Otvoreni Balkan

**Otvoreni Balkan** (; ranije **Mali Šengen**) jest ekonomska zona između Albanije, Sjeverne Makedonije i Srbije. Planovi za zonu objavljeni su 2019. godine. Nadimak se odnosi na šengensku zonu, zajedničko turističko područje koje uključuje 27 evropskih zemalja, ali ne i gore spomenute balkanske zemlje. Ideju o tom području donio je Edi Rama u Berlinu kada je o tome razgovarao sa zainteresiranim zemljama. Rama je prihvatio ideju bivšeg albanskog premijera Fatosa Nanoa (2002-2005), ali tadašnju ideju nije bilo moguće ostvariti.

Planovi za to područje proglašeni su 10. oktobra 2019. u Novom Sadu. Održana su još dva sastanka, jedan u Ohridu 11. novembra 2019. godine, a drugi u Draču 12. decembra 2019. godine. Te su zemlje izjavile da će formirati jedinstveno tržište od 14 miliona ljudi do kraja 2020. godine. Ovom zonom roba i kapital između ovih zemalja brže bi tekli, ljudi iz tih zemalja mogli bi prelaziti granicu samo s ličnim kartama, a uštedjelo bi se više od 30 miliona sati prelazeći granice ove tri države svake godine. Kosovo se 4. septembra 2020. godine obavezalo pridružiti Otvorenom Balkanu kao dio Vašingonskog sporazuma Kosova i Srbija, međutim aktuelna vlada Kosova Albina Kurtija poziva zemlje u regionu da ostanu posvećene agendi Evropske unije i njegovanju transatlantskih odnosa. Svjetska banka kaže da bi se ovim projektom uštedjelo 3,2 milijarde američkih dolara, od čega bi, rekao je predsjednik Srbije, Srbija dobila najmanje 1,5 milijardi. Zona je proglašena 9. novembra 2020.  Ova ekonomska zona priprema zemlje za članstvo u Europskoj uniji.

Dana 29. jula 2021. na sastanku predsjednika Srbije, premijera Albanije i premijera Sjeverne Makedonije inicijativa mijenja ime u "Otvoreni Balkan". Također je dogovoreno da će od 1. januara 2023. godine biti uklonjene sve granične kontrole između te tri zemlje. Građanima država članica trebat će samo lična karta za posjetu ostalim državama članicama, štedeći vrijeme na graničnim prijelazima. Također je potpisan Memorandum o razumijevanju i saradnji u borbi protiv COVID-19. Ovo je ocrtalo sljedeće akcije za 3 države:

* Informacije o COVID-19 podijelit će države
* Državljanima svih država će biti dozvoljen ulazak u ostale bez potrebe za PCR testom
* Ako je državljanin jedne od država hospitaliziran, pokriti će troškove liječenja.

## Historija 
Prvo spominjanje ekonomskog područja između ovih zemalja došlo je početkom 1990-ih. Planovi su na kraju napušteni zbog NATO bombardovanja SR Jugoslavije 1999. godine, Preševskog konflikta i Sukoba u Makedoniji. Prvi znakovi Male Šengenske zone pojavili su se 2018. godine, ali u početku je planiran kao način za poboljšanje političkih odnosa. Međutim, na samitu u Ohridu 2019. godine, predsjednik Srbije i premijeri Albanije i Sjeverne Makedonije dogovorili su se da stvore ekonomsku zonu, koja bi dalje poboljšala političke i ekonomske odnose i ojačala kulturne veze među narodima.

Srbija, Albanija i Sjeverna Makedonija proglasile su 10. oktobra 2019. Malu Šengensku zonu. Predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Zoran Tegeltija rekao je da je Bosna i Hercegovina spremna da bude dio projekta, međutim BiH uopće nije dobila pozivnicu da učestvuje na samitu niti da se pridruži najavljenim sporazumima, a sve zbog činjenice da do sada bosanskohercegovačka vlast nije iskazala konkretnu namjeru da postane dio ove inicijative.

* 
* 
* 

## Statistika 
### Ekonomija 
BDP ovih zemalja zajedno bi iznosio 79,613 milijardi dolara, a BDP PPP 211,971 milijarde dolara. BDP po stanovniku iznosio bi 6.694 dolara, BDP PPP po stanovniku 17.700 dolara. Albanija, Kosovo i Sjeverna Makedonija će imati veći BDP po glavi stanovnika i BDP PPP po stanovniku, a Srbija BDP/BDP PPP po stanovniku će se malo smanjiti. Trenutne valute država su srpski dinar, albanski Lek, makedonski denar i euro. Službeni jezici država su srpski, albanski i makedonski. Glavni gradovi država su Beograd, Tirana, Priština i Skoplje. Ostali  veliki gradovi su Novi Sad, Niš, Drač, Skadar, Vlora, Prizren i Kragujevac. Srbija je najveća država u ovoj zoni. Srbija također ima najveću ekonomiju, najveći indeks humanog razvoja i najveću populaciju. Najveći grad u ovoj ekonomskoj zoni je Beograd, sa oko 1,7 miliona ljudi.

#### Ekonomija država članica 
[mini|266x266piksel| Neslužbeno sjedište Otvorenog Balkana, [Beograd, Srbija.]]

* 
** BDP: $60.435 milijardi
** BDP PPP: $141.927
** BDP po stanovniku: $8,748
** BDP PPP po stanovniku: $20,544
** Rast BDP-a: -1,0% (2020), 6,0% (2021)
** Inflacija: 1,2% (2020)
* 
** BDP: $15.418 milijardi
** BDP PPP: $40.151
** BDP po stanovniku: $5.373
** BDP PPP po stanovniku: $13.991
** Rast BDP-a: -5% (2020), 8,0% (2021)
** Inflacija: 2,0% (2020)
* 
** BDP: $12.672 milijardi
** BDP PPP: $34.694
** BDP po stanovniku: $6.096
** BDP PPP po stanovniku: $16.486
** Rast BDP-a: -5% (2020), 7,5% (2021)
** Inflacija: 1,3% (2020)

### Stanovništvo 
*  6.871.547 (2021)
*  2.845.955 (2020)
*  2.077.132 (2019)

## Također pogledajte 
* Šengenska zona
* Šengenski sporazum
* Srednjoevropski sporazum o slobodnoj trgovini
* Transportna zajednica jugoistočne Evrope

## Reference 
Kategorija:Privreda Evrope
Kategorija:Granični prijelazi
Kategorija:Šengenska zona
Kategorija:Šengenski sporazum
Kategorija:Balkan
*