open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Restionaceae

***Restionaceae***   je porodica cvjetnica  u redu Poales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Restio*.

Ova porodica ima  48 rodova, sa oko 470 vrsta.
U *Restionaceae* uključeni su i rodovi porodice *Anarthriaceae*.

## Rodovi 
* *Alexgeorgea* Carlquist
* *Anarthria* R.Br.
* *Anthochortus* Nees ex Endl.
* *Aphelia* R.Br.
* *Apodasmia* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Askidiosperma* Steud.
* *Baloskion* Raf.
* *Calorophus* Labill.
* *Cannomois* P.Beauv. ex Desv.
* *Catacolea* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Centrolepis* Labill.
* *Ceratocaryum* Nees
* *Chaetanthus* R.Br.
* *Chordifex* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Coleocarya* S.T.Blake
* *Cytogonidium* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Dapsilanthus* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Desmocladus* Nees
* *Dielsia* Gilg
* *Elegia* L.
* *Empodisma* L.A.S.Johnson & D.F.Cutler
* *Eurychorda* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Gaimardia* Gaudich.
* *Hopkinsia* W.Fitzg.
* *Hydrophilus* H.P.Linder
* *Hypodiscus* Nees
* *Hypolaena* R.Br.
* *Lepidobolus* Nees
* *Leptocarpus* R.Br.
* *Lepyrodia* R.Br.
* *Loxocarya* R.Br.
* *Lyginia* R.Br.
* *Mastersiella* Gilg-Ben.
* *Melanostachya* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Nevillea* Esterh. & H.P.Linder
* *Platycaulos* H.P.Linder
* *Platychorda* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Restio* Rottb.
* *Rhodocoma* Nees
* *Soroveta* H.P.Linder & C.R.Hardy
* *Sporadanthus* F.Muell. ex Buchanan
* *Staberoha* Kunth
* *Taraxis* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Thamnochortus* P.J.Bergius
* *Tremulina* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Tyrbastes* B.G.Briggs & L.A.S.Johnson
* *Willdenowia* Thunb.
* *Winifredia* L.A.S.Johnson & B.G.Briggs

## Galerija 

Restio tetraphyllus2.jpg|*Restio tetraphyllus*
AlexgeorgeaMaleAndFemale.jpg|*Alexgeorgea* sp.
Chondropetalum tectorum.jpg|*Chondropetalum tectorum*
Restio tetraphyllus0.jpg |*Restio tetraphyllus*

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Poales
Kategorija:Restionaceae
Rhabdodendron

***Rhabdodendron*** jedini i tipski rod posebne  porodice *Rhabdodendraceae*,  cvjetnica  iz  reda Caryophyllales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ovo je mali rod  grmova i manjIh stablašica iz tropskih krajeva Južne Amerike, sa  tri poriznate vrste,

Prema nekim autorima, rod *Rhabdoderndron* divergirao je iz općeg stabla reda Caryophylales prije oko 90–83 miliona godina (Wikström et al. 2001),  87,4 miliona godina (Tank i dr. 2015: Tabela S2) ili otprilike prije 108,9 miliona godina (Magallón i sur. 2015).

## Vrste 
* *Rhabdodendron amazonicum* (Spruce ex Benth.) Huber
* *Rhabdodendron gardnerianum* (Benth.) Sandwith
* *Rhabdodendron macrophyllum* (Spruce ex Benth.) Huber

Kladogram, prema Katalogu života :

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Caryophyllales
Ripogonum

***Ripogonum*** je  rod iz zasebne porodice *Ripogoniaceae*,  cvjetnica  u redu Liliales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Ovaj rod monokotiledona ima šest vrsta rasprostranjenih u Australiji, Novoj Gvineji, otočju Chatham i Novom Zelandu.
## Vrste 
* *Ripogonum album* R.Br. , Nova Gvineja; Novi Južni Vels; Queensland; Victoria 
* *Ripogonum brevifolium* Conran & Clifford, Novi Južni Vels; Queensland; 
* *Ripogonum discolor* F.Muell., Novi Južni Vels; Queensland; 
* *Ripogonum elseyanum* F.Muell., Novi Južni Vels; Queensland; 
* *Ripogonum fawcettianum* F.Muell. ex Benth., Novi Južni Vels; Queensland; 
* *Ripogonum scandens* J.R.Forst. & G.Forst., otočje Chatham; Novi Zeland (Sjeverni i Južni otok)

Kladogram, prema Katalogu života:

## Reference 
Kategorija:Liliales
Kolašin (čvor)

:

* Kolašin, naselje i općina u središnjem dijelu zemlje
* Donji Kolašin, historijsko-geografska mikroregija u dolini rijeke Ljuboviđe
* Gornji Kolašin, historijsko-geografska mikroregija na području općina Kolašin i Mojkovac

:

* Ibarski Kolašin, historijsko-geografska mikroregija u dolini rijeke Ibra, oko Zubinog Potoka na sjeveru Kosova
Mekića Polje

**Mekića Polje** (ćir. *Мекића Поље*) je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Kolašin, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazilo se u sastavu stare općine Kolašin. U 1994. naselje je ukinuto i priključeno naselju Kolašin.

## Stanovništvo 
**Napomena**: *U 1994. priključeno naselju Kolašin u kome su sadržani podaci od 1948–1991.*

#### Popis 1991.
## Reference 
## Vanjski linkovi
Rapateaceae

***Rapateaceae*** )nom. cons.)  porodica cvjetnica  u redu Poales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu  *Rapatea*.

Ova  porodica monokotiledona rasprostranjena je u tropskim područjima Južne Amerike i Afrike. Ima devedesetak vrsta u 17 rodova.
## Rodovi 
* *Amphiphyllum* Gleason
* *Cephalostemon* R.H.Schomb.
* *Duckea* Maguire
* *Epidryos* Maguire
* *Guacamaya* Maguire
* *Kunhardtia* Maguire
* *Marahuacaea* Maguire
* *Maschalocephalus* Gilg & K.Schum.
* *Monotrema* Körn.
* *Phelpsiella* Maguire
* *Potarophytum* Sandwith
* *Rapatea* Aubl.
* *Saxofridericia* R.H.Schomb.
* *Schoenocephalium* Seub.
* *Spathanthus* Desv.
* *Stegolepis* Klotzsch ex Körn.
* *Windsorina* Gleason

Kladogram, prema Kataloghu života:

## Reference
## Vanjski linkovi
Rapateaceae
Kategorija:Poales
Rhizophoraceae

***Rhizophoraceae***  je porodica cvjetnica  u redu Malpighiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Rhizophora*.

Vrste ove porodice nastanjuju  muljevite i močvarne obale tropskih mora. To su drvenaste biljke u mangrovama  kao što su rodovi *Rhizophora*, *Bruguiera* i *Ceriops* na obalama Indijskog okeana

Šume mangrova su dom za mnoge životinjske vrste, među kojima su i ribe, majmuni, polumajmuni, ptice, zmije i rakovi.

Ova porodica ima 15 rodova sa 147 opisanih vrsta.:

## Rodovi 
* *Anopyxis*
* *Blepharistemma*
* *Bruguiera*
* *Carallia*
* *Cassipourea*
* *Ceriops*
* *Comiphyton*
* *Crossostylis*
* *Gynotroches*
* *Kandelia*
* *Macarisia*
* *Paradrypetes*
* *Pellacalyx*
* *Rhizophora*
* *Sterigmapetalum*

Kladogram, prema Katalogu života:

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Malpighiales
Roussea

***Rousseaceae*** je porodica cvjetnica u redu Asterales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu ***Roussea***.

Ovo je rod stablašica i grmova. Plod je bobica ili kapsula. Listovi su jednostavni, sa nazubljenim obodima. Opisani listovi se ne vide u ovoj grupi.

Porodica ima četiri roda  i dvanaest ili trinaest vrsta, uključujući i rod ***Roussea*** čiji je jedini predstavnik  *Roussea simplex*, endem sa Mauricijusa.  Ostale vrste su iz  Australije, sa Mauricijusa, Nove Gvineje, Novog Zlanda i nekolicine drugih pacifičkih otoka.

Rodovi * Abrophyllum*, *Cuttsia* i *Carpodetus* ranije su smješteni u zasebnu porodicu, *Carpodetaceae* ili unutar *Escalloniaceae*.

## Taksonomija 
Rod *Roussea*  je sestrinski ostatku porodice, a najviše je udaljen od svih ostalih rodova. *Carpodetus* je sestrinski kladus koji se sastoji od rodova *Abrophyllum* i *Cuttsia*. To rezultira sljedećim filogenetskim stablom.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Asterales
Brzina smjenjivanja kadrova

mini|Ovaj animirani crtani konja koji galopira prikazuje se u 12 crteža u sekundi.
**Brzina smjenjivanja kadrova** ili **broj kadrova po sekundi** (, *FPS*) jest mjera učestalosti promjene slika na animacijama, odnosno koliko puta se slika prikazuje u sekundi. Izraz se odnosi i na filmove, video-kamere i računarsku grafiku. Brzina smjenjivanja slika je najčešće izražena u broju kadrova (slika) po sekundi (, *FPS*), ali jedinica u progresivnim monitorima može biti i herc (Hz). Ljudsko oko može obraditi od 10 do 12 slika u sekundi i vidjeti ih kao odvojene, dok sve iznad toga ljudsko oko vidi kao kretnju. U studijama većina učesnika je modulirano svjetlo (kao kod računarskih monitora) vidjela kao stabilan izvor slike kada je brzina osvježavanja veća od 50&nbsp;Hz.

## Vrste 
Razlikujemo sljedeće vrste video sadržaja:

* Fluidni video (48–60 fps):  *Hobit (48 fps), pojedini Youtube klipovi (60 fps)*
* Puni video (24–30 fps): *Većina filmova, uobičajeni TV program*
* Približno puni (15 fps): *Animacije*
* Isprekidan (7 fps): *Animacije, GIF*
* Veoma isprekidan (sa 3 fps)
* Prezentacije ( (ispod 3 fps)
* Slike se uopće ne smjenjuju (0 fps)

## Izvori 
Kategorija:Jedinice za frekvenciju
Podostemaceae

***Podostemaceae*** je velika porodica cvjetnica  u redu Malpighiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Podostemum*.

Obuhvata oko 300 priznatih vrsta iz 52 roda. 
.

Stvarni areal obuhvata sve tropske oblasti naše planete, a vidno najvećs raznolikost je  u Južnoj Americi. Lozaste tropske biljke ove porodice susreću se u Kini (jug i jugoistok), Japanu (na otoku Kjušiju), u Južnoj Africi, na Šejšelskim otocima, a također i na dijelu Severne Amerike (do 46° sjeverne širine).

Mnogobrojni su vidovi ograničenja areala: veliki broj može biti potpuno jedinstven za  rijeku ili jedini sopstveni vodotok.
 
## Rodovi 
* *Angolaea*
* *Apinagia*
* *Autana*
* *Castelnavia*
* *Ceratolacis*
* *Cipoia*
* *Cladopus*
* *Cussetia*
* *Dalzellia*
* *Diamantina*
* *Dicraeanthus*
* *Diplobryum*
* *Djinga*
* *Endocaulos*
* *Farmeria*
* *Hanseniella*
* *Hydrobryum*
* *Hydrodiscus*
* *Indodalzellia*
* *Indotristicha*
* *Inversodicraea*
* *Jenmaniella*
* *Lebbiea*
* *Ledermanniella*
* *Leiothylax*
* *Letestuella*
* *Lonchostephus*
* *Lophogyne*
* *Macarenia*
* *Macropodiella*
* *Marathrum*
* *Monostylis*
* *Mourera*
* *Noveloa*
* *Oserya*
* *Paleodicraeia*
* *Paracladopus*
* *Podostemum*
* *Polypleurum*
* *Rhyncholacis*
* *Saxicolella*
* *Sphaerothylax*
* *Stonesia*
* *Terniopsis*
* *Thawatchaia*
* *Thelethylax*
* *Tristicha*
* *Weddellina*
* *Wettsteiniola*
* *Willisia*
* *Winklerella*
* *Zehnderia*
* *Zeylanidium*

## Galerija

Podostemum ceratophyllum (19650162833).jpg

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Podostemaceae
Sarraceniaceae

***Sarraceniaceae*** (nom. cons.)  je porodica cvjetnica  u redu Ericales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Sarracenia*.

Ima  oko 50 vrsta biljki mesožderki. Pored roda *Sarracenia*), ostala dva su *Heliamphora* i *Darlingtonia*.
Dva roda ove porodice, darlingtonija i saracenija nalaze se u Sjevernoj Americi, a neke vrste su uvedene i u Evropu. Treći rod,  *Heliamphora*  raste u tropskim dijelovima Amazonije.

## Filogenija
Kladogram prema Katalogu života:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ericales
Kategorija:Sarraceniaceae
Roridula

***Roridula*** je mali rod zasebne porodice *Roridulaceae*, cvjetnica u redu Ericales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Poznata i kao "grm hvatač muha", Roridulae su sjajne, smolom prekrivene, žbunaste višegodišnje mesožderke koje su endemi Južnoafričkih Kapskih provincija. Postoje samo dvije vrste: *Roridula gorgonias* i *Roridula dentata*. Njihove prirodne populacije su ograničene na uzak pojas duž Kapske oblasti i javljaju se u rijetkim i vrlo raspršenim skupinama.

To su jedine mesožderne biljke koje imaju oblik grma (pored "Drveta koje jede ljude" s Madagaskara). Imaju drvenasto tkivo i jedinstvenu ljepljivu smolu – najljepljiviju među svim mesoždernim biljkama, sličnu borovoj smoli. Zabilježeni su i slučajevi da su uhvatile čak i ptice. Ove biljke žive u simbiozi sa insektima iz roda Pameridea (tzv. insekti ubice) koji imaju jedinstvenu otpornost na ovu smolu, te se slobodno kreću po dugačkim, tankim tentakulama, hraneći se plijenom kojeg biljka uhvati. Njihov izmet zauzvrat služi kao prirodno đubrivo za biljku.

## Opis 
Zrela biljka Roridula može narasti do 150–180&nbsp;cm visine. Listovi su dugi oko 7–8&nbsp;cm i prekriveni dugim, tankim tentakulama na čijim vrhovima se nalazi kapljica izuzetno ljepljive smole. Cvjetovi su ružičasti, sa pet latica, obično brojni i lijepo se razvijaju od kasne zime do ranog proljeća.

## Galerija

RoridulaDistributionDetail.jpg|Areal roda
RoridulaGorgoniasHabitus.jpg|Habitus *Roridula  gorgonias*
RoridulaDentataFlora1.jpg|*Roridula dentata*
RoridulaDentataFlora2.jpg|*Roridula gorgonias*
RoridulaGorgonias.jpg|*Roridula gorgonias*

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ericales
Roridula
Kategorija:Biljke mesožderke
Kategorija:Mediteranska flora
Saururaceae

***Saururaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Piperales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Saururus*.

Ovo je porodica vodenih trajnica  iz  Sjeverne Amerike,  Kine, Japana, Koreja, Indije, Luzona, sa Filipina i u Vijetnamu.

Porodica ima ukupno  6 vrsta, od čega po dvije u rodovima  *Saururus* i *Gymnotheca*, te po jedna u monotipskim rodovima *Houttuynia* i *Anemopsis*.

*Houttuynia cordata* , pozntija kao biljka kameleon je ljekovita i jestiva, a upotrebljava  se u ajurvedi i tradicijskoj kineskoj medicini.

## Rodovi i filogenija
**Anemopsis* Hook. & Arn.
* *Gymnotheca* Decne.
* *Houttuynia* Thunb.
* *Saururus* L.
 
Prema Katalogu života, porodica ima ovaj kladogram širih filogenetičkih veza i odnosa:

## Reference
## Vanjski linkovi
Saururaceae
Kategorija:Piperales
Spisak univerziteta u Bakuu

alt=|desno|300x300piksel|thumb|Mapa Bakua
Ova lista sadrži univerzitete u Bakuu.

## Javni 
[alt=|desno|300x300piksel|thumb|[Azerbejdžanski državni ekonomski univerzitet]]

* Akademija javne uprave u Azerbejdžanu
* Azerbejdžanski univerzitet arhitekture i građevinarstva
* Azerbejdžanska diplomatska akademija
* Azerbejdžanski medicinski univerzitet
* Azerbejdžanski državni ekonomski univerzitet
* Azerbejdžanska državna mornarička akademija
* Azerbejdžanska državna naftna akademija
* Azerbejdžanski državni univerzitet za kulturu i umjetnost
* Tehnički univerzitet u Azerbejdžanu
* Lingvistički univerzitet u Azerbejdžanu
* Muzička akademija u Bakuu
* Visoka naftna škola u Bakuu
* Slavenski univerzitet u Bakuu
* Državni univerzitet u Bakuu

## Privatni 
* Univerzitet Azerbejdžan
* Euroazijski univerzitet u Bakuu
* Francusko-azerbejdžanski univerzitet
* Univerzitet Khazar
* Univerzitet Odlar Yurdu
* Univerzitet Qafqaz
* Zapadni univerzitet u Azerbejdžanu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
Coriaria

***Coriaria***  je  rod u porodica cvjetnica *Coriariaceae*,  red Cucurbitales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Rod je klasificiran u posebnu porodicu *Coriariaceae*

Rodu ima 14 vrsta grmova i dva hibrida iz obje Amerike, sjeverozapadu Afrike i dijelovima Europe (Mediteraan), dijelovima Azije, Novoj Gvineji i Novom Zelandu. Poznatija vrsta je otrovni grm *Coriaria myrtifolia* u Mediteranu i japanska vrsta *Coriaria japonica*.

## Vrste 
* *Coriaria angustissima* Hook.f.
* *Coriaria arborea* Linds.
**Coriaria duthiei* D.K.Singh & Pusalkar
**Coriaria intermedia* Matsum.
**Coriaria japonica* A.Gray
**Coriaria kingiana* Colenso
**Coriaria lurida* Kirk
**Coriaria myrtifolia* L.
**Coriaria napalensis* Wall.
**Coriaria plumosa* W.R.B.Oliv.
**Coriaria pottsiana* W.R.B.Oliv.
**Coriaria pteridoides* W.R.B.Oliv.
**Coriaria ruscifolia* L.
**Coriaria × sarlurida* Cockayne & Allan
**Coriaria × sarmangusta* Allan
**Coriaria sarmentosa* G.Forst.
**Coriaria terminalis* Hemsl.

Prema Katalogu života, rod *Coriaria* ima slijedeći kladogram:

## Galerija 

Coriaria myrtifolia.jpg|*Coriaria myrtifolia*
Ecuador-032.jpg|Ekvadorska koridarija
Coriaria myrtifolia 05.jpg| *Coriaria myrtifolia*
Flor roldor.JPG
Coriaria arborea 11.JPG| *Coriaria arborea*
Coriaria myrtifolia 03.jpg|*Coriaria myrtifolia*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Cucurbitales
Haemodoraceae

***Haemodoraceae*** je porodice cvjetnica  iz  reda Commelinales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Haemodorum*.
 
Ova porodica ima  108 prztnatih vrsta u 14 rodova.

Primarno je porodica Južne hemisfere, rasprostranjena u Južnoj Africi, Australiji i Novoj Gvineji, te u Americi (od jugoistočne Amerike tropske Južne Amerike). Možda su najpoznatije široko kultivirane i neobične "kengurske šape" iz Australije, dva usko povezana roda, *Anigozanthos* i *Macropidia*.

## Rodovi i filogenija
* *Anigozanthos*
* *Barberetta*
* *Blancoa*
* *Conostylis*
* *Dilatris*
* *Haemodorum*
* *Lachnanthes*
* *Macropidia*
* *Phlebocarya*
* *Pyrrorhiza*
* *Schiekia*
* *Tribonanthes*
* *Wachendorfia*
* *Xiphidium*

Kladogram prema Katalogu života:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Commelinales
Kategorija:Haemodoraceae
Halophytum

***Halophytum*** je  jedini i monotipski rod zasebne porodice *Halophytaceae*,  cvjetnica  iz  reda Caryophyllales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.
 
Jedina je vrsta *H. ameghinoi*,  jednogodišnja sukulenta iz Patagonije je argentinski endem iz provincija Catamarca, Chubut, La Rioja, Mendoza, Neuquen, Río Negro, Santa Cruz, San Juan i San Luis.

*Halophytum ameghinoi* se može naći na od razine mora pa do nadmorske visine i do 2.500 metara.

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Caryophyllales
Novih sedam svjetskih čuda

**Novih sedam svjetskih čuda** ili *Sedam svjetskih čuda novog svijeta* je kampanja započeta 2000. godine za odabir *Sedam čuda novog svijeta* od 200 predloženih postojećih spomenika. Anketu o popularnosti vodio je kanadsko-švicarski državljanin Bernard Weber u organizaciji Fondacije New7Wonders sa sjedištem u švicarskom Zürichu. Pobjednici takmičenja objavljeni su 7. jula 2007. u Lisabonu.

Fondacija New7Wonders saopštila je da je putem interneta ili telefonom glasalo više od 100 miliona osoba. Glasanje putem interneta bilo je ograničeno na jedan glas za sedam spomenika po osobi dok je omogućeno višestruko glasanje telefonom. Upravo zbog načina odabira Novih sedam svjetskih čuda, anketa se smatrala nenaučnom.  Nakon što je podržala New7Wonders fondaciju na početku kampanje, pružanjem savjeta o izboru nominiranih Organizacija Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESCO), u skladu sa svojim podzakonskim aktima koji daju jednak status svim mjestima svjetske baštine istancirala se od kampanje 2001. a onda i 2007.

## Pobjednici 
right|250px|thumb|Lokacije Novih sedam svjetskih čuda

Velikoj piramidi u Gizi, najvećoj i najstarijoj od tri piramide u Gizi u Egiptu i jedinoj sačuvanoj od originala Sedam čuda drevnog svijeta, dodijeljen je počasni status.

## Ostali finalisti 
Ostalih 13 finalista, navedenih na osnovu perioda izgradnje su:

## Također pogledajte 
* Sedam svjetskih čuda

## Reference 
Kategorija:Novih sedam svjetskih čuda
Quillajaceae

***Quillajaceae***, malehna porodice  cvjetnica  iz  reda Fabales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Jedini i tipski rod je  *Quillaja*.

Porodica uključuje samo dvije vrste stablašica koje mogu doseći visinu i do 25m.

## Vrste 
* *Quillaja brasiliensis* (A. St. Hilaire & Tulasne) C. Martius; Argentina (Corrientes, Misiones), južni Brazil (Parana, Rio Grande do Sul, Santa Catarina), Urugvaj (Rivera, Rocha, Tacuarembo), Peru  
* *Quillaja saponaria* Molina; Čile (Coquimbo, Valparaiso, O'Higgins, Maule, Bio Bio, Araucania, Reg. Metropolitana), Peru, Bolivija

## Reference 

Kategorija:Fabales
Gyrostemonaceae

***Gyrostemonaceae*** (nom. cons.) je porodice cvjetnica  iz  reda Brassicales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ovo je porodica  grmova  i manjih stablašica, sa  oko 20 vrsta, a sve su endemi Australije.

## Rodovi i filogenija
* *Codonocarpus* A. Cunn. ex Endl.
* *Cypselocarpus* F. Muell.
* *Gyrostemon* Desf.
* *Tersonia* Moq.
* *Walteranthus* Keighery

Kladogram prema Katalogu života:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Brassicales
Kategorija:Gyrostemonaceae
Trimenia

***Trimenia*** je rod u zasebnoj porodici *Trimeniaceae*,  cvjetnica  u redu Austrobaileyales , razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ima osam priznatih vrsta rasprostranjenih  po istočnoj Australiji (Novi Južni Wales, Queensland) i otocima Fidži, Markiško otočje, Nova  Kaledonija, Nova Gvineja, Samoa, i Solomonski otoci.

## Vrste 
* *Trimenia bougainvilleensis* (Rodenb.) A.C.Sm.
* *Trimenia macrura* (Gilg & Schltr.) Philipson
* *Trimenia marquesensis* F.Br.
* *Trimenia moorei* (Oliv.) Philipson
* *Trimenia neocaledonica* Baker f.
* *Trimenia nukuhivensis* W.L.Wagner & Lorence
* *Trimenia papuana* Ridl.
* *Trimenia weinmanniifolia* Seem.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Austrobaileyales
Schlegeliaceae

***Schlegeliaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Schlegelia*.
  
Porodica ima četiri roda iz Srednje i Južne Amerike, sa ukupno 37 priznatih vrsta 

## Rodovi  i filogenija
* *Exarata* A.H.Gentry
* *Gibsoniothamnus* L.O.Williams
* *Schlegelia* Miq.
* *Synapsis* Griseb.

Prema Katalogu života, porodica ima slijedeći širi kladogram:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Lamiales
Kategorija:Schlegeliaceae
Schisandraceae

***Schisandraceae*** je  manja porodica cvjetnica  u redu *Austrobaileyales*, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Schisandra*
Ima  osamdesetak vrsta u tri roda.  Ostala dva roda su *Illicium* i  *Kadsura*.

Rasprostranjene  su raširene po jugoistočnoj Aziji i Sjevernoj Americi. Zvjezdasti anisi su ljekoviti grmoi i stablašice sa oko četrdesetak vrsta. Rod *Kadsura* ims 17 vrsta zimzelenig  grmastih penjačica, a *Schisandra* dvadesetak vrsta, listopadnih i zimzelenih visećih grmova.
## Filogenija
Prema Katalogu života porfodica ima ivaj kladogram  filogenetičkih veza i odnosa:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Austrobaileyales
Setchellanthus

***Setchellanthus*** je monotipski rod  cvjetnica iz zasebne porodice *Setchellanthaceae* u redu Brassicales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Jedina vrsta * Setchellanthus caeruleus* , endem je u meksičkim državama Coahuila, Durango, Oaxaca i Puebla.

* Setchellanthus caeruleus* je kseromorfni  grm iz pustinje Chihuahua i doline Tehuacán-Cuicatlán. Odlikuje se velikim plavim cvjetovima.
Rod je ranije uključivan u porodicu *Capparaceae* 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Brassicales
Sarcolaenaceae

***Sarcolaenaceae*** (nom. cons. je porodica cvjetnica  u redu Malvales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Sarcolaena*.

Ova porodica dikotiledona ima oko 70 priznatih vrsta grmova i stablašica u 10 rodova.. Svi su endemi Madagaskara.
## Rodovi  i filogenija
* *Eremolaena* Baill.
* *Leptolaena* Thouars
* *Mediusella* (Cavaco) Hutch.
* *Pentachlaena* H. Perrier
* *Perrierodendron*  Cavaco
* *Rhodolaena*  Thouars
* *Sarcolaena* Thouars
* *Schizolaena*  Thouars
* *Xerochlamys*  Baker
* *Xyloolaena* Baill.
Kladogram prema Katalogu života:

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sarcolaenaceae
Kategorija:Malvales
Sarcobatus

***Sarcobatus***  je maleni rod koji je  smješten u zasebnu porodica *Sarcobataceae*,  cvjetnica  u redu Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

*Sarcobatus*  ima  dvije priznate vrste, obje iz Sjeverne Amerike. Bilo je  uobičajeno je da se *Sarcobatus* uključivao u porodicu  *Chenopodiaceae*, ali APG III sistem iz 2009 , prepoznao ga je kao jedini rod u porodici *Sarcobataceae*.

## Opis
Biljke roda *Sarcobatus* su listopadni grmovi koji  narastu visoko do 0,5–3 m sa bodljastim granama i sukulentnim listovima, dužine 10–40&nbsp;mm i širine 1–2&nbsp;mm. Listovi su zeleni, za razliku od sivo-zelene boje većine ostalih grmova unutar svog raspona. Cvjetovi su jednospolni, s muškim i ženskim  na istoj biljci i javljaju se od juna do avgusta. Vrsta se razmnožava iz sjemena i klica. *S. vermiculatus * je otkriven 1806., istraživanjem zapada Sjeverne Amerike, koje je obavila Lewisova i Clarkova ekspedicija.

## Stanište 
Područje rasprostranjenosti roda  '*Sarcobatus* je zapadna Sjeverna Amerika, jugoistočna Britanska Kolumbija i jugozapadna Alberta, Kanada južno kroz sušne regije Sjedinjenih Država (istok do Sjeverne Dakote i zapad do  Teksasa, zapadno do srednjeg Washingtona) i istočno Kalifornija) do sjevera Meksika (Coahuila).
Obe vrste roda *Sarcobatus * su halofite, obično se nalaze u sunčanim, ravnim predjelima oko rubova suhih jezera  i u koritima suhih potoka. Zamijenjuje ga  jodov grm u izuzetno slanim okruženjima. Često raste na ekstenzivnim, skoro čistim sastojinama na pluvijalnim pustinjskim lokacijama, a najčešće je na sitnozrnatim tlima u područjima s relativno visokim vodostajem.

## Reference
## Vanjski linkovi
*Jepson Flora: *Sarcobatus vermiculatus*
* Extensive description with images explorenm.com, Explore New Mexico 
* USDA PLANTS Database
* Canadian Poisonous Plants Information System, Notes on poisoning: *Sarcobatus vermiculatus*
* Oregon State University, Malheur Agricultural Experiment Station
* Sarcobataceae  in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). *The families of flowering plants : descriptions, illustrations, identification, information retrieval.* Version: 30 May 2006. http://delta-intkey.com  
* NCBI Taxonomy Browser

Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Halofite
Kategorija:Sarcobatus
Simmondsia

**Simmondsia** (jojoba, jojol grm) je rod cvjetnica u zasebnoj porodici *Simmondsiaceae* reda Caryophyllales , razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Jedina vrsta, *Simmondsia chinensis* (jojoba) rasprostranjena je u pustinjskim dijelovima sjeverozapadnog Meksika, Arizone i južne Kalifornije.

Jojobino ulje je tečni vosak koji služi za liječenje akni i za smanjivanje obilnijeg lučenja sebuma, supstance koju proizvode kožne žlijezde vlasišta. Vjetuje se da ima i neka druga ljekovita svojstva.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Voskovi
Siparunaceae

**Siparunaceae**  je porodica cvjetnica  u redu Laurales,  razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu  *Siparuna*.

Porodica  *Siparunaceae* ima sedamdesetak vrsta stablašica i grmova iz tropskih dijelova Južne Amerike i Afrike.
Poordica Siparunaceae nastala je razdvajanjem  ranije parafiletske porodice *Monimiaceae*, na zasebne porodice *Monimiaceae*, *Siparunaceae* i *Atherospermataceae*.
## Rodovi i filogenija
* *Glossocalyx* Benth.
* *Siparuna* Aubl.
Prema Katalogu života, porodica ima ovaj širi kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Laurales
Kategorija:Siparunaceae
Kajtbejova citadela

**Kajtbejova citadela** je obrambena tvrđava iz 15. vijeka, smještena na obali Sredozemnog mora, u Aleksandriji, u Egiptu. Izgrađena je 1477. godine (882. godine po Hidžri) po nalogu sultana Kajtbeja. Citadela se nalazi na istočnoj strani sjevernog vrha ostrva Faros, na ulazu u aleksandrijsku luku.

## Historija 
Kajtbejova citadela u Aleksandriji smatra se jednom od najvažnijih obrambenih uporišta, ne samo u Egiptu, već i duž obale Sredozemnog mora. Činila je važan dio fortifikacijskog sistema Aleksandrije i njene okoline tokom 15. vijeka.

### Svjetionik u Aleksandriji 
Citadel se nalazi na ulazu u aleksandrijsku luku, na istočnoj tački ostrva Faros. Podignuta je tačno na mjestu čuvenog aleksandrijskog svjetionika, koji je bio jedno od sedam čuda drevnog svijeta. Svjetionik je nastavio funkcionirati do vremena arapskog osvajanja, tada se dogodilo nekoliko katastrofa i oblik svjetionika je u određenoj mjeri promijenjen, ali je svjetionik i dalje bio u funkciji. Obnova je započela u periodu Ahmeda Ibn Tuluna (osnivača Tulanidske dinastije) oko 880. godine. Tokom 11. vijeka dogodio se potres koji je oštetio osmerokutni dio. Donji dio svjetionika je opstao ali je mogao poslužiti samo kao kula, a na vrhu je izgrađena mala džamija. U 14. vijeku dogodio se vrlo razorni potres i cijeli građevina je potpuno uništena.

### Fortifikacija iz 15. vijeka 
Oko 1480. godine, memlučki sultan Kajtbej utvrdio je to mjesto kao dio svojih obalnih obrambenih građevina u borbi protiv Turaka, koji su u to vrijeme prijetili Egiptu. Izgradio je tvrđavu i unutar nje džamiju. Citadela je vršila prvobitnu funkciju tokom većeg dijela razdoblja Memluka, osmanlijskog perioda i modernog razdoblja, ali nakon britanskog bombardiranja Aleksandrije 1882. godine tokom Anglo-egipatskih ratova, prestala je biti središtu pažnje. Zanemarivana je sve do 20. vijeka, kada ga je nekoliko puta obnavljana podrškom Egipatskog Vrhovnog vijeća za antikvitete.

### Obnova tokom 20. vijeka 
Citadela je ostala van pažnje egipatskog društva sve do 1904. kada je Ministarstvo obrane obnovilo gornje spratove. Kralj Faruk htio je Citadelu pretvoriti u kraljevsku kuću za odmor, pa je naredio brzu obnovu iste.

Nakon revolucije iz 1952. godine, egipatske mornaričke trupe su zgradu pretvorile u Pomorski muzej. Najobimniji restauratorski radovi datiraju iz 1984. godine, kada je egipatska Organizacija za antikvitete napravila ambiciozne planove za obnovu tvrđave.

## Reference 
Kategorija:Građevine u Aleksandriji
Kategorija:Memlučka arhitektura u Egiptu
Kategorija:Tvrđave u Egiptu
Sladeniaceae

**Sladeniaceae** je porodica cvjetnica  u redu Ericales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Sladenia*.

Porodica uključuje stablašice s naizmjeničnim listovima, jednostavnim, cjelovitim sa nazubljenim ili testerastim  rubovima. Imaju dvospolne cvasti  u samim  vrhovima izdanaka.

Prirodni areal su im  tropski dijelovi Mjanmara, Yunana i Sijamskog regiona.

## Filogenija
Prema Katalogu života porodica *Sladeniaceae* ima ovaj kladogram [filogenetičkih veza i odnosa u redu [Ericales:

## Reference 
## Vanjski linkovi
*Sladeniaceae
*http://delta-intkey.com/angio/www/sladenia.htm 

Kategorija:Ericales
Kategorija:Sladeniaceae
Smilacaceae

***Smilacaceae***  je porodica cvjetnica  u redu, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. Imenovana je po tipskom rodu *Smilax*.

Ova  porodica  monokotiledona ima  244 vrste listopadnih ili zimzelenih drvenastih penjačica. Raniji drugi rod *Heterosmilax* sa 12 vrsta iz Kine i jugoistočne Azije, uključen je također u rod *Smilax*.

Na područjima balkanskih zemalja, uključujići i Bosnu i Hercegovinu uvedena vrsta je *Smilax aspera* sa  otrovnim plodovima. Međutim, tek iznikli listovi su jestivi, a pripremaju se kao šparoge.

## Filogenija
Prema Katalogu života moguć je donji  kladogram filogenetičkih veza i odnosa u redu Liliales.

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Liliales
Kategorija:Smilacaceae
Sphaerosepalaceae

***Sphaerosepalaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Malvales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Sphaerosepalum*, koji je sinonim za *Rhopalocarpus

Porodica *Sphaerosepalaceae* ima dva roda sa dvadeset vrsta, sve endemi sa Madagaskara.

## Rodovi 
**Dialyceras* Capuron, 1962
**Rhopalocarpus'' Bojer, 1846

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Malvales
Gusinje

mini|280px|Gusinje, Vezirova džamija
**Gusinje** (ćir. *Гусиње*, ) je grad i naseljeno mjesto, te sjedište općine u Crnoj Gori.

## Geografija 
Nalazi se u sjevernom visokoplaninskom području Crne Gore.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine općina Gusinje imala je 4.027 stanovnika, od čega u samom Gusinju 1.673.

### Općina Gusinje 
**Napomena**: *U 2014. nastala iz stare općine Plav.*

### Gusinje (naseljeno mjesto)
#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Galerija 

Datoteka:Црква Светог Ђорђа Гусиње.JPG|srpska pravoslavna crkva "Sv. Đorđe"
Datoteka:Gusinje, typicke mestske domy z pocatku 19. stol.jpg|stara gradska arhitektura
Datoteka:Plavgusinje.jpg|panorama
Datoteka:Grebaje 02.JPG|restoran "Grebaje", planina Prokletije

## Također pogledajte
* Spisak općina u Crnoj Gori

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
*
Velloziaceae

***Velloziaceae*** je porodica cvjetnica  iz  reda Pandanales, razred Liliopsida divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Vellozia*.

*Vellozia* je rod sa 130  vrsta  zimzelenih  trajnica i grmova, Porodica ima još pet drugih rodova pa je ukupni broj vrsta preko 300.

Vrste ove porodice nalaze se u tropskim regijama Južne Amerike, Afrike, na Madagaskaru, kao i u Arabiji [2] i Kini.

## Rodovi  i filogenija
**Acanthochlamys*
**Barbacenia*
**Barbaceniopsis*
**Nanuza*
**Talbotia*
**Vellozia*
**Xerophyta*

Prema Katalogu života, porodica ima slijedeći širi  kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi
## Galerija

Flor de Ibitipoca1.JPG

Kategorija:Pandanales
Kategorija:Velloziaceae
Hanguana

**Hanguana** je tipski rod zasebne porodice *Hanguanaceae*,  cvjetnica  iz  reda Commelinales razreda Liliopsida, divizija Tracheophyta.

Ovaj rod monokotiledona ima desetak vrsta  iz  tropa  jujgoistočne Azije: Borneo, Malaja, Java, Tajland, Vijetnam.

## Vrste 
* *Hanguana anthelminthica* (Blume ex Schult. & Schult.f.) Masam.
* *Hanguana bakoensis* Siti Nurfazilah, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *Hanguana bogneri* Tillich & E.Sill
* *Hanguana corneri* Škorničk. & P.C.Boyce
**Hanguana exultans* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *Hanguana fraseriana* Škorničk. & Kiew
* *Hanguana kassintu* Blume
* *Hanguana loi* Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *Hanguana major* Airy Shaw
* *Hanguana malayana* (Jack) Merr.
* *Hanguana minor* (Miq.) Skornick. & Niissalo
* *Hanguana neglecta* Škorničk. & Niissalo
* *Hanguana nitens* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *Hanguana pantiensis* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *Hanguana podzolica* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *Hanguana rubinea* Škorničk. & P.C.Boyce
* *Hanguana stenopoda* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *Hanguana thailandica* Wijedasa & Niissalo
* *Hanguana triangulata* Škorničk. & P.C.Boyce

Kladogram prema Katalogu života:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Commelinales
Kategorija:Hanguana
Haptanthaceae

***Haptanthaceae*** je  monotipska porodica cvjetnica  u redu Buxales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po jedinom i tipskom rodu *Haptanthus*.

Jedina vrsta, *Haptanthus hazlettii* je endem Hondurasa, spisan je 1989. godine i nikada nije prikupljena ponovo, uprkos brojnim pokušajima. U stvari, neki autori smatraju da je ona izumrla.. Porodica je prepoznata u najmodernijem sistemu filogenetske klasifikacije angiospermi, APG III sistemu klasifikacije.

## Opis 
To je grm potpuno glabrozan, sa nasuprotnim listovima, jednostavnim, cijelovitim i bez žljezdaste punktacije.  Ne postoje zalisci.  Cvast se  sastoji  od jednog cvjetnog plodnog lista (karpele) s dvije grane, svaka od po 5-6 cvjetnih peteljki.  Nemaju perijant, već samo malene brakteriole.  Cvjetovi imaju jedan prašnik, a karpela je trifolijasta plodnica s tri dugačka vrata tučka i jajnik s tri parijetalne placente, od kojih svake ima 8 do 15 ovula u dva reda

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Buxales
Zingiberaceae

***Zingiberaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Zingiberales, razred Liliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Zinziber*.

Porodica ima preko 1.587 vrsta u 52 roda. Potiče  iz jugoistočne Azije i nema nit jednu ugroženu vrstu, a ima pet invazivnih: *Elettaria cardamomum*, *Alpinia zerumbet* i tri iz roda *Hedychium* (Hedychium coronarium*, *Hedychium gardnerianum* i *Hedychium coccineum*).

## Taksonomija i filogenija
Porodica *Zingiberaceae* ima četiri potporodice: 

: ***Alpinioideae*** Link
::Pleme Alpinieae:
* Aframomum K. Schum.
* Alpinia Roxb.
* Amomum Roxb.
* Aulotandra Gagnep.
* Cyphostigma Benth.
* Elettaria Maton
* Elettariopsis Baker
* Etlingera Giseke
* Geocharis (K. Schum.) Ridl.
* Geostachys (Baker) Ridl.
* Hornstedtia Retz.
* Leptosolena C. Presl
* Plagiostachys Ridl.
* Renealmia L.f.
* Siliquamomum Baill.
* Vanoverberghia Merr.
::Pleme Riedelieae:
* Burbidgea Hook.f.
* Pleuranthodium (K. Schum.) R.M. Sm.
* Riedelia Oliv.
* Siamanthus K.Larsen & Mood
: ***Siphonochiloideae*** W. J. Kress 
::Pleme Siphonochileae:
* Siphonochilus J.M. Wood & Franks.
: ***Tamijioideae*** W. J. Kress, 
::Pleme Tamijieae:
* Tamijia S. Sakai & Nagam. 
: ***Zingiberoideae*** Hasskarl 
::Pleme Globbeae:
* Gagnepainia K. Schum.
* Globba L.
* Hemiorchis Kurz
::Pleme Zingibereae:
* Boesenbergia Kuntze
* Camptandra Ridl.
* Caulokaempferia K. Larsen
* Cautleya (Benth.) Hook.f.
* Curcuma L.
* Curcumorpha A.S. Rao & D.M. Verma
* Distichochlamys M.F.Newman 
* Haniffia Holttum
* Haplochorema K. Schum.
* Hedychium J. Konig
* Hitchenia Wall.
* Kaempferia L.
* Kedhalia C.K.Lim 
* Laosanthus K.Larsen & Jenjitt. 
* Myxochlamys A.Takano & Nagam.
* Nanochilus K. Schum.
* Newmania N.S.Lý & Škorničk. 
* Paracautleya R.M. Sm.
* Parakaempferia A.S. Rao & D.M. Verma
* Pommereschea Wittm.
* Rhynchanthus Hook.f.
* Roscoea Sm.
* Scaphochlamys Baker
* Stadiochilus R.M. Sm.
* Stahlianthus Kuntze
* Zingiber Boehm.
:Izumrli rodovi:
* Spirematospermum **†**
* Zingiberoideophyllum **†**
:Neriješen status:
* Cardamomum Rumph. 
* Cienkowskia Schweinf. 
* Donacodes Blume 
* Eriolopha Ridl. 
* Ethanium Salisb. 
* Gastrochilus D.Don 
* Guillainia Vieill. 
* Kolowratia C.Presl 
* Languas J.Koenig 
* Mantisia Sims
* Nyctophylax Zipp. 
* Phaeomeria (Ridl.) K.Schum.
* Psychanthus Raf. 
* Thylacophora Ridl. 
* Zinziber Mill.

Prema Katalogu života, moguć je ovaj kladogram taksonomske pozicije ove porodice u  redu Zingiberales.

## Galerija

Zingiber montanum Blanco2.370-cropped.jpg|*Zingiber montanum*
Aframomum melegueta.jpg|*Aframomum melegueta*
Alpina purpurata purpurata2.jpg|*Alpina purpurata purpurata*
Globba racemosa - Kunming Botanical Garden - DSC03112.JPG|*Globba racemosa*
Roscoea kunmingensis var k 120819.jpg|*Roscoea kunmingensis*
Etlingera fulgens - Palmengarten Frankfurt - DSC01838.JPG|*Etlingera fulgens'' 

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Zingiberales
Kategorija:Zingiberaceae
Hernandiaceae

***Hernandiaceae*** (nom. cons.) je porodica cvjetnica  u redu Laurales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu  *Hernandia*.

Porodica *Hernandiaceae* ima  preko 70 priznatih vrsta u četiri roda.
## Rodovi i broj vrsta 
**Gyrocarpus*  Jacq. • 5 
**Hernandia*  Plum. ex L. • 27
* *Illigera* Blume • 28  spp 
**Sparattanthelium* Mart. • 12

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Laurales
Huaceae

***Huaceae*** je porodica cvjetnica  u redu Oxalidales , razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Hua*.

Porodica ima četiri vrste u dva priznata roda, Hua, sa vrstom *Hua gabonii* i *Afrostyrax*, sa tri vrste: *Afrostyrax kamerunensis*, *Afrostyrax lepidophyllus* i *Afrostyrax macranthus*.

Sve vrste porodice rasprostranjene su u nekoliko zemalja uz Gvinejski zaliv.

Prema Katalogu života, urađen je slijedeći kladogram filogenetika|filogenetičkih veza i odnosa u redu Oxalidales.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Oxalidales
Kategorija:Huaceae
Helwingia

***Helwingia*** je jedini i tipski rod porodice *Helwingiaceae*,  cvjetnica  u redu Aquifoliales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ovo je rod-porodica grmova rasprostranjenih u Aziji:  u Kini (sa Tibetom), Japanu, Nepalu, Butanu, Mjanmaru, Indiji i Tajlandu. Ima samo  četiri vrste

U Cronquistovom sistemu vrste ovog roda klasificirane su u porodicu *Cornaceae*.

## Vrste 
**Helwingia chinensis* Batalin
* *Helwingia himalaica* Hook.f. & Thomson ex C.B.Clarke
* *Helwingia japonica* (Thunb.) F.Dietr.
* *Helwingia omeiensis* (W.P.Fang) H.Hara & S.Kuros.
 
Kladogram prema Katalogu života:

## Galerija 

Helwingia japonica f.jpg|*Helwingia japonica*
Helwingia japonica2.jpg| *Helwingia japonica*
Helwingia himalaica - Kunming Botanical Garden - DSC03180.JPG| *Helwingia himalaica*
Helwingia ruseiflora SZ86.jpg| *Helwingia ruseiflora*
Helwingia japonica1.jpg| *Helwingia japonica*

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Aquifoliales
Kategorija:Helwingia
Gradišče (Ajdovščina)

**Gradišče** je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Ajdovščina, regija Goriška, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Ajdovščina. 1953. naselje je ukinuto i priključeno naselju Ajdovščina.

## Stanovništvo
**Napomena**: *U 1953. priključeno naselju Ajdovščina u kom su sadržani podaci u 1948.*

#### Teritorijalna organizacija i pripadnost naselja
**Napomena**: ***MNO** je skr. za **Mjesni narodni odbor**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Galbulimima

***Galbulimima*** je monotipski rod u porodici *Himantandraceae*,  cvjetnica  iz  reda Magnoliales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po porodice  po tipskom rodu  *Himantandra*, sinonimu za *Galbulimima*.

Jedina vrsta u rodu je zimzelena stablašica *Galbulimima belgraveana*, halucinogena biljka sa Nove Gvineje, Bizmarkovog arhipelaga, Solomonskog otočja i Queenslanda.

Stablo doseže visinu od 15 pa do 36 m i bogat je izvor alkaloida. Lokalna papuanska plemena,  koru i listove ove biljke, koriste u kombinaciji s listovima nekih vrsta roda *Homalomena* za pripremanje čaj koji u šamanskim obredima izaziva dubok san i halucinacije.

Drvo je zunačajno u  komercijelnom trgovanju, ali u ograničenim količinama.

CSIRO ScienceImage 7746 Flower of Galbulimima baccata.jpg|*G. belgraveana* 
Galbulimima baccata RBG Sydney.JPG|*G. belgraveana* 
CSIRO ScienceImage 7489 Leaves and flower buds of Galbulimima baccata.jpg|*G. belgraveana* 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Hamamelidaceae

***Hamamelidaceae***  (nom. cons.) je porodic cvjetnica  iz  reda Saxifragales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Hamamelis*.

*Hamamelidaceae* imaju  106 priznatih vrsta iz oko 26 rodova.

## Rasprostranjenje
Porodica ima 27 rodova, od kojih je trinaest monotipskih, sa ukupno oko 82 vrste. Rasprostranjena je u tropskim do umjerenim regionima Amerike, Azije, Afrike i Australije.

To je porodica od velikog fitogeografskog interesa, njeni su članovi dokaz o odnosima između flora istočne Azije i Sjeverne Amerike. Najveći broj rodova nalazi se u Aziji i u manjem obimu u Sjevernoj Americi, mada se neki protežu i do Centralne Amerike, pa čak i do Kolumbije. Mnogi od njih imaju povremenu distribuciju, a primjere takvog geografskog diskontinuiteta ilustriraju jedan rod u Aziji i tri u Sjevernoj Americi i *Distylium* (deset u Indomaleziji i dvije u Srednjoj Americi). Mogući faktori koji su doveli do toga geografskog razdvajanja bile su klimatske promjene kenozojskog  koridora do kasnog miocena, između Azije i Sjeverne Amerike (Beringija) i formiranje planina u sjevernom Tihom okeanu i zapadnoj Severnoj Americi.

Li (1952) ovo geografsko razdvajanje tumači kao pokazatelj velike antičke porodice. Postoje neki endemski rodovi kako iz istočne Sjeverne Amerike (*Fothergilla*), tako i iz zapadne Azije (*Parrotia*  i *Parrotiopsis*). Velika raznolikost, trinaest rodova, javlja se u istočnoj Aziji. Ova koncentracija taksona veća je nego u bilo kojem drugom dijelu svijeta, što se smatra pokazateljem stabilnosti ovih regija tokom geološke prošlosti.

## Rodovi i broj vrsta 
**Chunia* • 1   
**Corylopsis* • 25   
**Dicoryphe* • 7  
**Disanthus* • 2  
**Distyliopsis* • 6   
**Distylium* • 15  
* *Embolanthera* • 2   
**Eustigma* • 4   
**Exbucklandia* • 3   
**Fortunearia* • 1   
**Fothergilla* • 2   
**Hamamelis* • 5   
* *Loropetalum* • 3   
**Maingaya* • 1  
**Matudaea* • 2  
**Molinadendron* • 2   
**Mytilaria* • 1   
* *Neostrearia* • 1   
**Noahdendron* • 1  
* *Ostrearia* • 1   
**Parrotia* • 2 
**Parrotiopsis* • 1   
**Rhodoleia* • 6   
* *Sinowilsonia* • 1  
**Sycopsis* • 2 
**Trichocladus* • 4 

Kladogram prema Katalogu života:

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Saxifragales
Kategorija:Hamamelidaceae
Trithuria

***Trithuria*** je jedini rod u  porodici *Hydatellaceae*,  cvjetnica  u redu Nymphaeales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Porodica je imenovana po rodu *Hydatella* Diels, što je sinonim za *Trithuria*; opisana je 1976..

Rod-porodica ima  desetak vrsta malehnih vodenih biljaka, porijeklom iz  Australije, sa Tasmanije i Novog Zelanda i iz Indije.

## Vrste 
* *Trithuria austinensis* D.D.Sokoloff, Remizowa, T.D.Macfarl. & Rudall
* *Trithuria australis* (Diels) D.D.Sokoloff, Remizowa, T.D.Macfarl. & Rudall
* *Trithuria bibracteata* Stapf ex D.A.Cooke
* *Trithuria cookeana* D.D.Sokoloff, Remizowa, T.D.Macfarl. & Rudall
* *Trithuria cowieana* D.D.Sokoloff, Remizowa, T.D.Macfarl. & Rudall
* *Trithuria filamentosa* Rodway
* *Trithuria inconspicua* Cheeseman
* *Trithuria konkanensis* S.R.Yadav & Janarth.
* *Trithuria lanterna* D.A.Cooke
* *Trithuria occidentalis* Benth.
* *Trithuria polybracteata* D.A.Cooke ex D.D.Sokoloff, Remizowa, T.D.Macfarl. & Rudall
* *Trithuria submersa* Hook.f.

Kladogram, prema Katalogu života:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Trithuria
Kategorija:Nymphaeales
Schoepfiaceae

***Schoepfiaceae*** je manja porodica cvjetnica  u redu Santalales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Schoepfia*

Porodica ima samo  tri roda i 51 vrstu.

## Taksonomija i rasprostranjenje
Rod *Schoepfia* nekada je pripadao porodici *Olacaceae*, *Arjona* i *Quinchamalium*  u *Santalaceae*. Najbliži srodnici porodice *Schoepfiaceae* su porodice *Misodendraceae* i *Loranthaceae*.

Područja rasprostranjenja su u Novi svijet, Afrika i Azija.

Porodica *Schoepfiaceae* uključuje tri roda s oko 55 vrsta:
**Arjona*: Otprilike deset vrsta uspijeva u tropskim i umjerenim područjima u Južnoj Americi.
* *Schoepfia* ima oko 25 vrsta u Neotropisu, Africi i Aziji.

## Rodovi i filogenija
* *Arjona*
* *Quinchamalium*
**Schoepfia*

Prema Katalogu života, porodica ima slijedeći  kladogram širih filogenetičkih veza i odnosa:

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Santalales
Kategorija:Schoepfiaceae
Vizigoti

**Vizigoti** (latinski: Visigothi, Wisigothi, Vesi, Visi, Wesi, Wisi) su bili germanski narod koji su zajedno sa Ostrogotima sačinjavali dvije glavne skupine Gota koje su prodrle u Rimsko carstvo tokom velike seobe naroda. Nakon rimskog poraza u bici kod Hadrijanopolja 378. godine, rimsko-vizigotski odnosi su bili promjenjivi jer su naizmjenično ratovali jedni sa drugima i sklapali sporazume kada je to bilo prikladno. Tokom vladavine Alarika I, Vizigoti su opustošili Rim i nastanili se u južnoj Galiji kao rimski federati.

Kasnije su (iz sada nejasnih razloga) osnovali Vizigotsko kraljevstvo sa glavnim gradom u Toulousu. Nakon zauzimanja Hispanije od Sveva i Vandala 507. godine, franački kralj Klovis I ih je nakon pobjede u bici kod Vouilléa protjerao iz Galije. Nakon toga je Vizigotsko kraljevstvo bilo ograničeno na Hispaniju i Septimaniju. Vizigoti su tokom vladavine Rekareda I prešli sa arijanizma na hrišćanstvo postepeno usvajajući kulturu svojih hispano-rimskih podanika. Njihov pravni kodeks, Gotski zakonik, je ukinuo dugogodišnju praksu primjene različitih zakona za Rimljane i Vizigote.

O historiji vizigota tokom 7. vijeka još se malo zna jer su zapisi relativno rijetki. Nakon poraza Vizigota od Arapa u bici kod Gvadalete, kralj Roderik i mnogi članovi vladajuće elite su ubijeni, a njihovo kraljevstvo se ubrzo raspadalo. Tokom vladavine u Hispaniji, Vizigoti su izgradili nekoliko crkava u kojima su arheolozi pronašli mnogo artefakata. Nakon pada Zapadnog Rimskog carstva, Vizigoti su jedini osnovali nove gradove u zapadnoj Evropi. Mnoge vizigotske riječi se i danas koriste u modernom španskom i portugalskom jeziku. Njihova najistaknutija ostavština, Gotski zakonik, je poslužio kao osnova za sudsku proceduru u hrišćanskom dijelu Pirinejskog poluostrva do kasnog srednjeg vijeka.

Kategorija:Germani
Kategorija:Goti
Hydnoraceae

***Hydnoraceae*** je  porodici cvjetnica  u redu Piperales , razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu *Hydnora*.

*Hydnoraceae* je po nekima upitna mala porodica sa svega deset vrsta raširenih u Južnoj Americi (Argentina),  južnoj Africi i južnom Madagaskaru. Opisao ju je 1821. Carl Adolf Agardh. Njeni rodovi sada su češće uključeni  u porodicu *Aristolochiaceae*

Pripadnici ove porodice su paraziti na korijenu i gomoljima  drugih vrsta, a veći dio im je pod zemljom, dok se samo cvijet nalazi na površini. Njihov  opojni miris pruvlači insekte, njihove glavne  oprašivače. Kod vrste *Hydnora africana* čak su i plodovi ispod površine tla.

## Rodovi 
* *Hydnora* Thunb.  
* *Prosopanche* de Bary

Kladogram prema Katalogu života:

## Galerija

HydnoraJohannisYoungParasiticAttachmentsWadMedaniSudanMusselman.jpg
HydnoraTricepsRootsGemsbokvleiFarmWolfbergRoadSoutheastOfPortNollothSouthAfrica2003 Musselman.jpg
HydnoraAfricanaKarasburgDistrictNamibia2002Musselman.jpg
HydnoraJohannisUmBaronaWadMedaniSudanMusselman.jpg
HydnoraTricepsNamaqualandSouthAfrica1999Musselman.jpg
HydnoraTricepsFreshlyCutFruitNearPortNollothSouth Africa2002.jpg

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Piperales
Kategorija:Hydnoraceae