvatski pisci
Kategorija:Biografije, Zadar
Kategorija:Rođeni 1508.
Balder

**Balder** je u Skandinavskoj mitologiji, bog nevinosti, ljepote, radosti, čistoće i Odinov je drugi sin. Njegova žena se zove Nanna, a njegov sin se zove Forsti. Balder je imao brod, najveći brod svih vremena, zvani Hringhorni, i dvor pod nazivom Bridablik.

Balder je najviše poznat zbog mita o njegovoj smrti. Njegova smrt je prvi u lancu događaja koji će na kraju dovesti do uništenja bogova tokom Ragnaroka. Balder će se uskrsnuti u ovom novom svijetu.

On je sanjao san o svojoj vlastitoj smrti (ili je njegova majka imala iste snove). Pošto su snovi obično proročki oni su ga rastuživali i njegova majka je natjerala svaki predmet na zemlji da se zakune da nikada neće povrijediti Baldera. Svi predmeti osim jednog, beznačajne imele su se zakleli. Frigg je mislila da je previše nevažna i neprijeteća da bi se mučila da joj kaže da se zakune. Kada je Loki, bog prevare, čuo o ovome on je napravio magično koplje od ove biljke (u kasnijim verzijama strijelu). Požurio je do mjesta gdje su se ostali bogovi zabavljali bacajući predmete na Baldera, koji bi se od njega odbijali bez da ga povrijede. Loki je koplje dao Balderovom bratu, slijepom bogu Höðr, koji je nenamjerno ubio svog brata sa njim. Za ovaj čin, Odin i divovkinja Rindr su rodili (napravili) Valija koji je odrastao za jedan dan i zaklao Höðra.

Balder je  ceremonijalno zapaljen na svom brodu, Hringhornu, najvećem brodu svih vremena. Dok je nošen do broda, Odin mu je šapnuo na uho. To je bila ključna zagonetka koju bi postavljao Odin (prerušen) divu Vafthurthniru (ta zagonetka naravno nije imala odgovor) u Vafthruthnismalu (zagonetka se isto pojavljuje i u zagonetkama Gestumblindija u Herver sagi). Patuljka Litra je Thor šutnuo u pogrebnu vatru i tako ga živoga zapalio. Nanna, Balderova žena se bacila u pogrebnu vatru kako bi dočekala kraj Ragnaroka kada će se opet sjediniti sa svojim mužem (alternativno, umrla je od tuge). Balderov konj sa svom svojom opremom je isto tako bačen u vatru. Brod je gurnula u more Hyrrokin, divkinja, koja je došla jašući na vuku i gurnula je brod takvom snagom da je vatra uhvatila kotače i zemlja se zatreslati.

Po Frigginom zahtjevu, koji je dostavio glasnik Hermod, Hel je obečao da pusti Baldera iz podzemnog svijeta ako svi živi predmeti za njim zaplaču. Svi su zaplakali osim divikinje Þökk (Thökk) koja je odbila da plače za zaklanim bogom. I tako je Balder ostao u podzemnom svijetu, da se nevrati do Ragnaroka kada će on i njegov brat Höðr biti pomireni i vladat svijetom zajedno sa Torovom djecom.

Kada su bogovi otkrili da je divkinja ustvari bila prerušeni Loki, ulovili su ga i zavezali za tri kamena. Onda su zavezali zmiju iznad njega, čiji bi otrov njemu kapao po licu. Njegova žena Sigyn bi sakupljala otrov u ćasu, ali bi sa vremena na vrijeme morala da se okrene da prospe otrovm u tim trenutcima bi otrov kapao na Lokija, koji bi vrištao od bola i tako proizvodio zemljotrese. On će se osloboditi kada bude vrijeme da napadne bogove tokom Ragnaroka.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://vikingr.org/norse-gods-goddesses/baldur?srsltid=AfmBOopUycFPfj-yH28BHwEqcFagxRgmN3wKDnkw1MTY1iaVdzcLv0Kk

Kategorija:Nordijska mitologija
The Open Door (Evanescence)

***The Open Door*** je drugi studijski album izdat od strane američke rock grupe Evanescence. Da sada, sa ovim albumom su izdali tri singla, te uradili dvije svjetske turneje. Preko 4 miliona kopija je prodano širom svijeta.

## Spisak pjesama 
*B Sides

## Na top listama 
| width="0%" |

|}

## Postava grupe 
*Amy Lee – glavni vokal, klavir
*Terry Balsamo – glavna gitara
*Troy McLawhorn – ritam-gitara
*Tim McCord – bas-gitara
*Will Hunt – bubnjevi

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Evanescence.com - Zvanična stranica]

Kategorija:Albumi Evanescencea
Kategorija:Albumi iz 2006.
Ljubičasta

**Ljubičasta** je boja ametista, lavande i kalikarpe. Ime boje je nastalo po cvijetu ljubičice. Za ljubičastu često se kaže i lila. Talasna dužina boje u spektru je 380–450 nm. Svjetlo s kraćom talasnom dužinom od ljubičaste, ali dužom od Rendgenskog zračenja i Gama zračenja zove se ultraljubičasto. Na paleti boja koju su historijski koristili slikari, nalazi se između plave i purpurne. Na ekranima računarskih monitora i televizora, boja koja izgleda slično ljubičastoj stvara se, u modelu boja RGB, miješanjem crvene i plave svjetlosti, s tim da je plava duplo svjetlija od crvene. To nije prava ljubičasta, jer se sastoji od mnogih dužih talasnih dužina, a ne jedne talasne dužine koja je kraća od svjetlosti plave.

## Također pogledajte 
* Ultraljubičasto zračenje

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Nijanse ljubičaste
Kategorija:Optički spektar
Kategorija:Boje
Pieter Corneliszoon Hooft

**Pieter Corneliszoon Hooft** (16. mart 1581 – 21. maj 1647) bio je nizozemski historičar, pjesnik i dramaturg iz perioda poznatog kao Holandsko zlatno doba.

## Djela 
### Drame 
**Geeraerdt van Velsen* ( 1613) 
**Achilles en Polyxena* (1614) 
**Theseus en Ariane* (1614) 
**Granida* (1615) 
**Warenar* (1616) 
**Baeto, oft oorsprong der Holanderen* (1626)

### Pjesme 
**Emblemata amatoria: afbeeldingen van minne* (1611)

### Historijska djela 
**Nederlandse historiën* (1642–1656)

Kategorija:Biografije, Amsterdam
Kategorija:Rođeni 1581.
Kategorija:Umrli 1647.
Kategorija:Nizozemski pisci
Jacob Cats

**Jacob Cats** (10. novembar 1577, Brouwershaven (Zeeland) - 12. septembar 1660, Hag) je bio holandski pjesnik, humorista, pravnik i političar.

## Djela 
* Emblemata or Minnebeelden with Maegdenplicht (1618) 
* Selfstryt (1620) 
* Houwelijck (1625) 
* Proteus Ofte Minne-Beelden Verandert In Sinne-Beelden (1627) 
* Spiegel van den ouden en nieuwen Tiji (1632) 
* Ouderdom, Buytenleven en Hofgedachten op Sorgvliet (1664) 
* Gedachten op slapelooze nachten (1661)

Kategorija:Nizozemski pisci
Kategorija:Biografije, Brouwershaven
Kategorija:Rođeni 1577.
Kategorija:Umrli 1660.
Constantijn Huygens

mini|desno|Constantijn Huygens|250x250piksel
**Constantijn Huygens** (4. septembar 1596 - 28. mart 1687) je bio holandski pjesnik i kompozitor i otac naučnika Christiaan Huygensa. Vjeruje se da je bio član Muiderkring, grupe intelektualaca okupljenih oko Pieter Corneliszoon Hooft, mada je skup vjerovatno posjetio samo jednom. 
 
Huygens je jedan od najplodniji pisac holandskog zlatnog doba. Bio je također i državni sekretar dvojici prinčeva, Frederick Henry i William II.

Huygens je svirao veliki broj instrumenata za koje je napisao veliki broj kompozicija. Smatrao je svoju ljubav prema muzici važnijom od književnog rada. Sahranjen je na Grote Kerk u Hagu, zajedno sa svojim brojnom rodbinom.

1947 je ustanovljena nagrada Constantijn Huygens Award, u njegovu čast.

## Također pogledajte 
* Christiaan Huygens

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.essentialvermeer.com/music/constantijn_huygens.html

Kategorija:Nizozemski pisci
Kategorija:Rođeni 1596.
Kategorija:Umrli 1687.
Kategorija:Biografije, Den Haag
Bogdan Hmeljnicki

**Bogdan Hmeljnicki** (ukrajinski: *Богдан Зиновій Михайлович Хмельницький*, poljski: *Bohdan Zenobi Chmielnicki*; rođen oko 1595. – 6. august 1657.) je bio plemić u Poljsko-Litvanskoj uniji, vjerovatno rusinskog porijekla, vođa Zaporoškog kozačkog Hetmanata, hetman Ukrajine.

Vođa ustanka protiv Poljske (1648. – 1654.). 1654 je nagovorio kozake da pristanu na Perejaslavaljski ugovor, koji je s vremenom doveo do ruske aneksije Ukrajine.

Hmeljnicki je vjerovatno rođen u selu Subotiv, u blizini Čigirina, na području Krune Kraljevine Poljske, na imanju svog oca Mihajla Hmeljnickog. Poticao je iz ukrajinskog nižeg plemstva. Njegov otac bio je dvoranin velikog krunskog hetmana Stanisława Żółkiewskog, a kasnije je stupio u službu njegovog zeta Jana Daniłowicza, koji je 1597. godine postao starosta Korsunja i Čigirina te imenovao Mihajla svojim zamjenikom u Čigirinu (*pidstarosta*). Za svoju službu dobio je zemljišni posjed u blizini grada, gdje je osnovao imanje.

Postoje prijepori oko toga da li su Bohdan i njegov otac pripadali šljahti (poljski naziv za plemstvo). Neki izvori navode da je njegov otac Mihajlo 1590. godine imenovan za sotnika u službi korsunjsko-čigirinskog staroste Jana Daniłowicza, koji je nastavio kolonizaciju novih ukrajinskih zemalja uz rijeku Dnjepar.

## Reference 
Kategorija:Vojskovođe
Kategorija:Biografije, Subotiv
Kategorija:Rođeni 1595.
Kategorija:Umrli 1657.
Sojourner Truth

mini|200px|Sojourner Truth
**Isabella Baumfree** ili **Sojourner Truth** (New York, oko 1797. - Michigan, 26. novembar 1883.) je američka abolicionistkinja i bivša ropkinja.

Rođena je u ropstvu, a godine 1827. je pobjegla u Kanadu. Kada je država New York dvije godine kasnije ukinula ropstvo, vratila se tamo i zaposlila se kao sluškinja. Ubrzo nakon toga postala je ulična propovjednica i počela držati niz govora protiv ropstva i za prava žena. Za vrijeme američkog građanskog rata organizovala je prikupljanje namirnica za vojsku Unije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.womenshistory.org/education-resources/biographies/sojourner-truth

Kategorija:Biografije, Rifton
Kategorija:Rođeni 1797.
Kategorija:Umrli 1883.
Comenius

**John Amos Comenius** (Češki: Jan Amos Komenský; latinizirani naziv: Iohannes Amos Comenius) (28. mart 1592 – 15. novembar 1670) je bio češki učitelj, naučniki, odgajatelj i pisac. Bio je i biskup u Moravskom bratstvu koji su najraniji zastupnici univerzalnog obrazovanja. Ovo je koncept koji Comenius objašnjava u djelu Velika didaktika (Didactica magna). Postao je poznat kao učitelj nacija.

Kategorija:Češki pisci
Kategorija:Rođeni 1592.
Kategorija:Umrli 1670.
Robovlasništvo

200px|mini
**Robovlasništvo** je prvi oblik klasnog i iskorištavačkog društvenog uređenja.

**Ropstvo** je vlasništvo nad osobom, posebno u pogledu njenog rada. To je ekonomski fenomen i njegova historija se nalazi u ekonomskoj historiji. Ropstvo obično uključuje prisilni rad, pri čemu mjesto rada i prebivališta roba diktira strana koja ga drži u ropstvu. **Porobljavanje** je smještaj osobe u ropstvo, a ta osoba se naziva **robom** ili **porobljenom osobom**.

Mnogi historijski slučajevi ropstva dogodili su se kao rezultat kršenja zakona, zaduživanja, pretrpljenog vojnog poraza ili eksploatacije za jeftiniju radnu snagu; drugi oblici ropstva uvedeni su po demografskim linijama kao što su rasa ili spol. Robovi bi bili držani u ropstvu doživotno ili tokom određenog vremenskog perioda nakon čega bi im se davala sloboda. i postojalo je u većini društava kroz historiju, ali je sada zabranjeno u većini zemalja svijeta, osim kao kazna za zločin.  Općenito, kroz ljudsku historiju postojale su dvije vrste ropstva: domaće i proizvodno. Nastajanju ovog društva prethodile su promjene u prvobitnoj zajednici. Pojedinci se počinju izdvajati, pa se počinje proizvoditi više nego što je potrebno za goli opstanak. Čovjek počinje iskorištavati drugog čovjeka. Pojedinci ne moraju ni raditi ni proizvoditi, ali učestvuju u raspodjeli dobara. Nema više izbora poglavara nego to postaje nasljedno pravo. Porodice počinju živjeti na teškom radu robova koji nemaju nikakva prava i daje im se tek potrebno za život.

## Zanimljivosti 
* U Dubrovačkoj Republici, kao prvoj državi u Evropi, ropstvo je ukinuto 27. januara 1416.
* Mauritanija je, kao posljednja zemlja na svijetu, ukinula ropstvo tek 1981.
* U najzabitijim dijelovima Sahare ropstvo i danas postoji.

## Također pogledajte 
* *Čiča Tomina koliba*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Slavery in America: A Resource Guide at the Library of Congress
* The Bibliography of Slavery and World Slaving, University of Virginia: a searchable database of 25,000 scholarly works on slavery and the slave trade
* Digital Library on American Slavery at University of North Carolina at Greensboro
* 
* The West African Squadron and slave trade, history of the Victorian Royal Navy
* Slavery and the Making of America na WNET
* 
* Slavery archival sources, University of London, Senate House Library
* Mémoire St Barth (archives & history of slavery, slave trade and their abolition), Comité de Liaison et d'Application des Sources Historiques 2010 (Memorijal St. Barth (arhiva i historija ropstva, trgovine robljem i njihovog ukidanja), Odbor za vezu i primjenu historijskih izvora)
* Archives of the Middelburgsche Commercie Compagnie (MCC), 1720–1889 'Trade Company of Middelburg', Inventory of the archives of the Dutch slave trade across the Atlantic 
* Slave Ships and the Middle Passage u *Encyclopedia Virginia*
* Baze podataka o transatlantskoj i intraameričkoj trgovini robljem na Emory University

Kategorija:Društvo
Kategorija:Ropstvo
Power metal

***Power metal*** je stil *heavy metala* koji ima cilj da podstakne doživljaj epike, sadržavajući karakteristike primarno tradicionalnog *metala* zajedno sa *thrash metalom* i *speed metalom*, često sa simfonijom. *Power metal* ima dva stila: pionirski, koji se razvio u Sjevernoj Americi, i drugi baziran u Njemačkoj, Poljskoj, Italiji, Grčkoj i Skandinaviji. Kao termin najviše se koristi za evropsku varijantu, s izuzecima iz Amerike koji imaju oba stila u svojoj muzici (Iced Earth i Nevermore).
## Poznatiji power metal izvođači 
* Blind Guardian
* Grave Digger
* Rage
* Sabaton
* Gamma Ray
* Iced Earth
* Powerwolf
* Edguy
* Avantasia
* Helloween
* Masterplan
* HammerFall
* Sonata Arctica
* Primal Fear
* Iron Savior
* Kamelot
* Nightwish
* Metal Church

## Također pogledajte 
* Progresivni metal

Kategorija:Metal muzika
KRV (grupa)

**KRV** je bosanskohercegovački black metal bend kojeg su 2003. osnovali Koldvoid (gitara), Ban Krvnik (gitara), Kurvar (bubnjevi), Vihor (bas-gitara) i Bjes (vokal).

Tema njihovih pjesama je politička situacija u Bosni i Hercegovini, kao i historija Bosne i Hercegovine i Slavena. Također, za ovu grupu je karakteristično to što se "otvoreno bori" protiv nacionalizma te ga osuđuje. Poznati su na inozemnoj sceni, a prvi nastup imali su s Koldbrannom, norveškim black metal bendom.

Izdavanjem albuma Ograma 2010. grupa KRV u AG klubu održava svoj posljednji koncert te tako prestaje s radom.

Jedanaest godina nakon posljednjeg studijskog albuma i odlaska sa scene grupa KRV vratila se i u junu 2021. objavila album *Grob i tama*. Bendu se na basu priključio Kasapin.

2022. godine uz KRV se priključuju Propast i Odron, čuvari black metal zajednice Sarajeva.

## Članovi 
* Ban Krvnik - vokal i gitara
* Kurvar - bubnjevi
* Kasapin - bas gitara
* Propast - gitara
* Odron - vokal

## Diskografija 
* *Silna volja srebra* (2005)
* *Ukleta zemljo* (2007)
* *U kamenom grobu* (EP, 2007)
* *Ponor* (2008.)
* ''The Burial's Flavours* (2008)
* *Ograma* (2010)
* *Grob i tama* (2021)
* *Jama* (EP, 2021)
* *Sin* (2023)

## DVD 
* *Kroz Krvavo Nebo'' (2008)

## Vanjski linkovi 
*Službeni sajt
*https://izvansvakekontrole.com/pustena-nova-krv-poslusajte-grob-i-tamu/
*https://krvpropaganda.bandcamp.com

Kategorija:KRV
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 2003.
Agonize

**Agonize** je bosanskohercegovačka melodična death metal grupa sa prizvucima heavy i black metala. Formirana je u Tuzli 1997. godine. Teme njihovih pjesama pretežno su bol, mržnja i smrt. Prvi album *The Chosen One* objavili su 1999 u vlastitoj produkciji, a idući *When Memory Dies...* 2004 
godine za izdavačku kuću Walk Records.

## Članovi 
* Adnan Hatić - vokal, gitara od 1997.
* Haris Hasančević - bas-gitara od 2010.
* Tihomil Grgić - bubnjevi od 1997.

##### Bivši članovi 
* Zoran Stjepić - Bas-gitara (2008.-2010.)
* Elvis Trakić- Vokal (1998.-1999.)
* Anton Grgić-gitara (1997.-2008.)
* Dario Stevanović - bas-gitara (1997.-2008.)
## Diskografija 
* *The Chosen One* (1999.)
* *When Memory Dies...* (2004.)
* *The Fever* (EP, 2009.)

## Reference
## Vanjski linkovi
*Službena MySpace stranica

Kategorija:Bosanskohercegovačke metal grupe
Kategorija:Bosanskohercegovačke grupe melodičnog death metala
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1997.
Kategorija:Muzičke grupe iz Tuzle
Liberalizam

**Liberalizam** (; slobodan) je politička filozofija koja je zasnovana na idejama slobode i jednakosti. Dok klasični liberalizam ističe ulogu slobode, socijalni liberalizam ističe važnost jednakosti. Liberali se zalažu za široki spektar pogleda u zavisnosti od njihovog razumijevanja ovih načela, ali generalno oni podržavaju ideje i programe kao što su sloboda govora, sloboda štampe, sloboda vjeroispovjesti, slobodno tržište, građanska prava, demokratsko društvo, sekularna vlada, ravnopravnost spolova i međunarodna saradnja.

Liberalizam je prvi put postao jasan politički pokret tokom perioda prosvjetiteljstva, kada je postao popularan među filozofima i ekonomistima. Liberalizam je odbacio privilegovane društvene i političke norme putem nasljedstva, državnu religiju, apsolutnu monarhiju i Božansko pravo kraljeva. Filozof John Locke se smatra osnivačem liberalizma kao posebne filozofske tradicije. On je tvrdio da svaki čovjek ima prirodno pravo na život, slobodu i imovinu, te da vlast ne smije kršiti ta prava na osnovu društvenog ugovora. Liberali su se protivili tradicionalnom konzervativizmu i nastojali su zamijeniti apsolutizam demokratijom i vladavinom prava.

Istaknuti revolucionari Slavne revolucije, Američke revolucije i Francuske revolucije su koristili liberalnu filozofiju da bi opravdali oružano rušenje tiranijske vladavine. Liberalizam se nakon Francuske revolucije počeo brzo širiti. Zahvaljujući tome, u 19. stoljeću su osnovane mnoge liberalne vlade širom Evrope, Južne i Sjeverne Amerike. U tom periodu, dominantni ideološki protivnik klasičnog liberalizma je bio konzervativizam, fašizam i komunizam. Tokom 20. stoljeća, liberalne ideje su se proširile zahvaljujući pobjedama saveznika u oba svjetska rata. U Evropi i Sjevernoj Americi je socijalni liberalizam postao ključna komponenta u ekspanziji socijalnih država. Danas mnoge liberalne stranke imaju moć i utjecaj u cijelom svijetu.

Kategorija:Politika
Kategorija:Političke ideologije
Konstantin III

* Konstantin III, car Bizantije, bizantski car (vladao od 612. do 641)
* Konstantin III, kralj Škotske, škotski kralj (vladao od 995. do 997)
Konstantin III, car Bizantije

**Konstantin III** (3. maj 612. - 25. maj 641.) bio je car Bizantijskog carstva od februara do maja 641. godine.

Konstantin III je bio najstariji sin cara Heraklija i njegove prve supruge Fabije Eudokije, a vladao je svega četiri mjeseca 641. godine. Kršten je i okrunjen 22. januara 613. godine, a ubrzo potom, dok je još bio u kolijevci, zaručen je za svoju rođakinju Gregoriju, kćerku njegovog prvog rođaka Nikete. Taj je brak bio incest, ali političke prilike i prednosti koje je brak donio su odnijele prevagu. Ubrzo je to postalo nevažno, jer je u prvi plan došao car, koji je drugi brak sklopio sa svojom nećakinjom.

Konstantin i Gregorija su sklopili brak 629. godine ili početkom 630. godine. Imali su dva sina, Konstansa II i Teodozija.

Prema odredbama careve oporuke, Konstantin III je naslijedio oca zajedno sa mlađim polubratom Heraklonom. Konstantin je bio teško bolestan, pa se zabrinuo za nasljedstvo. Utrošio je ogroman novčani iznos od oko dva miliona dukata da osigura vlast svojoj djeci, a taj je iznos podijeljen vojsci. Nakon kratke vladavine umro je od tuberkuloze, pa je Heraklona vladao sam. Kada su se počele širiti glasine da ga je Martina otrovala, Martina i mladi car su svrgnuti, a krunu je naslijedio Konstans II.

## Reference 
Kategorija:Bizantijski carevi u 7. vijeku