open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Goran Panić

**Goran Panić** je rođen u Maglaju, završio je Akademiju likovnih umjetnosti u Sarajevu. Dugi niz godina je radio kao dizajner u Tvornici Natron, da bi nakon odlaska u Montreal počeo da radi kao dizajner u svjetski poznatoj kući za proizvodnju crtanih i animiranih filmova - Cinar, koja je stekla slavu producentskim poduhvatima "Arthur" i "Caillou". 

Ime Gorana Panića pojavljuje se i u grupi dizajnera za poznati kanadski crtani film Spring Break (Iqaluit, Nunavut, Canada)- Rađanje proljeća. Za svoj rad u animaciji crtanog filma dobio je nagradu Emmy koja je u svijetu televizijske produkcije ravna Oskaru. 

Trenutno živi i stvara u Montrealu, Kanada. 

## Reference 
Kategorija:Biografije, Maglaj
Power pop

**Power pop** je muzički žanr koji je nastao iz britanske i američke pop muzike iz 60tih godina.

## Singlovi 
* The Who – "I Can See for Miles" (1967)
* Badfinger – "No Matter What" (1970)
* Todd Rundgren - "Couldn't I Just Tell You" (1972)
* Raspberries – "Go All the Way" (1972)
* Big Star – "September Gurls" (1974)
* Cheap Trick – "Surrender" (1978)
* The Cars – "Just What I Needed" (1978)
* Buzzcocks – "Ever Fallen in Love (With Someone You Shouldn't've)" (1978)
* The Records – "Starry Eyes" (1979)
* Nick Lowe - "Cruel to Be Kind" (1979)
* The Knack – "My Sharona" (1979)
* Shoes - "Too Late" (1979)
* The Romantics – "What I Like About You" (1980)
* Rick Springfield - "Jessie's Girl" (1981)
* Marshall Crenshaw – "Someday, Someway" (1982)
* The La's - "There She Goes" (1990)
* Matthew Sweet – "Girlfriend" (1991)
* Weezer – "Buddy Holly" (1994)
* The Wonders - "That Thing You Do" (1996)
* Gin Blossoms – "Follow You Down" (1996)
* Jimmy Eat World – "The Middle" (2001)
* Fountains of Wayne – "Stacy's Mom" (2003)
* OK Go – "Here It Goes Again" (2006)

## Također pogledajte 
* Spisak značajnih power pop pjesama
* Spisak power pop izvođača
* Pop muzika

Kategorija:Pop-muzika
Kategorija:1960-e u muzici
Kategorija:1970-e u muzici
Kategorija:1980-e u muzici
Kategorija:1990-e u muzici
Kategorija:2000-te u muzici
Kategorija:Britanski muzički stilovi
Kategorija:Britanski rok-žanrovi
Kategorija:Američki muzički stilovi
Kategorija:Pop-rok
Kategorija:Power pop
Stadion "Rođeni"

**Stadion "Rođeni"** nogometni je stadion u Mostaru. Smješten je u naselju Vrapčići sjeverno od grada i ima kapacitet 7.000 mjesta. Ovaj stadion kao alternativno rješenje koristi FK Velež za odigravanje domaćih utakmica sve dok se ne riješi pitanje Gradskog stadiona pod Bijelim brijegom. Stadion je 2006. renoviran izgradnjom male istočne i velike sjeverne tribine s približno 3.000 sjedećih mjesta, a traju radovi na zapadnoj tribini, nakon čega je u planu pokrivanje sjeverne i zapadne tribine. Cilj je da stadion u konačnici ispuni uvjete i za domaće i za međunarodne utakmice, uključujući i reprezentativne. Prva utakmica pod reflektorima na ovom stadionu odigrana je 8. augusta 2020, kad je Velež u gradskom derbiju savladao Zrinjski s 2:0.

## Također pogledajte 
* Spisak nogometnih stadiona u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Karakteristike Stadiona Rođeni na *transfermarkt.com*
* Zvanična stranica FK Velež Mostar

Stadion Vrapčići
Vrapčići
Kategorija:FK Velež
Poet's Corner

mini|250p|Pjesnički kutak
'''Poet's Corner'* (bos. *pjesnički ćošak'') je tradicionalni naziv za južni dio Westminsterske opatije. Naziva se tako zbog pjesnika, dramatičara i književnika koji su pokopani u njemu.

Prva osoba koja je tu pokopana bila je slavni pjesnik Geoffrey Chaucer, ali on nije pokopan tu zbog svoje slave kao pisac nego zbog svoje radne pozicije u Opatiji. Podizanje grobnice Chauceru i pokop Edmunda Spensera 1599. započeli su tradiciju koja i danas traje i pored toga što su tu pokopani i neki dekani i opati iz Westminstera. Tu je pokopan i Thomas Parr koji je po pričanju živio 152 godine dok nije umro 1635. nakon što je vidio deset različitih vladara na prijestolju.

Pokop ili komemoracija nije se uvijek odvijala kratko vrijeme nakon smrti. Lord Byron naprimjer, čijoj su se poeziji divili mnogi, preminuo je 1824, a komemoraciju je dobio tek 1969. Čak i William Shakespeare, koji je pokopan u Stratford-upon-Avonu 1616, nije dobio kip do 1740.

Nisu svi pjesnici cijenili komemoraciju, i Weaslyev epitaf za Samuela Butlera, koji je umro u siromaštvu, nastavio je Butlerovim satiričnim tonom:

:While Butler, needy wretch, was yet alive, 
:No generous patron would a dinner give; 
:See him, when starv'd to death, and turn'd to dust, 
:Presented with a monumental bust. 
:The poet's fate is here in emblem shown, 
:He ask'd for bread, and he received a stone. 

## Pokopani 
* Robert Adam
* Robert Browning
* William Camden
* Thomas Campbell
* Geoffrey Chaucer
* William Congreve
* Abraham Cowley
* William Davenant
* Charles Dickens
* Adam Fox
* John Dryden
* David Garrick
* John Gay
* Georg Friedrich Händel
* Thomas Hardy
* Dr Samuel Johnson
* Rudyard Kipling
* Thomas Macaulay
* John Masefield
* Laurence Olivier, Baron Olivier
* Thomas Parr
* Matthew Prior
* Richard Brinsley Sheridan
* Edmund Spenser
* Alfred Tennyson, 1st Baron Tennyson

## Dobili komemoraciju 
* Jane Austen
* John Betjeman
* William Blake
* Charlotte Brontë
* Anne Brontë
* Emily Brontë
* Fanny Burney
* Robert Burns
* Samuel Butler
* Lord Byron
* Charles Lutwidge Dodgson (Lewis Carroll)
* Thomas Stearns Eliot
* Oliver Goldsmith
* Adam Lindsay Gordon
* Thomas Gray
* Robert Herrick
* Gerard Manley Hopkins
* Alfred Edward Housman
* Henry James
* John Keats
* Henry Wadsworth Longfellow
* Christopher Marlowe
* John Milton
* John Ruskin
* Walter Scott
* William Shakespeare
* Percy Bysshe Shelley
* William Makepeace Thackeray
* Dylan Thomas
* Anthony Trollope
* Oscar Wilde
* William Wordsworth

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Engleska
Kategorija:Kultura
Kategorija:Književnost
Donji Dubovik (Krupa na Uni)

**Donji Dubovik** je naseljeno mjesto u općini Krupa na Uni, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference
Mikrotehnika

**Mikrotehnika** je skup tehnika korištenih od zamisli do proizvodnje stvari malih dimenzija. Mikrotehnika obuhvata aparate i mašine koje primaju, prerađuju i vraćaju natrag informaciju. Ona se tiče slijedećih proizvoda kao i aktivnosti :

* mjerenje vremena (ručni sat, zidni sat, hronometar i sl.);
* birotika (pisaća mašina, fotokopir mašina i sl.);
* informatika (printer, ploter, terminal sa ekranom i sl.);
* instrumenti i metrologija (precizna vaga, električno brojilo, mikrometar, i sl.);
* aparati za upravljanje: amplifikator signala, telekomanda;
* aparati za telekomunikacije (telefon, telefaks);
* aparati za prenos slike (televizor, video, kasetofon, CD, DVD);
* tehničke igračke (manijaturni vozići, lego kockice, avionski modeli);
* optički aparati (fotografski aparat, kamera);
* bijela tehnika (mikser, vešmašina, mašina za posuđe);
* postrojenja za industrijsku proizvodnju (mašine za paletiziranje, industrijski roboti, manipulatori);
* medicinski aparati (aparat za analizu, srčani stimulator, endoskop, proteza);
* komponente malih dimenzija (relej, motor, mikroruptor, senzor, električna utičnica);

Razmjer mikrotehnike počinje od mikrometra (µm, ili 10-6 metara) te završava na milimetru.

Tehnologija koja se bavi sa uređajima na nižoj skali se naziva nanotehnologija a na skali iznad Mehanika.

Kategorija:Mehanika
Predrag Nikolić

**Predrag Nikolić** je jugoslavenski i bosanskohercegovački šahovski velemajstor, te trenutno 243. šahist na rejting-listi aktivnih šahista sa 2592 poena *(stanje 22. decembar 2014)*, 192. na listi aktivnih evropskih šahista, te drugi bosanskohercegovački šahist.

## Biografija 
Nikolić je prvi put igrao na Jugoslavenskom prvenstvu u šahu 1979. završivši ga na diobi od 2. do 4. mjesta. Međunarodni majstor Nastupio je i na olimpijadama 1984, 1986, 1988. i 1990.

Na turniru u Buenos Airesu 1992. osvojio je 2. mjesto. Zbog početka rata u Bosni i Hercegovini, zajedno s Ivanom Sokolovim emigrira u Holandiju 1993.

Za reprezentaciju Bosne i Hercegovine nastupao je na šahovskim olimpijadama 1992, 1994, gdje osvaja, kao igrač *prve table*, srebrnu medalju s reprezentacijom. Na šahovskim olimpijadama učestvuje s prekidima sve do 2008.

1994. trijumfirao je na turniru u Wijk aan Zeeu (Holandija). 1998. bio je treći na holandskom prvenstvu, a 1999. pobjednik. 2002. i 2003. pobijedio je na turniru u Selfossu, oba puta zajedno s Ivanom Sokolovim. Najveći uspjeh u karijeri ostvario je na Evropskom pojedinačnom prvenstvu u Antalyji 2004, gdje je osvojio isti broj bodova kao i Vasilij Ivančuk. U razigravanju za zlatnu medalju izgubio je 0:2, te mu je pripala srebrna medalja.
 
Nikolić je nekoliko godina igrao u njemačkoj šahovskoj ligi za *Solingen SG 1868*.

## Rezultati 
### Šahovske olimpijade 
### Svjetsko ekipno šahovsko prvenstvo 
### Evropsko ekipno šahovsko prvenstvo 
## Nagrade 
* **1980** - prvak Jugoslavije
* **1980** - zlatna medalja na 24. šahovskoj olimpijadi za drugu rezervu
* **1980** - bronzana medalja na 24. šahovskoj olimpijadi (ekipno)
* **1983** - zlatna medalja na 8. evropskom ekipnom šahovskom prvenstvu za treću tablu
* **1983** - srebrna medalja na 8. evropskom ekipnom šahovskom prvenstvu (ekipno) 
* **1984** - prvak Jugoslavije
* **1989** - 1. mjesto na turniru u Wijk aan Zeeu
* **1989** - srebrna medalja na 2. svjetskom ekipnom šahovskom prvenstvu za drugu tablu
* **1989** - srebrna medalja na 2. svjetskom ekipnom šahovskom prvenstvu (ekipno)
* **1990** - Šestoaprilska nagrada grada Sarajeva
* **1994** - srebrna medalja na 31. šahovskoj olimpijadi (ekipno)
* **1994** - 1. mjesto na turniru u Wijk aan Zeeu
* **1997** - prvak Holandije
* **1999** - prvak Holandije
* **2004** - srebrna medalja na Evropskom pojedinačnom prvenstvu
* **2007** - prvak Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Bosanskohercegovački šahisti
Kategorija:Jugoslavenski šahisti
Kategorija:Biografije, Šamac
Kategorija:Dobitnici Šestoaprilske nagrade
Kategorija:Živi ljudi
Vojskova (rijeka)

**Vojskova** je desna pritoka rijeke Une. Izvire ispod Ćulumka u Podgrmeču u blizini naselja Arapuša kod Bosanske Krupe u Unsko-sanskom kantonu, BiH. Tok joj je dugačak 35&nbsp;km i teče kroz tri opštine: Bosanska Krupa, Krupa na Uni i Novi Grad.

Tekući sjeverno prima manje potoke i rječice među kojima su najznačajnije Klokoč, Zelenac i Mlaka rijeka. Kod lokaliteta *Sastavak* u Vojskovu se ulijeva *Mlaka rijeka*. Vojskova se ulijeva se u rijeku Unu u selu Rudice u opštini Novi Grad.

Vojskova se prepoznaje po čistoći svoje vode. U njoj žive mnoge životinjske vrste poput rakova i riba, posebno potočna pastrmka. U njezinom toku se nalazi mnoštvo izvora vode od kojih su najpoznatija *Široko* i *Ciganjsko vrelo*. Vojskova je svojim tokom oblikovala u svome porječju više naplavnih ravni. Najveća takva ravan su Baline bare u naselju *Donji Petrovići* u *Krupoj na Uni*. Te su bare vijekovima omogućavale okolnom stanovništvu da prehrani svoju stoku.

Poznatija kupališta su kod mlina *Kojnovca* i *Buk*, kao  i kupalište u *Donjim Rakanima* u sklopu kojeg je i izletište, sa fudbalskim terenom, stolovima i klupama.

Na nešto više od 10&nbsp;km od izvora, rijeka se u Donjem Duboviku prvo razdvaja i teče oko male ade, a zatim brzo prelazi u slapove.

U blizini *Donjeg Dubovika*, na rijeci *Vojskovi*, nalazi se malo izletište zvano "*Stuparski mlini*" koje odlikuje prisustvo malih slapova, sedrenih barijera, brzaka te virova. Naziv *Stuparski mlini* nastao je zbog *pet mlinova* koju su bili na ovoj rijeci. Posljednji, kameni, srušen je osamdesetih godina 20. vijeka. Drugi mlinovi su se sami urušili ranije. Nekada davno, osim mlinova, na Vojskovi se nalazila i stupa za valjanje sukna i za taj posao je bio angažovan samo jedan radnik.

Do ovog izletišta izgrađen je put dužine oko 1.300 metara, koji se spušta do rijeke, a dijelom prolazi kroz šumu.

Prema legendama, očuvanim u narodu, rijeka *Vojskova* je dobila ime po vojsci. Navodno je jedne godine zima bila jaka da je rijeka zaledila pa je vojska prelazila preko zaleđene rijeke. Druga verzija porijekla ovog imena jeste legenda o vojsci koja je bila mnogobrojna, te su, prolazeći preko rijeke, vojnici zastali da se napiju vode, a toliko su bili žedni da je rijeka skoro presušila.

## Reference 
## Literatura 
* Bosansko-krupska opština u ratu i revoluciji, Bosanska Krupa 1969.
* Panorama Vojskova, https://web.archive.org/web/20161011003756/http://www.panoramio.com/photo/5480106
* Vojskova https://web.archive.org/web/20150613071415/http://bih.turista.ba/rijeke/vojskova

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Behar

mini|desno|250px|Probeharalo drvo višnje
**Behar** je naziv za cvijeće drveća iz roda *Prunus* i nekih drugih biljaka koje posjeduju slično cvijeće za kratko vrijeme tokom proljeća. 
Behar može biti bijele ili roza boje u zavisnosti od vrste drveta. Behar od nektarina, breskvi, višnji i nekih badema je najčešće roza boje, a behar od šljiva, jabuka, nekih višnji i većine badema je bijele boje.

Uloga behara je da proizvede polen i privuče pčele da se izvrši polenizacija potrebna za reprodukciju i proizvodnju voća.

Drveće behara u proljeće i karakteristično je još po tome što se prilikom vjetra latice behara lako otkidaju i padaju na tlo i tako okružuju tlo oko drveta. Po ovoj karakteristici se razlikuju drveća koja beharaju od drugog drveća.

Kategorija:Botanika
Momčilo Krajišnik

**Momčilo Krajišnik** (20. januar 1945 – 15. septembar 2020) bio je osuđeni ratni zločinac, bosanskohercegovački i srpski političar, magistar ekonomskih nauka. Bio je Predsjednik Skupštine SR BiH, predsjedavajući Narodne Skupštine Republike Srpske i član Predsjedništva BiH od 1996. do 1998.

## Optužnica MKSJ-a
Krajišnik je optužen za zločine, etničko čišćenje i genocid u Bosni i Hercegovini. Uhapšen je 3. aprila 2000. od strane francuskih komandosa u sklopu SFOR-a i pritvoren je u zatvoru Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju u Haagu. Nakon smrti Slobodana Miloševića, Krajišnik je bio najviše rangirani političar na sudu. Dana 27. septembra 2006. je pred Haškim tribunalom proglašen krivim za istrebljenje, ubistva, progone na političkoj, rasnoj ili vjerskoj osnovi, deportacije i nečovječno postupanje kao i zločine protiv čovječnosti, te osuđen na 27 godina zatvora. Dana 17. marta 2009. godine odbačene su optužbe za ubistvo i istrebljenje, a kazna je smanjena na 20 godina.

## Smrt
Dana 29. augusta 2020. Krajišnik se zarazio virusom COVID-19, te je preminuo od njega 15. septembra 2020.

## Vanjski linkovi
*Slučaj Krajišnik u Haškom tribunalu

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Umrli 2020.
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Ratni zločinci u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Političari Srpske demokratske stranke
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Predsjednici Narodne skupštine Republike Srpske
Kategorija:Predsjednici Skupštine SR Bosne i Hercegovine
Kategorija:Senatori Republike Srpske
Kategorija:Političari Republike Srpske
Kategorija:Srpski nacionalisti
Kategorija:Dobitnici Ordena Republike Srpske
Kategorija:Političari iz Sarajeva
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Sarajevu
Kategorija:Srbi iz Bosne i Hercegovine osuđeni za ratne zločine
Kategorija:Srbi iz Bosne i Hercegovine osuđeni za zločine protiv čovječnosti
Masakr u Boljakovom Potoku

**Masakr u Boljakovom Potoku** se desio 28. septembra 1992. godine u sarajevskom naselju Boljakov Potok, općina Novi Grad, tokom kampanje Vojske Republike Srpske granatiranja Sarajeva. Tog dana granata ispaljena sa položaja VRS ubila je devet civila koji su se okupili na dženazi Fatime Jusić na mjesnom mezarju, a dvadeset teže ili lakše ranila. Sličan masakr tokom dženaze se desio i u Budakovićima.

## Poginuli u masakru 
Tog dana na mezarju u Boljkovom Potoku su poginuli: Asim Cvrk, Meho Čakarić, Alija Čaušević, Imšir Kerla, Mustafa Karajčić, Ibrahim Šehović, Ramo Veljan, te dvije neidentificirane osobe.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Masakri u Sarajevu (1992–1995)
* Opsada Sarajeva

## Vanjski linkovi 
*Obilježavanje 14. godišnjice masakra

Kategorija:1992. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Masakri u Sarajevu
MediaWiki

**MediaWiki** je wiki softver izdat pod GNU licencom. Namjena je zajedničko dijeljenje hipertekstovanog sadržaja uz mogućnost slobodne i jednostavne izmjene. Okruženje je izvorno napravljeno za Wikipediju, slobodnu enciklopediju ali i za ostale projekte Wikimedia fondacije. Napravljen je tako da može podržati veliki broj korisnika i strana. Za njegov rad su neophodni PHP i MySQL.

## Također pogledajte 
* translatewiki.net
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica 
* Više informacija na Freshmeatu 
* MediaWiki na Sourceforge 

Kategorija:Wikipedia
Kategorija:Softver
Kategorija:Linux
Stadion pod Bijelim brijegom

**Stadion pod Bijelim brijegom** višenamjenski je sportski stadion u Mostaru. To je najveći stadion u Hercegovini.

## Stadion 
Službeno je otvoren 7. septembra 1958. U početku je imao samo donju zapadnu tribinu, da bi kasnije bila izgrađena i gornja zapadna. Prije postavljanja stolica imao je kapacitet od 25.000 mjesta za stajanje. Postavljeno je 9000 stolica, koliki je i kapacitet za evropske utakmice. Ima veliku zapadnu i malu istočnu tribinu. Travnjak okružuje atletska staza tako da se na njemu mogu održavati i atletska takmičenja i mitinzi. Do rata u Bosni i Hercegovini 1992. na njemu je igrao Velež. Bio je jedan od najuređenijih u Jugoslaviji s vrtom i spomen-obilježjem antifašističkim borcima Mostara (tzv "Raketa").

## Stadion tokom rata 
Korišten je kao sabirni centar i logor za nehrvate iz dijelova Mostara i Hercegovine koje je kontrolirao HVO. Bio je pod kontrolom jedinica HV-a iz Splita i Dalmacije, što je objelodanjeno videodokazima na javnim televizijama u Bosni i Hercegovini nakon 2000.

## Kontroverze 
Završetkom rata u Mostaru novoosnovana mostarska općina Jugozapad dodjeljuje stadion HŠK Zrinjskom, koji je 1992. u Međugorju obnovio svoj rad i time Zrinjski dobija svoj dom za odigravanje domaćih utakmica u tadašnjoj ligi Herceg-Bosne, a kasnije i Bosne i Hercegovine. Kasnije je ovaj ugovor između općine Mostar-Jugozapad i uprave Zrinjskog produžen na 110 godina. Po registru koji vodi Nogometni savez Bosne i Hercegovine, stadion nosi naziv "Stadion HŠK Zrinjski" i pripada istoimenom klubu.

## Galerija slika 

Datoteka:Bijeli Brijeg Stadium, Mostar.JPG|Pogled sa zapadne tribine
Datoteka:Stadion HŠK Zrinjski 1.JPG|Donja zapadna tribina
Datoteka:Stadion HŠK Zrinjski 2.JPG|Travnjak i istočna tribina (stajanje)
Datoteka:Stadion HŠK Zrinjski 3.JPG|Zgrada uprave kluba

## Također pogledajte 
* Spisak nogometnih stadiona u Bosni i Hercegovini

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Stadion pod Bijelim brijegom na *soccerway.com*
* Karakteristike stadiona na *transfermarkt.co.uk*

Bijeli brijeg
Bijeli brijeg
Kategorija:HŠK Zrinjski
Kategorija:FK Velež
Veb-server

[mini|220p|Arhitektura [Wikimedia servera]]

**Veb server** je računar na kojem se nalaze veb-stranice. Kako je pristup svakom računaru određen portovima (ulazima) koji su predstavljeni brojevima, tako je i pristup veb serveru određen portom. Port za pristup veb serveru je **80**. Svaki server ima IP adresu, tako da kada se neka stranica posjećuje, odnosno neki server, zapravo se posjećuje adresa kao 98.34.65.243:80, gdje broj 80 govori da se radi o veb serveru. 
Prostor na veb serveru se može zakupiti kod davatelja usluga hostinga (posluživanja) stranica. Dakle, prilikom izrađivanja stranica, da bi one bile dostupne na Internetu, potrebno je da se smjeste na neki veb server. 
Veb serveri obično dolaze u vidu *clustera* u velikim centrima podataka (). Naravno, moguće je i od običnog računara napraviti veb server, no to nije tako dobro rješenje iz nekoliko razloga. Kao prvo, veb stranice smještene na serveru moraju biti stalno dostupne, što znači da računar mora biti stalno uključen i spojen na Internet. Također je potrebno imati statičku IP adresu (iako postoje određene "tehnike" za instalaciju servera na računar koji nema statični IP). Veb server bi trebao imati stalnu IP adresu, kako bi mogli registrovati domenu i tu domenu usmjeriti na dotični IP. Na taj način posjetitelji ne moraju pamtiti brojeve (IP) servera već samo adresu kao što je **bs.wikipedia.org**.
## Vanjski linkovi 
* http://tools.ietf.org/html/rfc2616
* http://www.c64web.com/ 

Kategorija:Hardver
Kategorija:Internet
Kategorija:Serveri
Premijer liga Bosne i Hercegovine 2006/2007.

**Premijer liga Bosne i Hercegovine 2006/07. godine** sedma je po redu sezona Premijer lige, nogometnog prvenstva Bosne i Hercegovine. 

U ovoj sezoni Premijer lige BiH, nakon odigranih 30 kola titulu prvaka osvojila je ekipa FK Sarajeva. To je Sarajevu bila druga titula u takmičenjima koje je organizovao Nogometni savez BiH. Iz lige su ispali Radnik iz Bijeljine i Borac iz Banja Luke nakon samo jedne sezone provedene u najvišem rangu bosanskohercegovačkog nogometa.

## Tabela 
## Raspored i rezultati 
*Domaćini su navedeni u lijevoj koloni.*

## Lista strijelaca 
***19 golova**
Stevo Nikolić (Modriča), Dragan Benić (Borac)

***14 golova**
Zoran Šešlija (Leotar)

***11 golova**
Dialiba Boubacar (Željezničar), Vernes Selimović (Jedinstvo), Zoran Rajović (Zrinjski)

***10 golova**
Mislav Karoglan (Široki Brijeg), Admir Mirvić (Jedinstvo)

***9 golova**
Santos Wagner (Široki Brijeg), Krešimir Kordić (Zrinjski)

***8 golova**
Lamine Diarra (Zrinjski), Admir Velagić (Velež), Alen Mešanović (Posušje), Sretko Vuksanović (Slavija)

***7 golova**
Marjan Jugović (Željezničar), Aldin Džidić (Žepče), Mladen Bojić (Modriča)

## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica nogometnog saveza Bosne i Hercegovine
* Premijer liga Bosne i Hercegovine 2006/07. na SportSport.ba
* Premijer liga Bosne i Hercegovine 2006/07. na rsssf.com

2006/07
Kamikaza

mini|Napad Kamikaza na USS Bunker Hill 11. maja 1945
**Kamikaza** (japanski: 神風) je bio japanski pilot-samoubica, kojem je zadatak bio da zajedno sa svojim avionom udari u cilj i tako ga uništi. U 2.560 napada koliko ih je izvedeno u 2. svjetskom ratu, cilj je pogodilo 474 kamikaza.

Naziv se upotrebljava i za sam avion pilota-samoubice.

## Također pogledajte 
* Samoubistvo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
https://e-journal.unmas.ac.id: Indoctrination of Ethic-Code Samurai Towards Kamikaze Pilots During World War II

Kategorija:Vojna historija Japana
Kategorija:Japan u Drugom svjetskom ratu
Kategorija:Metode samoubistva
Čerkezi

mini|desno|200px|Čerkezi
**Čerkezi** su narod koji nastanjuje sjevernokavkaski region, uglavnom sjever Karačaj-Čerkezije (11% ukupnog stanovništva) i četiri sela u Adigeji: Khodz, Blechepsin, Koshekhabl, Ulyap.

Čerkezi govore kubansko-zelenčučkim dijalektom kabardinskoga jezika.
  
Zvanično Besleni iz Karačaj-Čerkezije su također svrstani u čerkesku zajednicu iako govore bitno različitim kabardijanskim dijalektom, koji je na neki način spona između istočnog i zapadnog čerkeskog jezika. 
  
Ovaj narod ubraja se među najstarije kavkaske narode,a pored brojnih evropskih putopisaca, pominju ga čak i starogrčki pisci pod imenom Kerkesi. 
  
Nakon Krimskog rata (1853-56) carska Rusija se usredsrijedila da po kratkom postupku *riješi* problem kavkaskih naroda. Poslije vojnih uspjeha ruske carske vojske protiv Murida, pod vođstvom šejha Šamila Dagestanija koji se 1859. godine povlači iz borbe u Meku, nastaje izuzetno težak period za kavkaske muslimanske narode. Nudi im se prijelazak preko rijeke Kubana ili napuštanje rodne kavkaske zemlje. Kavkaska ruska vojska dovodi u pomoć odrede Kozaka koji nastavljaju teror nad nedužnim stanovništvom ove oblasti. 
   
Već slijedeće godine počinje masovni odlazak oko milion Čerkeza na teritorije Osmanskog carstva koje ih prihvata i nastanjuje. Visoka Porta je osnovala tri muhadžirske komisije: anadolsku, bliskoistočnu i balkansku. Oko 400 hiljada njih biva nastanjeno po Bugarskoj (trakijski dio), Rumuniji (naročito u oblasti Dobrudža), Grčkoj, Makedoniji, Kosovu (na nizinskim oblastima) i Sandžaku. Nažalost iz razloga što su bili vidljiv otežavajući faktor prodora panslavizma na Balkanu, što u smislu kulture i civilizacije, što u smislu vojne sile koja je ugušila sve nacionalne ustanke protiv aktuelne osmanske vlasti, bili na zahtjev pobjedničke strane u Rusko-turskom ratu (1877-78) raseljeni sa Balkana u Anadoliju i Bliski istok uz zabranu za povratak.
   
Danas ih ima uglavnom u Turskoj, Ruskoj Federaciji, Jordanu, Siriji i zapadnoj Evropi.

Kategorija:Kavkaski narodi
Program (čvor)

**Program** može imati više značenja:

*  računarski program
*  radio program
*  televizijski program
*  politički program
Regija (čvor)

**Regija** ili **oblast** može imati više značenja:

*  regija kao bilo koje manje-više jasno razgraničeno geografsko područje ili površina date zemlje ili kontinenta, definisana svojom geografijom, kulturom ili historijom
* regija kao upravna podjedinica u političkoj geografiji (na ruskom je to область; na srpskom i bugarskom, област).

## Također pogledajte 
* Oblast
Bijelo Polje

mini|280px|Bijelo Polje, srpska pravoslavna crkva "Sv. Nikola" sa grobljem
**Bijelo Polje** (ćir. *Бијело Поље*) je grad i bivše naseljeno mjesto, te sjedište općine u Crnoj Gori.

## Geograski položaj
Bijelo Polje je saobraćajni i kulturni centar sjevernog dijela zemlje.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine općina Bijelo Polje imala je 46.051 stanovnika, od čega na užem gradskom području Bijelog Polja (naselja Babića Brijeg, Centar, Ćukovac, Gornji dio grada, Kruševo, Lipnica, Medanovići, Nikoljac, Pruška i Rijeke) 13.117.

### Općina Bijelo Polje 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine **Bijelo Polje** koja nije mijenjala granice.*

### Bijelo Polje (naseljeno mjesto)
**Napomena**: *Do popisa 2003. iskazivano kao samostalno naselje, a zatim ukinuto i podijeljeno na više novih naselja.*

#### Popisi 1991. i 2003.
## Galerija 

Datoteka:Bijelo Polje (2).jpg|detalj iz centra grada
Datoteka:ZCG461-031 Bijelo Polje.jpg|željeznička stanica

## Također pogledajte
* Spisak općina u Crnoj Gori

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Gradovi u Crnoj Gori
*
Papa (čvor)

* Papa, biskup rimski, odnosno "duhovni otac" i čelnik Katoličke crkve
* Papa (Koptska crkva), patrijarh Koptske crkve
* Papa (Aleksandrijska crkva), naslov patrijarha pravoslavne Aleksadrijske crkve
Rum (čvor)

* Rum, alkoholno piće
* Rum (historija), stara provincija 
* Rumski sultanat, Seldžučki sultanat, tj. sultanat Turaka Seldžuka u Anadoliji
Šizma (čvor)

**Šizma** ili **raskol** (od grčkog, σχισμα, *schisma*, od σχιζω, *schizo*, "raskoliti," "raspučiti," "razdijeliti"), može imati više značenja:

* bilo koji politički ili vjerski raskol
* Veliki hrišćanski raskol koji se desio između istočnih pravoslavnih i zapadnih katoličkih crkava
* kao prefiks "šizo-" u šizofreniji, bolesti "podijeljene ličnosti"
Šah (čvor)

* Šah, strateška igra.
* Šah (šah), napad na protivnikog kralja u šahu.
* Šah (titula), titula vladara (značenje: *kralj*).
* Šah (prezime), prezime, uglavnom u Indiji.
Sandžak

**Sandžak** (osmanski: ‏سنجاق‎ *Sancak*, „zastava, bajrak“) je kulturno-historijska regija koja se nalazi u  Srbiji i Crnoj Gori, a graniči sa Bosnom i Hercegovinom, Kosovom i Albanijom. Površina općina na ovom području iznosi 8.686&nbsp;km2

### Autonomija 
Na referendumu koji je organizovan od strane bošnjačkih predstavnika 1991, a na kojem je učestvovalo 69% glasača, 98% su glasali za autonomiju. Ažuriranje biračkih spiskova je bilo neadekvatno i protuzakonito.

## Stanovništvo 
Bošnjaci čine apsolutnu većinu u općinama Tutin, Sjenica, Rožaje, Petnjica, Gusinje, Plav i u gradu Novom Pazaru, a relativnu u općini Bijelo Polje. U općinama Prijepolje, Priboj, Nova Varoš, Berane, Plevlja i Andrijevica su Srbi apsolutna većina. Općine Bijelo Polje, Berane i Pljevlja imaju crnogorsku većinu u kojima žive ukupno 25.140 Crnogoraca, 88,76% svih sandžačkih Crnogoraca. U općinama Rožaje, Plav i Gusinje postoje dvije znatne albanske manjine sa ukupno 3.633 stanovnika (89,44% svih sandžačkih Albanaca).

### Etničke mape 

Datoteka:Raska02i03.png|Etnička mapa Sandžaka  (2002-2003)
Datoteka:Sandzak ethnic map.png|Etnička mapa Sandžaka (2002-2003)
Datoteka:Sandzak ethnic map2011.png|Etnička mapa Sandžaka (2011)

## Također pogledajte 
* Novopazarski sandžak
* Historija Bošnjaka
* Zemaljsko antifašističko vijeće narodnog oslobođenja Sandžaka
* Sporazum Karadžić – Filipović

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Stranica Bošnjačkog Nacionalnog Vijeća u Srbiji

Kategorija:Bošnjaci
Kategorija:Granica između Bosne i Hercegovine i Crne Gore
Kategorija:Granica između Bosne i Hercegovine i Srbije
Kategorija:Granica između Crne Gore i Srbije
*
Kategorija:Granica između Kosova i Srbije
Kategorija:Granica između Crne Gore i Kosova
Kategorija:Države i teritorije u kojima se govori bosanski jezik
Aleksandar Ristić

**Aleksandar Ristić** (rođen 28. juna 1944) bosanskohercegovački je fudbaler i trener.

Ristić je do 1974. godine igrao u klubovima bivše Jugoslavije. Karijeru je započeo u mostarskom Veležu, a kasnije je nastupio za Hajduk iz Splita, te FK Sarajevo. 1974. godine prelazi u njemačku Bundesligu, u Eintracht Braunschweig, na poziv trenera Branka Zebeca. U periodu od 1974. do 1978. godine odigrao je ukupno 78 utakmica u veznom redu Brauschweiga i postigao 3 gola. Zabilježio je i 4 nastupa u eurokupovima. 1977. godine je osvojio 3. mjesto Bundeslige sa Eintrachtom.

Kao pomoćni trener je sa Brankom Zebecom 1980. godine vodio Hamburger SV, a nakon ostavke Zebeca bio je pola godine šef stručnog štaba Hamburga. Poslije toga je do 1983. obavljao ponovo posao pomoćnog trenera sa poznatim njemačkim fudbalskim stručnjakom Ernstom Happelom. 1981. godine kao pomoćni trener osvaja 2. mjesto Bundeslige sa Hamburgom. U to vrijeme u Hamburgu trenirao je najvećeg njemačkog fubalera svih vremena Franza Beckenbauera. Nakon toga 2 sezone je vodio Eintracht iz Braunschweiga, a od 1987. godine 3 i pol sezone vodi Fortunu iz Düsseldorfa, sa kojom 1989. godine osvaja 2. Bundesligu i uvodi Fortunu u 1. Bundesligu. Od 1990. godine je sezonu i pol trenirao FC Schalke 04 iz Gelsenkirchena, sa kojim 1990. godine osvaja 2. Bundesligu i upada u 1. Bundesligu. FC Schalke od tada više nikad nije ispao iz Bundeslige. U periodu od 1993. do 1996. godine zajedno sa Enverom Marićem vodi Fortunu iz Dusseldorfa, gdje od navijača dobija nadimak "Kralj Aleks".

U periodu rata u Bosni i Hercegovini, Ristić i Marić dovode selekciju u Düsseldorf, gdje reprezentacija odigrava svoju prvu utakmicu i to protiv Fortune.

Aleksandar Ristić i Enver Marić su bili najveći kandidati za preuzimanje reprezentacije Bosne i Hercegovine. To je bila želja tadašnjeg presjednika NSBIH Jusuf Pušina, no tome se suprostavio direktor reprezentacije Ahmed Pašalić. Iako je Ristić bio spreman da postane selektor, doveden je mladi i neiskusni Blaž Slišković.

Od 1998. do[2003. godine trenira njemačkog drugoligaša RW Oberhausen sa jednim prekidom 2001. godine. U klub dovodi  internacionalce Adisa Obada, Emira Hadžiđulbića, Hajrudina Ćatića, Dejana Raičkovića i Sašu Radulovića. Zadnji trenerski angažman 2004. godine trajao je samo nekoliko mjeseci u Union Berlinu.

Trenutno je Ristić bez trenerskog angažmana, stanuje sa suprugom i kćerkom u Düsseldorfu.

Kategorija:Rođeni 1944.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometni treneri
Kategorija:Jugoslavenski nogometaši
Kategorija:Jugoslavenski nogometni treneri
Kategorija:Nogometaši Sarajeva
Kategorija:Nogometaši Veleža
Kategorija:Nogometaši Hajduka
Kategorija:Nogometaši Eintracht Braunschweiga
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Canonical Ltd.

**Canonical Ltd.** je privatna kompanija koju je osnovao (i koju finansira) južnoafrički biznismen Mark Shuttleworth za promociju projekata slobodnog softvera. Canonical je registrovan na ostrvu Man, gdje se nalazi i sjedište kompanije, a zapošljavaju radnike širom svijeta.

## Open Source softverski projekti koje sponzorira Canonical 
* Ubuntu, Debian-bazirana Linux distribucija;
* varijante Ubuntu distribucije Kubuntu (Ubuntu sa KDE grafičkim okruženjem umjesto GNOMEa), Xubuntu (Xfce verzija Ubuntua) i Edubuntu (fokusirana na škole);
* Bazaar, decentralizovani sistem kontrole revizija; i
* TheOpenCD, kolekcija kvalitetnog slobodnog i otvorenog softvera. Programi se mogu pokretati i na Windowsu i pokrivaju najčešće zadatke

## Open Source promocijski projekti koje sponzorira Canonical 
* Software Freedom Day
* Go Open Source, Južnoafrička kampanja stvaranja svjesnosti i educiranja o open-source softveru. To je važno, nakon što je svjesnost o OSSu kreirana, da zainteresirani pojedinci imaju mogućnost dobijanja pristupa softveru i servisima, i da imaju pristup dodatnim resursima za podršku i treniranje.
* GEEK Freedom League, FREEDOM liga je Južnoafrički projekat dizajniran da spoji sve najbolje iz svijeta otvorenog softvera svijeta i ogromnu zajednicu ljudi koji imaju za cilj da dovedu što više novih ljudi da koriste *open source* softver. Svako sa mogućnostima i željom se može prijaviti i dobiti sve potrebne materijale. Ljudi će moći voditi evidenciju o događajima i pratiti svoj napredak.

## Drugi Canonical projekti 
* Launchpad, web aplikacija koja sadrži alat za prevođenje (Rosetta) i alat za praćenje greški (Malone).
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena web stranica

Kategorija:Računarske kompanije
Kategorija:Ubuntu
Kategorija:Linux
Ubuntu fondacija

**Ubuntu fondacija** je neprofitna organizacija posvećena podržavanju Ubuntu distribucije.

Osnovana je od strane Canonical Ltd. 1. jula 2005. godine, a osnivanje je oglasio Benjamin Mako Hill. Mark Shuttleworth je ponudio novac za osnivanje u iznosu od 10 miliona dolara da osigura da će organizacija moći raditi. Trenutno je fondacija neaktivna, a Mark Shuttleworh je opisao kao "sredstvo u slučaju nužde" ako bi se nešto dogodilo njemu ili kompaniji Canonical Ltd.

Jedan cilj fondacije je da osigura da Ubuntu ostane podržan produženi period vremena (3 godine za desktop računare i 5 godina za servere, krećući od verzije 6.06). Drugi ciljevi uključuju izdavanje novih verzija distribucije, i održavanje distribucije slobodnom i potpuno besplatnom.

## Vanjski linkovi 
* Novost o otvaranju fondacije

Kategorija:Računarske kompanije
Kategorija:Ubuntu
Slobodni softver

**Slobodan softver** (), definisan od strane Free Software fondacije, je softver koji se može koristiti, kopirati, mjenjati i redistribuirati bez ikakvih restrikcija. Sloboda od restrikcija je centralni koncept, a suprotno je od slobodnog softvera koji je vlasnički softver (ne odnosi se na razliku da li softver košta ili ne). Uobičajni način distribucije softvera kao slobodnog je za softver koji je licenciran pod slobodnom licencom (ili kao javno vlasništvo), te da je izvorni kod javno dostupan (za kompajlirani jezik).

## Korištenje 
mini|desno|150p|Logotip fondacije slobodnog softvera
Da bi odvojili pojmove *libre* (slobodnog) softvera od gratis (besplatnog) softvera, Richard Stallman, osnivač pokreta slobodnog softvera, je razvio sljedeće obrazloženje:
"*Slobodan softver* je pitanje slobode, ne cijene. Da bi razumili ovaj koncept, trebate misliti o *free* (besplatnom) kao u 'slobodnom govoru', ne kao u 'slobodnom pivu'."  Još bolje, slobodni softver znači da korisnici imaju slobodu da upravljaju softverom. GNU Manifesto sadrži jezik koji daje evidenciju Stallmanove zabune o korištenju ovog pojma. 
Većina slobodnog softvera je distribuirana preko Interneta (online) bez ikakve naknade, ili off-line sa malom cijenom distribucije, ali ovo nije nužno, i ljudi mogu prodavati kopije po bilo kojoj cijeni. Usput, slobodni softver je potpuno kompatibilan sa komercijalnim softverom: zabrana prodavanja softvera bi bila restrikcija neizvršavanja definicije slobodnog softvera.

Pojam "Open source" važi za definiciju originalno napravljenu u 1998. godini iz Debianovog upustva o slobodnom softveru. Iako je većina open source softvera također i slobodan softver, to nije uvijek tako.

Slobodni BSD-bazirani operativni sistemi, kao FreeBSD, OpenBSD, i NetBSD, koriste sličnu definiciju slobodnog softvera, ali su drugačiji u interpretaciji o copyleftu. Korisnici ovih sistema često vide copyleft kao previše ograničavajući do tačke zadiranja u njihovu slobodu.

"Freeware" je softver koji je dostupan *bez naknade*, ali je uglavnom vlasnički softver, jer korisnici najčešće nemaju slobodu da ga koriste, mijenjaju, proučavaju, mijenjaju i redistribuiraju. Izvorni kod freewarea se također rijetko objavljuje, a dozvola za distribuiranje izmijenjenih verzija se može ili ne može dobiti, pa je tako freeware *besplatan*, ali ne i *slobodan*.

FSFova definicija slobodnog softvera je prvi put objavljena u januaru 1989. Kasnije ju je preformulisao Bruce Perens da bi napravio Debian upustvo za slobodni softver (DFSG). Kada je osnovana Open Source Initiative grupa, njeni čelnici su koristili DFSG ali su riječ "slobodan softver" zamijenili sa "open-source softver"- Ove tri definicije (od FSFa, Debiana, i OSIa) su generalno prihvaćene definicije za slobodni softver (bilo kako ga zvali).

## Reference 
## Također pogledajte 
* MatheGrafix

## Vanjski linkovi 
* Definicija slobodnog softvera

Kategorija:Linux
Kategorija:Softver
Kategorija:GNU
Oblast (čvor)

**Oblast** ili **regija** odnosno područje, može imati više značenja:

*  oblast kao bilo koje manje-više jasno razgraničeno geografsko područje ili površina date zemlje ili kontinenta, definisana svojom geografijom, kulturom ili historijom
* oblast kao upravna podjedinica u političkoj geografiji (na ruskom je to область; na srpskom i bugarskom, област).
Fluxbuntu

**Fluxbuntu** je bivša Linux distribucija bazirana na Ubuntuu te koristi Fluxbox umjesto GNOME grafičkog okruženja. Fluxbuntu je napravljen za računare koji imaju slabiji hardver.

## Standardni paketi 
Zbog Fluxbox prozorskog upravitelja, kod Fluxbuntua je izostavljen mnogo veći procesni paket u pozadini, tako da je sistem manji, brži, jednostavniji. Umjesto većih paketa u ovoj distribuciji Ubuntua, mogu se naći u razne jednostavnije alternative:

* GNOME Office (Abiword, Gnumeric) u OpenOffice.org mijenjaju *cent*.
* Umjesto Kazehakase u sistemu imamo Mozilla Firefox web-preglednik.
* Claws Mail softver e-pošte može se naći u distribuciji.

## Također pogledajte 
* Ubuntu
* LiveDistro

## Vanjski linkovi 
*Službena web stranica
*Fluxbuntu na *Launchpadu*

## Izvori 
Kategorija:Ubuntu
Kubuntu

**Kubuntu** je službeni derivat Ubuntu operativnog sistema koji koristi KDE okruženje umjesto GNOMEa. Dio je Ubuntu projekta i koristi isti temeljni sistem. Kubuntu i Ubuntu mogu raditi usporedo instaliranjem ubuntu-desktop i kubuntu-desktop paketa. Svaki paket u Kubuntuu ima isti repozitorij kao i Ubuntu https://web.archive.org/web/20080307181806/http://www.kubuntu.org/faq.php. Izdanje 9.04 (Jaunty Jackalope) se može besplatno naručiti kroz Shipit servis.
 - Sa Kubuntu stranice na Ubuntu Wikiju

Kubuntu znači "prema humanosti" u Bemba jeziku, i izgovara se /kùbúntú/. https://web.archive.org/web/20080307181806/http://www.kubuntu.org/faq.php#kubuntumeaning

## Izdanja 
desno|mini|150p|I Kubuntu CDovi su dostupni potpuno besplatno
Kubuntu slijedi isti sistem davanja imena/verzija kao Ubuntu, sa prvom verzijom 5.04 (kodnog imena Hoary Hedgehog), 8. aprila 2005. U toj verziji koristio se KDE 3.4 i odabrani najkorisniji KDE programi. Neki od ovih ne spadaju direktno u KDE, uključujući Amarok, Kaffeine, Gwenview, i K3b.

Drugo izdanje, 5.10 (kodnog imena Breezy Badger), je imalo KDE 3.4.3 i alate za podešavanje sistema. Također je imalo Adept paketni menadžer, prvi koji je nudio korištenje debtagova za lakšu pretragu (mijenjajući Kynaptic paketni menadžer korišten u prethodnoj verziji), podešavanje sistema, i reorganizirani kontrolni centar i KDE Bluetooth. KDE 3.5.2 je bio dostupan za nadogradnju kroz APT repozitorije od 28. marta 2006.https://web.archive.org/web/20070609173224/http://kubuntu.org/announcements/kde-352.php

Trenutno izdanje, 9.04 (kodnog imena Jaunty Jackalope) dolazi sa KDE 4.3 i sadrži instaler koji se može koristiti direktno sa *live* desktop CDa.

I LiveCD i alternativni (instalacijski) CD su dostupni za x86, PowerPC i AMD64 platforme.

## Reference 
* Kubuntu FAQ - Značenje riječi

## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Kubuntu na DistroWatchu
* Neslužbeni Kubuntu vodič

Kategorija:Ubuntu
Kategorija:Linux
Edubuntu

**Edubuntu** je verzija Ubuntu Linux distribucije dizajnirane za korištenje u školama. Edubuntu sadrži veliki broj obrazovnih aplikacija uključujući GCompris, *KDE Edutainment Suite*, i *Schooltool kalendar*. Prvo izdanje Edubunta je izašlo uz Ubuntu 5.10, kodnog imena *Breezy Badger*, 13. oktobra 2005. Od tada, Edubuntu CDovi se mogu naručiti kroz Shipit servis.

Edubuntu je razvijen uz pomoć učenika i nastavnika u različitim zemljama.
Edubuntu je baziran na Ubuntuu, i sadrži LTSP klijentske arhitekture, kao i obrazovne aplikacije namijenjene osobama od 6-18 godina.

## Ciljevi projekta 
Glavni cilj Edubuntua je da se može koristiti od strane bilo koga, čak i bez dosta računarskog znanja, sa mogućnosti postavljanja računarske laboratorije, ili on-line učenja, za samo sat vremena ili manje, i onda upravljati nastalim okruženjem bez mnogo muke.

Principijalni ciljevi Edubuntua su centralizovano upravljanje podešavanjem, korisnicima i procesima, zajedno sa sadržajima za zajednički rad u učionici. Jednako važno je okupljanje najboljeg dostupnog slobodnog softvera i materijala za obrazovanje.

## Vanjski linkovi 
*Službena web stranica

Kategorija:Ubuntu
Xubuntu

mini|142x142px|Prvi Xibinti logo.|lijevo
**Xubuntu** (/ˈzùbúntú/) je službeni derivat Ubuntu otvorenog operativnog sistema, sa Xfce grafičkim okruženjem. Xubuntu je namijenjen slabijim računarima i onima koji traže brzo okruženje, a većinom koristi GTK+ aplikacije.

## Historija 
Xubuntu je originalno trebao izaći uz *Breezy Badger* (5.10) verziju Ubuntua, ali na datum izdavanja konačni datum nije bio odlučen, iako je ime "Xubuntu" korišteno za metapaket (xubuntu-desktop) koji instalira XFCE desktop. Prvo službeno izdanje Xubunta je objavljeno uz Ubuntu 6.06 (uključujući Kubuntu i Edubuntu, kodnog imena *Dapper Drake*, izdata 1. juna 2006.)

## Slični projekti 
Projekat sličan Xubuntu-u je Ubuntu Lite. On također ima "lagani" desktop, ali umjesto Xfcea ima IceWM okruženje.

## Također pogledajte 
* Lubuntu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena web stranica
* Xubuntu na Ubuntu Wikiju
* Xubuntu savjeti i trikovi

Xubuntu
Goobuntu

**Goobuntu** je Linux distribucija bazirana na Ubuntuu koju koristi Google. To je potvrdio sam Google i Mark Shuttleworth. Shuttleworth je rekao da je Google integrisao mnoge ispravke greški i cijeli Ubuntu u jednu distribuciju. Shuttleworth je također posjetio čitaoce da neki zaposlenici Googlea koriste ovu modificiranu verziju Ubuntua, a drugi koriste ostale Linux distribucije.

Iako su Shuttleworth i Google demantovali planove objavljivanja Goobuntua izvan kompanije, to je inspirisalo špekulacije da se Google upušta u operativne sisteme.

## Također pogledajte 
* Google
* Spisak Linux distribucija

## Vanjski linkovi 
* "Google radi na desktop Linuxu" 
* "Google radi na svom Linuxu" 
* "Glasine nisu tačne…"  - Mark Shuttleworth

Kategorija:Linux distribucije
Kategorija:Ubuntu
Elbuntu

**Elbuntu** je Linux distribucija bazirana na Ubuntuu ali sa Enlightenment grafičkim okruženjem. Trenutno je samo dostupan kao live CD ali instalacija na disk se još uvijek razvija.

Da bi održali veličinu ISO slike (), OpenOffice.org i Evolution, koji dolaze uz Ubuntu, su izbačeni iz izdanja. Abiword, Gnumeric i Sylpheed Claws su zauzeli njihovo mjesto.

## Također pogledajte 
* Kubuntu - sa KDEom
* Edubuntu - obrazovna verzija
* Xubuntu - sa Xfceom
* Ubuntulite - verzija za slabije računare
* Fluxbuntu - sa Fluxboxom
* nUbuntu

## Vanjski linkovi 
* Ebuntu na Ubuntu Wikiju

Kategorija:Ubuntu
George Stibitz

mini|250p|George Stibitz

**George Stibitz** (8. april 1925 – 31. januar 1995) bio je istraživač u Bell Labs, poznat po njegovom radu iz 1930-ih i 1940-ih godina vezanih za ostvarivanje Booleovih logičkih kola koristeći elektromehaničke releje.

Stibitz je bio vlasnik 38 patenata. Postao je član Dartmouth koledža 1964. godine, dok je od aktivnog istraživačkog rada odustao 1983. godine.

## Vanjski linkovi 
* http://www.google.com/patents?vid=2668661
* http://ei.cs.vt.edu/~history/Stibitz.html
* http://stibitz.denison.edu/

Stibitz, George
Stibitz, George
NUbuntu

**nUbuntu** ili **Network Ubuntu** je projekat mjenjanja postojeće Ubuntu Linux distribucije za servere i mrežne računare. Glavna ideja je održati Ubuntuovu lakoću korištenja i spojiti je sa popularnim testovima propusnosti (). Pored upotrebe na serverima i u mreži, nUbuntu se može koristiti i na desktopu.

## Sadržaj 
nUbuntu koristi nezahtjevni GUI Fluxbox da bi korištenje bilo brže, a ipak jednostavno i funkcionalno. Sadrži neke od najkorištenijih sigurnosnih programa za Linux, kao Ethereal, nmap, dSniff, i Ettercap.

## Izdanja 
Ispod je lista prošlih i trenutnih izdanja.

## Vanjski linkovi 
*Službena stranica
*Snimke nUbuntua 6.06 na OSDir.com

Kategorija:Ubuntu
Teleprinter

[235p|mini|Teleprinteri u upotrebi tokom [Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]]
**Teleprinter** () elektromehanička je pisaća mašina koja se koristi za prenos poruka s jedne na drugu tačku preko jednostavnih električkih provodnika, često samo parom žica. Poruke prenesene teleprinterom nazivale su se teleksi.

Danas je ovaj uređaj prevaziđen, izuzetak čine nerazvijene zemlje jer su pouzdaniji od telefona i faksa, a koristi se i u velikim preduzećima, bankama itd. Moderne forme ovih uređaja potpuno su elektronske i koriste ekrane umjestno printera. Teleprinter su izumili i usavršili mnogi inženjeri; najistaknutiji su Royal E. House, David E. Hughes, Edward Kleinschmidt, Charles Krum i Emile Baudot.

## Historija 
Teleksna mreža izumljena je 1920-ih. U početku su pozivni brojevi, zbog malog broja korisnika, bili veoma kratki u poređenju s današnjima.

## Način funkcije 
[220px|desno|mini|Teleks-poruka s [Bušena kartica|bušenim karticama iz 1905; teleprinter je proizvela kompanija Siemens & Halske]] 
U principu je riječ o pisaćim mašinama s telefonskim priključkom, a svaka ima odgovarajući kod za autentifikaciju (prepoznavanje korisnika). Poruke su pisane na tastaturi, a brzina ukucavanja veoma je bitna. Presporo ukucavanje povećava troškove za telefonsku liniju, dok prebrzo onemogućava prenos cijele poruke jer teleprinteri obično nemaju memoriju za podatke. Skuplji modeli koristili su kao memoriju bušene kartice. Teleprinteri koriste kanal od pet bitova, što omogućava 32 znaka za prenos.

### Brzina prenosa 
Maksimalna brzina prenosa iznosi 6,66 znakova po sekundi, što odgovara 50 bodova.

## Zanimljivosti 
*Crveni telefon*, kojim je uspostavljana hitna veza (pogledaj i One Time Pad) između Moskve i Washingtona, bio je ustvari teleprinter.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* D3FOE, Muzej teleprintera  

Kategorija:Telekomunikacije
Baltički štit

mini|Geološke provincije Baltičkog štita
**Baltički štit** je dio kratona i to sjevernozapadni dio istočnog Evropskog kratona.

Tokom prastarog geološkog perioda prekambrija prije više od milijardu godina na sjeveroistoku Evrope oblikovani su njeni najstariji i stoga najravniji prostori - Ruska ploča i Baltički štit.

Zbog uticaja vanjskih sila tokom miliona godina štit se sve više poravnavao pa su tamo sada najveće nizine.

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kratoni
Kategorija:Prirodna historija Evrope
Kategorija:Geologija Norveške
Kategorija:Geologija Švedske
Kategorija:Geologija Finske
Kategorija:Geologija Evropske Rusije
Kategorija:Sjeverna Evropa
Kategorija:Baltik