open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Epigastrična kila

=  Epigastrična kila  =

**Epigastrična kila** (Hernia epigastrica) se javlja u epigastriju. Češće su kod male djece mada se javljaju i kod odraslih. Javljaju se u središnjoj liniji između pupka i grudne kosti u području bijele linije (linea alba). Na tom mjestu se ukrštaju aponeurotične niti ravnog trbušnog mišića (musculus rectus abdominis). Manji defekti u aponeurotičnom vezivnom tkivu su mjesta na kojima nastaje jedna ili više kila. Kod gojaznih ljudi se ove kile ne vide ali se mogu napipati kao tvrde kuglice ispod masnog tkiva. 
Najčešće sadrži trbušnu maramicu (latinski *omentum*)a rijetko crijeva. Vrlo rijetko bude  uklještena što može biti razlog za hitnu operaciju ukoliko se u kilnoj kesi nalaze crijeva. Može doći do ileusa (zapetljaj crijeva) zbog opstrukcije lumena crijeva ili u gorem slučaju do gangrene crijeva zbog vaskularne kompromitacije.

## MKB kod 
MKB kod je šifra bolesti prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti (MKB 10) : Kod epigastrične kile je isti kao kod ventralne (incizijske) kile.

K43 je kod epigatrične kile

K43.0 je kod ukještene epigatrične kile bez gangrene

K43.1 je kod uklještene epigatrične kile sa gangrenom

K42.9 je kod epigatrične kile bez ukliještenja i gangrene

## Dijagnostika epigatrične kile 
Za dijagnostiku ove kile se obično koristi fizikalni pregled a ponekad i UZ pregled..

## Tretman epigatrične kile 
Obično se radi o malim kilama koje često ne zahtijevaju aktivan hirurški tretman. Mala djeca se operiraju tek kada porastu zbo operativnog rizika koji je veću u dojenčadi.  Terapija je operativna i traje obično kraće od pola sata. Komplikacije su rijetke i često se kile operiraju iz kozmetskih razloga. Obično se ne koriste mrežice zbog malih dimenzija kile.

Prije operacije se uradi preoperativna priprema, pacijent uradi osnovne laboratorijske nalaze, pregled pulmologa i interniste i pregled anesteziologa koji donosi odluku o operativnom riziku i mogućim metodama anestezije. Koristi se obično opća anestezija. Operativni zahvat podrazumijeva šivanje oslabljenog tkiva i/ili ugradnju polipropilenske mrežice (polimer propilena).

## Postoperativni tok 
Postoperativno pacijenti treba da izbjegavaju fizičko naprezanje dokle god traje stvaranje ožiljka i zarastanje tkiva.Nakon par mjeseci pacijent može raditi sve normalne životne aktivnosti. Ekstremni fizički napori treba da se izbjegavaju.

## Recidivi 
Recidiv označava povratak nekog oboljenja. Recidivi epigatrične kile su rijetki.

## Također pogledajte 
*Hernia femoralis 
*Hernia umbilicalis
*Hernia incisionalis (kila nakon operativnog reza)
*Hernia lumbalis
*Hernia hiatalis

## Reference
## Vanjski linkovi za MKB10 
* Službena stranica WHO za MKB
* Online šifranik MKB-10 klasifikacija 

Kategorija:Kile
Holesterol

mini|desno|250px|Struktura molekule holesterola

**Holesterol** je lipid koji se nalazi u ćelijskim membranama svih tkiva, a potreban je za normalan rad organizma. Holesterol se svrstava i u sterole jer je u njegovom sastavu kombinacija steroida i alkohola. Male količine holesterola se nalaze i u membranama biljaka i gljiva.

Organizam koristi holesterol u stvaranju hormona, vitamina A, D i E te žučnih kiselina. Manji dio holesterola se nalazi u krvi. Ako se taj holesterol nakuplja na zidovima krvnih sudova, može doći do začepljenja ili smanjenog krvnog protoka. Posljedice na zdravlje mogu biti velike, pa se u takvim slučajevima količina holesterola u krvi reguliše medicinskim preparatima.

Hemijska formula holesterola je C27H46O.

Kategorija:Biomolekule
Kategorija:Steroli
Kategorija:Neurosteroidi
Kategorija:Ishrana
In God We Trust

mini|Natpis na novčanici od 20 američkih dolara
Uzrečica **U Boga mi vjerujemo** (en. In God We Trust), jeste službeni moto Sjedinjenih Američkih Država, američke države Florida i centralnoameričke države Nikaragva.

U Sjedinjenim Američkim Državama se moto javlja po prvi put na kovanici, tokom pojave jakog kršćanskog sentimenta, tokom američkog Građanskog rata. Međutim, nije postao zvanični moto sve do usvajanja aktom Kongresa iz 1956. Kodificiran je federalnim zakonom kao " United States Code at 36 U.S.C. § 302, koji kaže: '"In God we trust" je nacionalni moto.
Zakon je potpisao predsjednik USA, Dwight D Eisenhower.
Tradicionalni moto je: E Pluribus Unum.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://www.religioustolerance.org/nat_mott.htm 

Kategorija:Sjedinjene Američke Države
Superliga Švicarske

**Superliga Švicarske** (iz sponzorskih razloga **Raiffeisen Super League**) je profesionalna švicarska nogometna liga, te predstavlja najviši rang u švicarskom nogometu. Osnovana je 1897. godine. Sezona traje jula do maja. Po sadašnjem sistemu se igra od 2003. godine. Trenutni prvak Švicarske je Young Boys. Sa osvojenih 27 titula Grasshopper je najuspješniji klub lige.

## Format takmičena
U ligi se takmiči 10 klubova. Igraju se po četiri utakmice, svako sa svakim (36 kola). Na kraju sezone posljednjeplasirana ekipa ispada u niži rang, dok pretposljednji tim igra baraž za opstanak protiv drugoplasirane ekipe iz druge lige. Prvoplasirana i drugoplasirana ekipa obezbjeđuje mjesto u trećem kolu kvalifikacija za Ligu prvaka, dok od preostala 2 tima iz play-offa, igraju u drugom, odnosno trećem kolu kvalifikacija za Evropsku ligu.

### Nazivi lige
## Klubovi u sezoni 2018/19.
## Pobjednici od 2003. godine 
### Uspjesi po klubovima 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Osnivanja u 1897.
Kategorija:Nogometna takmičenja u Švicarskoj
Švicarska
Kategorija:Superliga Švicarske
Kategorija:Prve lige Švicarske
Moroni

**Moroni** (Arapski موروني *Mūrūnī*) je najveći grad Komora, i od 1958. je njihov glavni grad. Na komorskom jeziku, Moroni znači "u srcu vatre", što možda aludira na blizinu planini Karthala. Procjena broja stanovnika iz 2003. je bila 60,200.

## Historija 
Moroni je osnovan od strane arapskih naseljenika, vjerovatno tokom 10 vijeka n. e.

## Geografija 
Grad je lociran na zapadnoj obali ostrva Veliki Komori (poznatog kao N'gazidja).

## Trgovina 
Izvoze se: vanila, kakao i kafa.

## Turizam 
Moroni imaju dosta izvanrednih plaža. Stara "petak" džamija (*Ancienne Mosquée du Vendredi*) je poznato turističko odredište.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Komori
Kategorija:Glavni gradovi afričkih država
Potočna pastrmka

**Potočna pastrmka** (*Salmo trutta morpha fario*) je podvrsta pastrmke (*Salmo trutta*).

## Opis i građa
Potočna pastrmka ima poveću, malo nesrazmjernu glavu sa tupom njuškom i velika usta sa oštrim zubima i vretenasto izduženo tijelo, karakteristično za grabljivice. Peraje su joj široke, zaobljene i čvrste, što joj omogućava brzo kretanje kroz jaku maticu. Leđa su joj tamnozelene boje, ponekad tamnosmeđa ili tamnosiva. Bokovi su joj zelenkasti ili žućkasti, a trbuh srebrenast, žućkast ili svijetlosiv. Raspoznaje se po crvenim ili crnim pjegama po cijelom tijelu. Crvenih tačaka obično ima manje i mogu biti u nijansama od jarkocrvene do svijetlocrvene boje. Boja im dosta varira od okruženja u kojem žive. Mlade pastrmke se od starijih razlikuju po boji, koja im se ustaljuje tek poslije druge godine.

## Navike, staništa i rasprostranjenost 
Pastrmka živi u brzotekućim planinskim rijekama i potocima sa bistrom, kisikom bogatom vodom. Preferira šljunkovito ili pjeskovito, tvrdo dno. Skriva se pod korjenjem drveća, kamenjem ili izdubljenim dijelovima obale, u dubokim virovima. Na pliće i brže dijelove uglavnom zalazi uveče kada kreće u potragu za insektima koji su završili na površini vode. Omiljena hrana su joj insekti, vodene larve i sitnija riba.

## Razmnožavanje 
Pastrmka se mrijesti od oktobra do kraja februara, u zavisnosti od uvjeta. Mrijeste se u parovima, kada mužjak i ženka nalaze odgovarajuće mjesto na šljunkovitom dnu. Repom i glavom iskopaju jamu duboku oko 20&nbsp;cm u koju ženka položi 500-3000 jajašaca ikre, koju mužjak odmah oplodi. Jajašca su narandžaste boje i dosta su krupna, veličine oko 5&nbsp;mm. Period inkubacije traje oko mjesec, nakon čega se izlegu mladunci. Ženka postaje spolno zrela u svojoj 2-3 godini, mužjaci godinu kasnije. 
    
## Literatura 
*Potočna pastrmka

Kategorija:Ribe
Kategorija:Zrakoperke
Lipljen

**Lipljen**, ponegdje i **lipen** (*Thymallus thymallus*) je riba iz porodice *Thymallidae*, veoma lijepog i atraktivnog izgleda. Tijelo mu je vretenasto i izduženo i pokriveno je relativnom sitnim krljuštima, koja su dosta duboko usađene u kožu. Lipljen ima veoma izduženu dugačku leđnu peraju metalnoplave boje sa 3-4 reda krupnih crvenih i ljubičastih pjega. Glava mu je mala i sužava se prema ustima, koja su veoma mala. Unutar usta nalaze se mali kukasti zubi. Donje peraje su pepeljaste, sa blijedo-crvenim, a ponekad i ljubičastim prelivom. Repno peraje je crvenkasto, a masno je sivo sa crvenim prelivom. Po bokovima, tijelo mu je prekriveno crnim pjegama. Sa obje strane tijela iznad trbušnih peraja krase ga veliki crveni prelivi nepravilnih oblika. Za vrijeme mrijesta boje su izraženije. Glavna razlika između mužjaka i ženke je u leđnom peraju, koja je kod mužjaka nešto viša. Dosta česti su primjerci veličine oko jednog kilograma, dok su krupniji veoma rijetki. Pretpostavlja se da raste do 2&nbsp;kg.
 
## Navike, staništa rasprostranjenost 
U vodama Jugoistočne Evrope, lipljen naseljava pastrmski region voda. Lipljen je riba koja preferira hladne vode bogate kisikom. Lipljen živi u manjim jatima, i zadržava se uglavnom u gornjem toku tekućice. Najveći dio ishrane mu čine mušice, larve, insekti i sitna riba.

## Razmnožavanje 
Lipljen se mrijesti u proljeće, i mrijest traje od aprila do sredine maja, u zavisnosti od temperaturnih uslova. Mrijesti se pri temperaturi od 6-10 stepeni. Ženka polaže ikru u blizini obale u jamama dubokim oko pola metra do metar. Neki primjerci polnu zrelost stiču u trećoj godini, dok većina polnu zrelost dostiže u četvrtoj godini. Ženka položi od 3.000 do 6.000 jajašaca ikre. Plodnost uglavnom zavisi od veličine ženke. 
 
## Literatura 
*Lipljen

Kategorija:Ribe
Kategorija:Zrakoperke
Crvenperka

**Crvenperka** (*Scardinius erythrophthalmus*) jeste slatkovodna riba iz porodice *Cyprinidae*, široko rasprostranjena u Evropi, srednjoj Aziji, te oko bazena Sjevernog, Baltičkog, Crnog, Kaspijskog i Aralskog mora.

## Opis 
Prosječna dužina odrasle jedinke iznosi između 20 i 30 cm, a kapitalaca težine preko 600-700 g i od 35 do 40 cm. Najteži poznati primjerci crvenperke bili su preko dva kilograma, ali su to mahom bili hibridi iz ukrštanja sa deverikom ili drugom krupnijom ribom iz porodice ciprinida. Crvenperka se od bjelice razlikuje po položaju usta, više su uzdignuta, po oštrom prijelazu između trbuha i podrepnog peraja, kao i daleko povučenom leđnom peraju prema repu. Ima veoma blještavu, srebrenu krljušt, koja ka leđima prelazi u tamno zelenu, gotovo crnu. Krljušt joj je relativno krupna, a bočna linija izražena. Peraja izrazito crvena, pa je po njima i dobila ime.
     
## Rasprostranjenost 
Crvenperka potiče prvenstveno iz velikih jezera, prirodnih i vještačkih, ali i iz manjih voda kao što su bare i iskopi. Može se naći i u mirnijim odsjecima tekućih voda uz deverike, ali ipak preferira stajaćice. Crvenperka boravi u blizini vodenog rastinja kao što je lokvanj, drezga, šaš i trska. Rijetko izlazi na otvorene vode, a tokom zime se u jatima povlači u dubine, gdje se primiruje do proljećnog otopljenja vode. Po položaju usta može se zaključiti gdje i kako crvenperka hvata insekte. Hvata ih na površini vode i to isključivo tokom dana pri sunčevoj svjetlosti. Ponekad se mogu primijetiti kako svojim leđnim perajima sijeku vodu ostavljajući blage talase iza sebe. Crvenperka voli bistru vodu. Crvenperka se uglavnom oslanja na čulo vida, i voli da provodi vrijeme u gornjim i srednjim slojevima vode. Vode bogate crvenperkama često su isto toliko bogate i štukom. Njeno omiljeno boravište je u vodama punim rastinja, a najradije boravi u širokim poljima šaša i trske koja po pravilu nude obilje raznovrsne hrane, tako i sklonište od grabljivica. 
     
## Razmnožavanje 
Crvenperka je prava ljetna riba. Mrijesti se u periodu od aprila do juna, u zavisnosti od pojedinih voda (temperature i vodostaja). Polnu zrelost crvenperke dostižu sa tri ili četiri godine života. Plodnost je od 95.000 do 230.000 jajašaca. Ženke jaja se odlažu na biljke u vidu ovalnih pločica. U promjeru jajašca imaju oko 1,5 mm.
    

Kategorija:Ribe
Kategorija:Zrakoperke
Gaovčica

## Opis i građa
Leđa pucavca su sivomaslinasta sa plavičastim prelivima, a od sredine tijela prema repu po bočnoj liniji ima zelenu prugu. Bokovi su mu srebrnasti sa plavkastim prelivima. Za vrijeme mrijesta po trbuhu i bokovima ima crvenkaste, a ponekad i crne pjege. Životni vijek pucavaca je od 4 do 5 godina. Na leđnom peraju ima uzdužnu crnu prugu.

## Navike, staništa rasprostranjenost 
Gaovčica naseljava mirne vode Dunava i njegovih pritoka, uglavnom stajaćice. Nalazimo ga i u barama, jezerima, mrtvajama i plavnim terenima. Mali je, ali zato među najljepšim ribicama iz porodice ciprinida. Pogodan je za držanje u većim hladnovodnim akvarijima, ali je izuzetno osetljiv na nedostatak kisika u vodi, i odmah se izvrće na bok.  
     
## Razmnožavanje 
Pucavac se mrijesti od aprila do augusta u nekoliko navrata. Ženka u vrijeme mrijesta ima legalicu - cjevčicu kroz koju odlaže 5 - 10 jajašaca ikre u odškrinutu barsku školjku u kojoj se razvijaju jajašca dvije do tri sedmice, a mladunčad je napuštaju dva dana nakon izleganja. Poslije ovog školjka ostaje nepovrijeđena. Mužjak za vrijeme parenja dobija izraženije dijelove oko usta i očiju. Plodnost ženke je 40 - 100 jajašaca ikre godišnje, veličine do 3 mm. Polno zreli postaju u drugoj godini života.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Gaovčica

Kategorija:Ribe
Kategorija:Zrakoperke
Sabljarka

**Sabljarka** (lat. *Pelecus cultratus*) je riba iz porodice Cyprinidae. Druga imena su joj, između ostalih: kosalj, sabljar, sabljača, špicara, kosjerica, kusir.

## Opis 
Tijelo sabljarke je prekriveno sitnom krljušti koja je plitko usađena u kožu. Oblikom veoma podsjeća na sablju, pa je tako i dobila naziv. Može narasti malo preko pola metra i dostigne težinu oko 2 kg. U vodama jugoistočne Evrope je malobrojna. Grudna peraja su dugačka i dosežu do trbušnih. Usta su gornja i potpuno okrenuta na gornju stranu. Tijelo joj sadrži puno kostiju i ponekad se za nju kaže da preko njih ima samo kožu, uslijed njene suhoće, i male mišićne mase. 
     
## Navike, staništa rasprostranjenost 
Sabljarka živi u velikim rijekama, a u jugoistočnoj Evropi naseljava velike nizijske vode crnomorskog sliva. Mjesta na kojima se zadržava su uglavnom ušća manjih rijeka u velike, gdje čeka mušice i sitne ribe koje joj voda nanosi. Sabljarka se smatra ribom pučine i ne voli se zadržavati u blizini obale, već uglavnom lebdi u srednjim i površinskim slojevima vode daleko od obale. Dok su mlade, sabljarke se hrane zooplanktonom, kasnije se hrane različitim beskičmenjacima, insektima koji padaju u vodu i sitnijim ribama.

## Razmnožavanje 
Sabljarka se mrijesti u maju i junu, kada ženka položi oko 300.000 jajašaca ikre. Embrioni u jajnim opnama se razvijaju nekoliko dana. Za to vrijeme nisu nalijepljene na podvodne prepreke, već ih vodena struja slobodno nosi. Spolnu zrelost dostiže sa 3-4 godine starosti. 
    
## Literatura 
*Sabljarka
*Sabljarka na bistrobih.ba

Kategorija:Ribe
Kategorija:Zrakoperke
Plotica

## Opis i građa
Tijelo je kod ove vrste izduženije nego kod drugih vrsta roda *Rutilus*. Leđa su joj plavo-zelena, bokovi su srebrnkasti, peraja crvenkasta, a tijelo izduženo. U periodu mrijesta, mužjaci dobijaju mnogo življe boje. Ona važi za lukavu i opreznu ribu, pa je nazivaju i "drinski šaran". Može narasti do 55 cm i dostići težinu preko 3 kg. Ipak najčešći primjerci su oko 200-350 g.

## Navike, stanište, rasprostranjenost 
Plotica je stanovnik brzih tokova, planinskih rijeka, bogatih kisikom, a zone u kojima se zadržava imaju kamenito ili šljunkovito dno. Voli čiste, tekuće vode, brzih tokova, gdje traži virove i dublja mjesta u rijeci. Rasprostranjena je u širokom području koji obuhvata areal pastrmke i lipljena, ali i deverike i mrene. Najčešće živi pojedinačno, mada u mlađem periodu živi u jatima, na ušćima, u donjim tokovima rijeka, a često je ima i na površini vode gdje sakuplja insekte. Preko dana hranu traži u srednjim slojevima.
     
## Razmnožavanje 
Plotica se mrijeesti od maja do jula, kada ženka lijepi ikru na vodeno bilje. Za vrijeme mrijesta na glavi i leđima ima sitne kvržice, kao bradavice, što se naziva mrijesni osip. Mužjak dobija izraženije boje tokom mrijesta. Plodnost joj je oko 40.000 do 60.000 jajašaca ikre.

## Literatura 
*Plotica

Kategorija:Ribe
Kategorija:Zrakoperke
Jezerska pastrmka

**Jezerska pastrmka** (lat. *Salmo truta morpha lacustris*) jest riba iz porodice salmonida.

## Opis i građa
Jezerska pastrmka ima vrlo sitne krljušti, koje čvrsto naliježu na tijelo pa ih je stoga teško uočiti. Prvi zrakovi u grudnim, trbušnim perajama, kao i u podrepnom peraju su bijeli. Leđa su zelenkasto-crna, bokovi tijela srebrenkasti a trbuh je bijel. U periodu mrijesta, boja tijela se donekle mijenja. Na tijelu postoje rijetko raspoređene krupne rozikaste pjege u obliku slova *x*. Jedinke ove vrste mogu narasti do 100 cm, ali su obično manje od pola metra. Mogu dostići težinu do 20 kg, i starost do 15 godina. 
     
## Rasprostranjenost 
Jezerska pastrmka zapravo predstavlja potočnu pastrmku koja je metamorfozom u jezerskim uslovima prešla u novu vrstu, kao one koje su naseljene u Bohinjskom i Velikom Plivskom jezeru. Ona je tipični stanovnik hladnih i kisikom obogaćenih voda. Iako pretežno stanuje u jezerima, moguće je naći je i u rijekama. Zadržava se u blizini obale, uz ušća rijeka. Putujući rijekom uzvodno preskače prepreke. 
     
## Razmnožavanje 
Spolno sazrevaju u starosti od 3 do 5 godina pri dužini od 50-60 cm. Mrijesti se na pjeskovitom i šljunkovitom dnu jezera, od oktobra do januara. Uz obalu polaže 3.000 do 6.000 jaja. Razvoj embriona u jajnim opnama traje 65 do 72 dana. Kao mala hrani se ličinkama insekata, crvima, a kad odraste postaje izraziti predator i nalazi se na vrhu lanca ishrane.

## Literatura 
*Jezerska pastrmka

Kategorija:Zrakoperke
Mehkousna pastrmka

**Mehkousna pastrmka** − rjeđe **mehkousta pastrmka**  ili **mekousna pastrmka** ( ili *Salmo obtusirostris*) endemska je vrsta ribe u rijekama Zeti (Crna Gora) te Buni i Neretvi (Bosna i Hercegovina). Bosanskohercegovačka endemska populacija bila je opisana pod imenom **neretvanska mehkousna** (*Salmothymus obtusirostris oxirhynchus*), što je vjerovatno biosistematski ispravnije jer je geografska izolacija vjerovatno dovela do genetičke diferencijacije populacija iz slivova Neretve i Zete.

Karakteristična osobina mehkouste pastrmke jest da joj visina glave naglo opada ispred nosnih otvora, pa joj je njuška zaobljena. Usta su joj manja nego kod drugih vrsta salmonida, mesnata i mehka, zubi su gotovo pokriveni zubnim mesom (po toj je osobini i dobila narodno ime). Na bokovima postoje crne pjege, nepravilno raspoređene, kao i manji broj crvenih ili narančastih pjega, koje se poklapaju s crvenima. Ova je vrsta politipska i ima četiri podvrste.

## Reference 
Kategorija:Ribe
Kategorija:Zrakoperke
Kategorija:Bosanskohercegovački endemi
Kategorija:Fauna Bosne i Hercegovine
Kategorija:Fauna Evrope
Kategorija:Salmo
Prolen

**Prolen** je sintetski, monofilamentni, neresorptivni polypropylene hirurški konac.  Obično se koristi zazatvaranje kože i mekih tkiva. Karakteristike su mu visoka otpornost na tenziju, minimalna reakcija tkiva na konac i lako vađenje konaca iz tijela. Mane su mu rigidnost, cijena i nešto teže rukovanje koncem u odnosu na najlon. 
mini|desno|Model polipropilenske molekule
Konci se boje u plavo da bi bili vidljiviji u tkivu. Sastoje se od isotactičnog kristalnog stereoizomera polipropilena. Ovi konci se izrađuju tako da dugo traju. Sastoje se od samo jedne niti.  
Polipropilenska mrežica (*polypropylene mesh*) se izrađuje pod imenom *Prolene* od strane Ethicona. Koriste se za plastiku kila i drugih oštećenja fascija. 
Prolene se koristi za suture kože, kardivaskularne, oftalmološke i neurohirurške procedure. Prolen je proizvod firme Ethicon Inc., koja je ogranak od Johnson and Johnsona. 

   CH3     H             CH3   H   CH3   H
     \    /               |    |    |    |
      C==C       ->    -- C -- C -- C -- C --
     /    \               |    |    |    | 
    H      H              H    H    H    H
                         
  propilen monomer      polipropilen polimer

## Također pogledajte
*Monocryl
*Ethicon
* Polyrpoylene SMI
* Surgicryl

## Vanjski linkovi
*Ethicon Product Catalog
*Information on Polypropylene Sutures 
*Information on other Non-Absorbable Sutures 

Kategorija:Medicinska oprema
Dominic Purcell

**Dominic Haakon Myrtved Purcell** (rođen 17. februara 1970) britansko-australijski je glumac (rođen u Velikoj Britaniji) najpoznatiji po ulozi Lincolna Burrowsa u američkoj hit-seriji *Prison Break* (*Zakon braće*), naslovnoj ulozi u seriji *Čovjek bez prošlosti* (*John Doe*), te ulozi Drakule u filmu *Blade: Trojstvo*.

## Život i karijera
Purcellova majka je Irkinja, a otac Norvežanin. Kad su mu bile 2 godine, preselili su se prvo u Bondi, istočno predgrađe Sydneya, a zatim u zapadni dio grada. Pohađao je osnovnu školu *Blaxland East*, a srednju je nastavio u ''St. Dominic's Priory School*, a zatim u Katoličkom koledžu *McCarthy*. Nakon što je postao vrtlar, ubrzo se umorio od tog posla i, dok je gledao ratni film *Vod smrti*, odlučio je postati glumac. S obzirom da je bio iz radničke klase, gluma se nije činila baš vjerovatnim izborom za karijeru, pa se nije ni okušao dok nije prošlo izvjesno vrijeme. Studirao je na *Australijskom pozorištu za mlade*, a kasnije se upisao na *Zapadnoaustralijsku akademiju scenskih umjetnosti*, gdje je upoznao svoju buduću suprugu Rebeccu Williamson i studirao sa Hughom Jackmanom.

2000. godine dobio je *zelenu kartu* (dozvolu za boravak u SAD-u) i nastanio se u Los Angelesu sa suprugom i njihovo četvero djece, čiji su mu datumi rođenja istetovirani na lijevoj podlaktici. 21. 10. 2007. objavljeno je da su se on i Rebecca razišli.

Dva mjeseca poslije, 29. 12., dok su se vozili prema gradiću Strandhillu na atlantskoj obali Irske, gdje su išli na surfanje, Dominicu i njegovom bratu Damienu mahnula je žena čije se dijete gušilo. Kardiopulmonalnom reanimacijom uspjeli su dijete održati živim  dok nije došla hitna pomoć.

## Filmografija
## Reference
## Vanjski linkovi
*
*Dominic Purcell  na *TV.com''

Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Sydney
Kategorija:Australski glumci
Kategorija:Zakon braće
Nogometna oprema

mini|Argentinski tim u uniformi. Godina 1964.
**Fudbalska oprema** je standardna i obavezna za sve igrače i sudije u nogometu. Pravila igre određuju minimalnu opremu koja je potrebna za svakog igrača, te zabranjuju korištenje ičega što može biti opasno za ostale igrače ili samog igrača. Nadalje, pravila pojedinog fudbalskog takmičenja mogu proširiti ova pravila daljnjim ograničenjima, poput obaveznog nošenja broja na dresovima.

## Obavezna oprema 
Pravila igre traže od svih igrača da koriste osnovnu opremu koja se sastoji od sljedećih predmeta:

* Majica (*dres*)
* Kratke hlače (*šorc*)
* Kopačke
* Štitnici za potkoljenicu (*kostobrani*)
* Duge čarape (*štucne*)
Golmani moraju nositi opremu kojom se bitno razlikuju od svih ostalih igrača i sudija.

Datoteka:Pavel Nedvěd.jpg|Pavel Nedved]]

## Ostala oprema 
Golmani gotovo uvijek nose rukavice, koje po pravilima nisu obavezne. Svakom igraču je također dozvoljeno nositi rukavice. Neki golmani nose i kape, koje ih štite od odsjaja sunca. Igrači s problemima s vidom nose kontaktna sočiva i posebno oblikovane naočale koje ne mogu pasti, jer je korištenje optičkih naočala *strogo zabranjeno* (najpoznatiji primjer igrača koji koristi leće i posebne naočale je Edgar Davids). No, nakit, satovi i ostali bespotrebni predmeti su ***strogo zabranjeni***.

Datoteka:Schienbeinschützer adidas.png
Datoteka:Nike Zoom Air Football Boots 2.jpg
Datoteka:Goalkeeper Gloves2.jpg
Datoteka:Petr Čech.jpg|Petr Čech

## Sudijska oprema 
Tradicionalno, sve nogometne sudije koriste kompletno crnu opremu, iako se u zadnje vrijeme sve više i više povećava broj "šarenih" oprema. Na sudijskom dresu postoji i džep u koji stanu žuti i crveni karton, papirić u kojem se zapisuju opomenuti igrači i, naravno, olovka.

Datoteka:Howard Webb3.jpg|sudija

## Također pogledajte 
* Historija nogometa

Kategorija:Nogomet
Potočna zlatovčica

## Opis i građa 
Leđa su joj maslinasto do tamnozeleno i mramorisana, bokovi su žutobijeli sa svjetlijim tačkama, trbuh je bijel ili crvenkast. U periodu mrijesta, trbuh je izrazito crven. Na leđima i repnom peraju postoje tamne pjege. Na tijelu se nalazi manji broj crvenih pjega. Po krupnim svjetlim pjegama, zlatovčice se razlikuju od drugih salmonida koje žive na području BiH. Crvene pjege mogu biti sa svijetlim obrubom ili bez njega. U vodama BiH, dostignu dužinu do 50 cm i težinu oko 1 kg. 
     
## Navike, staništa rasprostranjenost 
Današnje rasprostranjenje zlatovčica u BiH nije dovoljno proučeno. Poznata je populacija iz izvorskog dijela rijeke Bosne. Hrani se planktonima, puževima i školjkama.
  
## Razmnožavanje 
Potočne zlatovčice se mrijeste od oktobra do marta. Polno je zrela između druge i treće godine, kad je dugačka 15-30 cm. Polažu jaja na podvodno kamenje. 

Kategorija:Ribe
Kategorija:Zrakoperke
Jezerska zlatovčica

**Jezerska zlatovčica** (lat. *Salvelinus alpinus*) jest riba iz porodice salmonida.

## Opis 
Jezerska zlatovčica ima vrlo sitne krljušti, koje čvrsto naliježu na tijelo pa ih je stoga teško i uočiti, a još teže skinuti. Prvi zrakovi u grudnim, trbušnim perajama, kao i u podrepnom peraju su bijele boje. Leđa su zelenkasto-crne boje, bokovi tijela srebrenkasti a trbuh je bijel. U periodu mrijesta, boja tijela se donekle mijenja. Na tijelu postoje rijetko raspoređene krupne rozkaste pjege. Jedinke ove vrste mogu narasti i do 75&nbsp;cm i dostići težinu do 10&nbsp;kg, ali su obično manje od pola metra.
     
## Rasprostranjenost 
Ova vrsta živi u moru, a u periodu mrijesta migrira u slatke vode. Međutim, postoje i nemigratorne, slatkovodne forme ove ribe, kao one koje su naseljene u Bohinjskom i Velikom Plivskom jezeru. Ona je tipični stanovnik hladnih i kisikom bogatih voda. Jezerska zlatovčica je veoma značajna i interesantna za sportski ribolov. Mlađ ove vrste se uzgaja i u Bosni i Hercegovini i pušta u jezera i vodene akumulacije u kojima su povoljni uslovi za njen život.
     
## Razmnožavanje 
Zlatovčica spolno sazrijeva u starosti od 3 do 5 godina. Mrijesti se na pjeskovitom i šljunkovitom dnu jezera, od oktobra do januara. Prilazi uz obalu gdje polaže 3.000 do 6.000 jajašaca ikre, koja u dijametru imaju oko 5 mm. Razvoj embriona u jajnim opnama traje 65 do 72 dana. Mlađ se u početku hrani planktonom, a ubrzo prelazi na insekte i sitnu ribu kao glavne dijelove ishrane.

Kategorija:Zrakoperke
Amyandova kila

**Amyandova kila** je poseban tip preponske kile u kojoj se nalazi crvoliki nastavak (appendix vermiformis). Vrlo rijetko crvoliki nastavak može biti upaljen te tada imamo akutnu upalu crvuljka (appendicitis acuta) koja se mora uraditi istovremeno sa kilom. U tom slučaju se ne preporučuje korištenje prolenskih mrežica zbog rizika infekcije.

## Dijagnostika 
Obično se pronađe slučajno u toku operacije kile. U slučaju upale crvuljka, infekcija se prenese na zidove kilne kese i nastaje lokalna infekcija i bolna osjetljivost.

## Tretman 
Tretman je identičan tretmanu preponske kile s tim da se sadržaj mora vratiti a u slučaju upale crvuljka potrebno je uraditi apendektomiju koja se može uraditi kroz isti rez. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Inguinal Hernia Resources 
* About Inguinal Hernias
* Post Herniorrhaphy Pain Syndrome

### Slike 
* Posterior wall of the inguinal canal at rest, Figure 3
* Posterior wall of the inguinal canal during raised intra-abdominal pressure, Figure 4

Kategorija:Preponska kile
Slabinska kila

**Slabinska kila** (*Hernia lumbalis*) je rjeđi tip kile trbušnog zida i nastaje na mjestima gdje postoji prirodna slabost trbušnog zida.

## Podjela 
**Hernia lumbalis (Bleichnerova kila)**: se nalazi u lumbalnoj regiji. Sadrži slijedeće entitete:
***Petitova kila**: kila koja prolazi kroz Petitov trougao (trigonum lumbale inferior), nazvana po francuskom hirurgu Jeanu Louisu Petitu (1674 – 1750).
***Grynfelttova kila**: kila koja prolazi kroz  Grynfeltt-Lesshaft trougao (trigonum lumbale superior), nazvana po liječniku Josephu Grynfelttu (1840 – 1913).
mini|171x171piksel|Jean-Louis Petit (1674–1750)

## Također pogledajte 
*Hernia inguinalis
*Hernia femoralis 
*Hernia umbilicalis
*Hernia epigastrica
*Hernia hiatalis

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.researchgate.net/publication/270342670_Case_report_and_review_of_lumbar_hernia

Kategorija:Kile
Kategorija:Bolesti
Karim Benzema

**Karim Mostafa Benzema** (rođen 19. decembra 1987.) je francuski nogometaš alžirskog porijekla koji trenutno igra kao napadač za saudijski Al-Ittihad.

Prošao je Lyonovu nogometnu akademiju i nastupio nekoliko puta u dresu francuske reprezentacije. Igrao je na EP-u 2008, a u sezoni 2008/2009. u francuskom prvenstvu (Ligue 1) bio je prvi strijelac, samo tri sezone nakon profesionalnog debija. Na kraju iste sezone potpisao je ugovor s Lyonom i postao jedan od najplaćenijih nogometaša u Francuskoj. 

Dana 1. jula 2009. objavljeno je da su Lyon i Real Madrid postigli dogovor o prelasku francuskog napadača u "Kraljevski klub". Real je Lyonu platio 35 miliona eura. Benzema je ostavio dubok i trajan trag u Real Madridu. Tokom svih četrnaest sezona provedenih u prvom timu, izrastao je u jednog od najboljih igrača u historiji ovog kluba i postao centralna ličnost jednog uspješnog razdoblja. Sa ukupno 354 postignutih golova u 648 odigranih utakmica, zauzima drugo mjesto na listi najboljih strijelaca Real Madrida svih vremena.

Od svog dolaska u klub 2009. godine, Benzema je osvojio ukupno 25 trofeja, čime se izjednačio s Marcelom kao igrač sa najviše osvojenih trofeja u historiji Real Madrida. Njegova bogata kolekcija priznanja uključuje pet titula Lige prvaka, pet titula Svjetskog klupskog prvenstva, četiri Evropska superkupa, četiri naslova prvaka Španije (*LaLiga*), tri trofeja Kupa kralja i četiri Španska superkupa.

## Reference
## Vanjski linkovi
*
*
*Karim Benzema  na lfp.fr
*Karim Benzema na lequipe.fr
*

Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 1987.
Kategorija:Biografije, Lyon
Kategorija:Francuski nogometaši
Kategorija:Nogometaši Olympique Lyonnaisa
Kategorija:Nogometaši Real Madrida
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2008.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2012.
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2014.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2020.
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2022.
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Bravo"
Kutilivač

**Kutilivač** je naselje koje pripada gradu Mostaru.

## O naselju 
Kuti je selo smješteno desetak kilometara sjeveroistočno od Mostara. Od ostalih sela najbliži im je Lívač i oni se često i spominju i pišu kao jedno naselje (Kutilivač, Kuti-Livač). Selo je prije rata bilo multietničko, s pripadnicima sva tri naroda. Nakon početka rata u Bosni i Hercegovini 1992. u selu su ostale samo bošnjačke porodice. Nekoliko godina nakon završetka rata u selo se vratio manji broj hrvatskih i srpskih porodica. Tokom rata Kuti su bile pod udarom srpske artiljerije s okolnih brda, a nakon početka sukoba Armije Republike Bosne i Hercegovine i Hrvatskog vijeća odbrane (HVO) u maju 1993, i pod udarom hrvatske. Prvi mjesec rara Kuti su držane u okruženju sve dok snage HVO-a u jednoj akciji nisu zauzele veći dio bjelopoljske kotline.

Nakon završetka rata izbjeglice, ponajviše iz Gacka, nastanile su se na lokalitetu Semetovac, na pola puta između Kuti i Livča.

## Geografija 
mini|250px|Brdo Orlinka
Kuti su smještene desetak kilometara sjeveroistočno od Mostara, u "kutu" udoline koja je između okolnih planina i brda (Pločno – 1.241 m, Šljeme – 659 m, Orlinka – 594 m). Do sela vodi asfaltna cesta, kojom se odvija i redovan autobuski saobraćaj. Kuti spadaju u sela srednje raštrkanog tipa. Izdvojen je samo zaselak Dupovići.

Iako su Kuti tako blizu Mostara, ipak postoje određene manje razlike u klimi. To je naročito vidljivo zimi kad padne snijeg: u Mostaru ga obično ne bude više od 5–10&nbsp;cm i brzo se otopi, dok ga u Kutima bude znatno više i dosta se duže zadrži. 

U selu postoje dva periodična potoka, Sušica i Potočina, koji proteku samo za vrijeme obilnih kiša. Iznad Kuti, u Koritnoj drȁgi, postoji izvor koji nije obilan, ali je stalan.

## Ekonomija 
U Kutima postoji veliki broj njiva i livada, pa je stanovništvo okrenuto na zemljoradnju, stočarstvo i pčelarstvo.

## Ostalo 
mini|desno|250px|Jedan od tridesetak stećaka u blizini Kuti
mini|desno|250px|Krstača (isti lokalitet)
U blizini Kuti smještena je manja nekropola s tridesetak stećaka, uključujući i dvije krstače, od kojih je jedna slomljena.

Nešto dalje od stećaka bio je Vojnogeografski institut. On je do raspada Jugoslavije bio u okviru Jugoslavenske narodne armije i u njemu su izrađivane topografske karte za potrebe vojske, a postojala su i neka hemijska postrojenja i laboratorije. Tokom rata u Bosni i Hercegovini institut je oštećen. Nakon rata je obnovljen i tu je ustanovljena kasarna "Miralem Jugo", koja je dobila ime po poginulom borcu IV korpusa Armije Republike Bosne i Hercegovine.

U blizini kasarne smještena je i glavna mostarska deponija otpada Uborak. Tu su srpske snage 13. juna 1992. izvršile zločin nad 114 osoba bošnjačke i hrvatske nacionalnosti.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt Grada Mostara
Asunción

300px|desno|Asuncion
**Asunción** (puno ime na španskom: *La Muy Noble y Leal Ciudad de Nuestra Señora Santa María de la Asunción*, guaranski: *Paraguay*) je glavni i ujedno i najveći grad države Paragvaj.

"Ciudad de Asunción" je autonomni glavni distrikt, koji nije dio ni jednog departmana.

Metropolitensko područje, zvano Gran Asunción, uključuje gradove: San Lorenzo, Fernando de la Mora, Lambaré, Luque, Mariano Roque Alonso, Ñemby, San Antonio, Limpio, Capiatá i Villa Elisa, koji su dio Centralnog Departmana. Metropolitensko područje Asuncióna ima više od 1,8 miliona stanovnika. Asunción se nalazi na 25°16′J 57°40′Z﻿ / ﻿25.267°J 57.667°Z﻿ / -25.267; -57.667 (-25.2667, -57.6667). Općina Asuncion se nalazi na berzi Asunciona, kao BVPASA: MUA, što je jedinstvena osobina nekog grada.

Grad je sjedište državne vlade, glavna luka i glavni industrijski i kulturni centar države. Loklalna industrijska proizvodnja uključuje proizvodnju obuće, tekstila i duhanskih proizvoda.

Španska riječ *asunción* znači uzašašće. Odnosi se na Uzašašće Marije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://es.wikivoyage.org/wiki/Asunci%C3%B3n

Kategorija:Paragvaj
Kategorija:Glavni gradovi južnoameričkih država
Feria del Sol (Mérida)

mini|desno|250px|Arena za borbu s bikovima
**Feria del Sol** (*Sunce fer* ili **Sunce Festival**), poznat još i kao **Taurino Carnaval de América** je međunarodni kulturni festival, koji se svake godine održava u Méridi, u Venezueli.

## Aktivnosti 
Festival se održava tokom februara, u isto vrijeme kao i karneval. Tokom festivala održavaju se brojne kulturne i komercijalne izložbe, koncerte, povorke, sportska takmičenja, prodaja stoke i izbor *Kraljice izložbe* (*Reina del Sol*).

Nakon izgradnje arene za borbu s bikovima, tu se održava festival. Prvobitno je planirano da festival bude početkom decembra oko proslave dana Bezgrešnog začeća Marijina, ali je to kasnije promjenjeno. Prvi festival je održavan dva dana, 9. i 10. decembar. Zbog stalne kiše u decembru organizatori festivala odlučili su ga premjestiti u februar. Borbe sa bikovima u Meridi jedni su on najpoznatijih obilježja Venezuele, i jedni su od najpoznatijih borbi s bikovima na svijetu.

## Vanjski linkovi 
* Feria del Sol

Kategorija:Kultura (Venecuela)
Adam Darius

160px|desno|mini|Adam Darius, Helsinki 2007. *Photo: Marc Veda*
**Adam Darius** (10. maj 1930–3. decembar 2017) bio je američki plesač, pantomimičar, pisac i koreograf. Kao izvođač, nastupao je u 85 zemalja na šest kontinenata. Objavio je 13 knjiga i napisao 21 dramski komad.

Radio je, među ostalim, sa Jean-Louis Barrault, Ingmar Bergman, Placido Domingo i Kate Bush, koju je podučio u oblasti pokreta.

Kao solo umjetnik, u duetu s Kazimir Kolesnikom ili sa Adam Darius Company, često posjećuje Balkan, nastupajući u više navrata na Ljubljana Festivalu, kao i u Novom Sadu, Dubrovniku, Splitu, Skoplju, Sofiji, Plovdivu, Burgasu, Staroj Zagori i Varni u Bugarskoj. Dobitnik je srebrne medalje na Beogradskom festivalu monodrame i pantomime, 1976.

U maju 2010. nastupio je u duetu s Kazimirom Kolesnikom na 13. Teatar Fest-u u Sarajevu, sa predstavom *Smrt strašila* (*Death of a Scarecrow*).

U programu posvećenom njegovoj karijeri, BBC World Service opisao ga je kao «jednog od najistaknutijih talenata 20. vijeka».

Adam Darius trenutno živi u Helsinkiju, Finska.

## Knjige Adama Darius
## Priznanja i nagrade
* 1976: Silver medallion of the Belgrade Monodrama Festival (Jugoslavije)
* 1976: Honorary membership of the North Sumatran Community (Indonezija)
* 1978: American Television Emmy (SAD)
* 1984: Premio Positano Léonide Massine Per L'arte Della Danza (Italija)
* 1987: Key to the City of Las Vegas (SAD)
* 1998: Shetland Dance and Mime Award (Velika Britanija)
* 2001: Noor Al Hussein Foundation Award (Jordan) 
* 2002: Beirut Festival du Rire Trophy (Libanon)
* 2003: Noor Al Hussein Foundation Award (Jordan)
* 2009: Order of Luis Manuel Gutiérrez (Venecuela)

## Reference 
## Vanjski linkovi
*Adam Darius na mimecentre.com, arhivirana stranica
*Dansmuseet, Stockholm, Švedska

Kategorija:Američki plesači
Kategorija:Američki pisci
Kategorija:Rođeni 1930.
Kategorija:Umrli 2017.
Kategorija:Biografije, New York
Suez

**Suez** (arapski سويس) (transl|arapski|DIN|*as-Suways*) je lučki grad (broj stanovnika, 699 541) na sjeveroistoku Egipta, lociran na sjevernoj obali Zaliva Suez, nedaleko od južnog kraja Sueskog kanala, imajući iste granice kao i guvernat Suec. 
[mini|oko 1800. Francuska karta "Sueske [Prevlaka (geografija)|prevlake"; područje luke prikazano na karti je oko 10 km južno od modernog grada Sueca i danas je nenaseljeno.]]
Moderni grad Suec je nasljednik antičkog grada Clysma, glavne luke na Crvenom moru i centra monaštva.
[mini|Pogled iz zraka na Suec i [Sueski kanal|Suecki kanal]]
desno|mini|Opstrukcija u Suecu; kontejnerski brod se zaglavio u martu 2021
Ima tri luke: luku Suec (Luka Tewfik), al-Adabiya, i al-Zaytiya, velike lučke objekte., i razvijenu lučku infrastrukturu. Zajedno formiraju metropolitansko područje.
Željezničke pruge i autoputevi povezuju Suec sa Kairom, Port Saidom i Ismailijom. Suez ima petrohemijsko postrojenje od kojeg vode cjevovodi derivata, do Kaira.

Suez je jedna od stanica na putu muslimanskih hadžija na putu do Meke, u Saudijskoj Arabiji, i natrag.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20190518073347/http://www.suez-online.com/
* https://www.panoramio.com/user/760796/tags/Suez

Kategorija:Suecki kanal
Kategorija:Egipat
Honiara

**Honiara**, (procijenjeni broj stanovnika: 49,107 (1999.), 54,600 (2003.)), je glavni grad države Solomonska Ostrva i Provincije Guadalcanal, također i posebno upravljani grad. Ime "Honiara" je nastalo greškom: engleski kolonijalisti su teško izgovarali izvorno ime područja, onako kako ga izgovaraju na sjevernim gvadalakanalskim jezicima: Nagoniara. Nagoniara znači "u privjetrini."

Honiara () je glavni i najveći grad Solomonovih ostrva, smješten na sjeverozapadnoj obali Guadalcanala.  godine, u njemu je živelo 92.344 stanovnika. Grad opslužuju međunarodni aerodrom Honiara i morska luka Point Cruz, a nalazi se uz autoput Kukum.

Područje aerodroma istočno od Honiare bilo je mjesto bitke između Sjedinjenih Država i Japana tokom Guadalcanal kampanje u Drugom svjetskom ratu, bitke kod Henderson Fielda 1942. godine, iz koje je Amerika izašla kao pobjednik. 

Nakon što je Honiara 1952. godine postala novi administrativni centar Protektorata Britanskih Solomonskih ostrva, uz dodavanje mnogih administrativnih zgrada, grad se počeo razvijati i rasti u broju stanovnika. 

Od kasnih 1990-ih, Honiara je pretrpjela burnu historiju etničkog nasilja i političkih nemira, a oštećena je i neredima. Pokušaj državnog udara u junu 2000. rezultirao je nasilnim pobunama i borbama između etničkih Malaitana iz Malaita Eagle Force (MEF) i domorodaca Guadalcanala iz Pokreta za slobodu Isatabu (IFM).

## Reference 
Kategorija:Solomonska Ostrva
Kategorija:Glavni gradovi okeanijskih država
Basseterre

**Basseterre** (engleski izgovor /bæsˈtɛər/), sa pretpostavljenim brojem stanovnika od 15,500 u 2000., je glavni grad Federacije Sveti Kristofor i Nevis, u području Zapadne Indije.

Geografski, luka Basseterre se nalazi na 17°18′S 62°44′Z﻿ / ﻿17.3°S 62.733°Z﻿ / 17.3; -62.733, na jugozapadnoj obali ostrva Sveti Kristofer, i jedan je od glavnih trgovačkih centara skupine ostrva Leeward.

Grad leži u okviru župe Saint George Basseterre i na južnom dijelu župe Saint Peter Basseterre.

Basseterre je jedan od najstarijih gradova u Istočnim Karibima.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20120309181530/http://realtravel.com/e-233062-basseterre_entry-the_scenic_railroad

Kategorija:Sveti Kristofor i Nevis
Kategorija:Glavni gradovi sjevernoameričkih država
Bajkonur

desno|mini|250px|Karta sa lokacijom Kosmodroma Bajkonur u Kazahstanu
Kosmodrom **Bajkonur** (Kazaški: Байқоңыр ғарыш айлағы, Bayqoñır ğarış aylağı; Ruski: Космодром Байконур, Kosmodrom Baykonur), također poznat po imenu Tjuratam, je prvo u svijetu i najveće u trenutnoj upotrebi postrojenje za lansiranje raketa. Nalazi se u pustinjskim stepama Kazahstana, oko 200 kilometara (124 milje) istočno od Aralskog mora, sjeverno od rijeke Sir Darja, blizu Tjuratam željezničke stanice. Mjesto je 90 metara iznad nivoa mora. Vlada Kazahstana je iznajmila Bajkonur Rusiji, sve do 2050., i kosmodromom trenutno upravlja Ruska federalna svemirska agencija, i Ruske svemirske vojne snage. Oblik lokacije je elipsa, sa kosmodromom u sredini. Građen je 1950-tih kao baza operacija u ambicioznom svemirskom programu. Svake godine se vrši veliki broj lansiranja u različite svrhe.

Vostok 1, prva letjelica sa ljudskom posadom u svjetskoj historiji, je lansirana sa Bajkonura, sa mjesta zvanog Gagarinov početak.

Godine 1955. sovjetsko Ministarstvo odbrane izdalo je dekret i osnovalo kosmodrom Bajkonur. Prvobitno je izgrađen kao glavna operativna baza za sovjetski svemirski program. Kosmodrom je služio kao lansirna tačka za Sputnjik 1 i Vostok 1. Lansirna platforma korištena za obje misije preimenovana je u "Gagarinov početak" u čast sovjetskog kosmonauta Jurija Gagarina, koji je pilotirao Vostok 1 i postao prvi čovjek u svemiru. Pod sadašnjom ruskom upravom, Bajkonur ostaje prometna svemirska luka, sa brojnim komercijalnim, vojnim i naučnim misijama koje se pokreću svake godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Astronautika
Kategorija:Kazahstan
Kategorija:Rusija
Kategorija:Svemirska luka
Debar

**Debar** (makedonski: *Дебар*) je grad u zapadnoj Sjevernoj Makedoniji. Debar je u neposrednoj blizini sa albanskoj granici i najbliži grad Debra je Struga. Grad se nalazi na jugoisčnom dijelu Debarskog polja na nadmorskoj visini od 625 metara. Oko Debra nalaze se planine Dešat, Stogovo i Jablanica, dok u neposrednoj blizini je Debarsko jezero.

## Demografija
Prema popisu iz 2002, Debar ima 14.561 stanovnika:

*Makedonci - 1 054 (7,24%)
*Albanci - 10 768 (73,95%)
*Turci - 1415
*Romi - 1 079
*Vlasi - 2
*Srbi - 22
*Bošnjaci - 2
*Ostali - 219

## Reference
Kategorija:Gradovi u Sjevernoj Makedoniji
Iredentizam

[mini|desno|Bolivijski iredentizam zbog poraza u [Pacifički rat|Pacifičkom ratu (1879–1884): "Ono što je nekada bilo naše, opet će biti naše".]]
**Iredentizam** (italijanski: *irredento*) naziv je za nacionalističke pokrete i ideologije koje se zalažu za mijenjanje državnih granica kako bi etničke manjine koje žive na pojedinom prostoru došle pod vlast države gdje čine većinu.

Naziv dolazi od izraza *Italia Irredenta* kojeg su u drugoj polovini 19. vijeka koristili italijanski nacionalisti kako bi opisali područja sa značajnom italijanskom manjinom koji su nakon prekida ujedinjenja Italije ostali izvan vlasti nove italijanske države.

S obzirom na to da u Evropi, naročito njenim istočnim dijelovima, granice gotovo nikad nisu ili nisu mogle biti povučene u skladu sa etničkim sastavom stanovništva (koji se isto tako mijenjao u skladu sa raznim ekonomskim, političkim i demografskim trendovima), gotovo svaka nacionalna država u 20. vijeku, na jedan ili drugi način je imala svoj vlastiti iredentistički pokret ili je bila pogođena istim.

Iredentizam je danas službena politika nekih država i uzrok tinjajuće nestabilnosti u mnogim dijelovima svijeta (spor Indije i Pakistana oko Kašmira, kinesko nepriznavanje Tajvana kao nezavisne države itd.). Tako su neke države svoje iredentističke stavove uvrstili u svoje ustave, ili su ih putem drugih zvaničnih dokumenata pravno formalizovale.

Raspadom SFRJ i nestankom velike i vojno snažne države te pojavom stanovništvom malobrojnih država na njenim istočnim granicama, u Italiji su u stranačkim krugovima, od ekstremnih pa do onih vladajućih krugova, oživile iredentističke težnje prema teritorijima Hrvatske i Slovenije. Dana 12. decembra 2007, Italijanska pošta je izdala poštansku marku s fotografijama grada Rijeke sa tekstom "Istočna zemlja koja je bila italijanska" ("*Fiume-terra orientale gia` italiana*").

Također slična pojava je bila zabilježena i u Srbiji koja je tokom rata na Bosni i Hercegovini otvoreno, a poslije dijelom otvoreno, a dijelom prikriveno podržavala težnje Srba u Bosni i Hercegovini za otcjepljenjem dijelova BiH.

## Moderni iredentistički pokreti u Evropi 
U Evropi postoje mnogi iredentistički pokreti a među najpoznatijim su:

* Velika Bugarska
* Velika Srbija
* Italijanski iredentizam
* Velika Albanija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://en.wikisource.org/wiki/1911_Encyclop%C3%A6dia_Britannica/Irredentists

* 

*
Kategorija:Političke ideologije
Kategorija:Podijeljene regije
Kategorija:Pannacionalizam
Potpisani

**Potpisani** je srbijanska underground televizijska serija, snimljena u samostalnoj i neovisnoj produkciji MK Art Studia 2007., 2008. i 2010. godine. 

Premijerno je emitirana na beogradskoj ART televiziji početkom 2009. godine.
Serija predstavlja parodiju na kultnu jugoslavensku seriju „Otpisani“ i kao takva prati komične avanture mladih ilegalaca u okupiranom Beogradu za vrijeme Drugog svjetskog rata. Serija je 2010. godine dobila i nastavak - „Podbradak potpisanih“.

Scenarij i režiju serije potpisuje Marko Kovač.

## Spisak epizoda 
Serija ima 10 epizoda od kojih su samo prve tri snimljene i emitirane, dok se za snimanje ostalih epizoda čekaju malo povoljniji uvjeti. Spisak epizoda i datum premijernog emitiranja:

# **Telefonska centrala** - 25.1.2009.
# **Šifra** - 1.2.2009.
# **Voz** (Vlak) - 3.1.2011.
# **Paja Šiškebab** - 1.6.2013.
# **Mobilizacija** - 4.10.2014.
# **Logor** - 22.10.2016.
# **Garaža, osveta i još ponešto** -
# **Treger** -

## Reference
## Vanjski linkovi
* 
* Trailer prve epizode (YouTube)
* Zvanični website serije

Kategorija:Srbijanske TV-serije sa početkom prikazivanja 2009.
Kategorija:Srbijanske TV-serije iz 2000-tih
Kategorija:Srbijanske TV-serije iz 2010-ih
Kategorija:TV-emisije na srpskom jeziku
Kategorija:Srbijanske humorističke serije iz 2010-ih