open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vodoopskrbna mreža

mini|Tipičan urbani ciklus vode u Sjedinjenim Državama|196x196piksel
**Vodovodna mreža** ili **vodovodni sistem** je sistem projektovanih hidroloških i hidrauličnih komponenti koje obezbjeđuju vodosnabdjevanje. Sistem vodosnabdijevanja obično uključuje sljedeće:

# Odvodni bazen (vidi prečišćavanje vode – izvori vode za piće)
# Tačka za prikupljanje sirove vode (iznad ili ispod zemlje) gdje se akumulira voda, kao što je jezero, rijeka ili podzemna voda iz podzemnog vodonosnika. Sirova voda se može prenijeti korištenjem nepokrivenih prizemnih akvadukta, pokrivenih tunela ili podzemnih vodovodnih cijevi do postrojenja za prečišćavanje vode.
# Objekti za prečišćavanje vode. Pročišćena voda se prenosi pomoću vodovodnih cijevi (obično podzemnih).
# Objekti za skladištenje vode kao što su rezervoari, rezervoari za vodu ili vodotornjevi. Manji sistemi za vodu mogu skladištiti vodu u Cisternama ili posudama pod pritiskom . Visoke zgrade će možda morati lokalno skladištiti vodu u posudama pod pritiskom kako bi voda stigla do gornjih spratova.
# Dodatne komponente za pritisak vode, kao što su pumpne stanice, možda će trebati biti smještene na izlazu iz podzemnih ili nadzemnih rezervoara ili cisterni (ako je gravitacijski tok nepraktičan).
# Cjevovodna mreža za distribuciju vode do potrošača (što mogu biti privatne kuće ili industrijske, komercijalne ili institucijske ustanove) i druge uporabne točke (kao što su požarni hidranti )
# Priključci na kanalizaciju (podzemne cijevi ili nadzemni jarci u nekim zemljama u razvoju) se uglavnom nalaze nizvodno od potrošača vode, ali se kanalizacijski sistem smatra zasebnim sistemom, a ne dijelom sistema vodosnabdijevanja.

Mrežom vodosnabdijevanja često upravljaju javna preduzeća u industriji vode.
[mini|[Projekt Central Arizona Aqueduct|Akvadukt projekta Central Arizona prenosi netretiranu vodu|237x237piksel]]
[lijevo|mini|Većina (tretirane) distribucije vode odvija se kroz podzemne cijevi poznate kao [vodovodi|255x255piksel]]
alt=water tub in black and white.|lijevo|mini|Čista voda za piće je neophodna za ljudski život.|218x218piksel
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Okolišno inženjerstvo
Kategorija:Hidraulika
Kategorija:Vodoopskrbna infrastruktura
Friedrich Heinrich Himmel

**Friedrich Heinrich Himmel** (20. novembar 1765. – 8. juni 1814.) bio je njemački kompozitor koji je djelovao tokom perioda muzičkog romantizma.

## Biografija 
Njemački kompozitor Himmel rođen je  u Treuenbrietzenu u Brandenburgu, Pruska, a prije nego što se posvetio muzici studirao je teologiju u Halleu.

Bio je samouk, a tokom privremenog boravka u Potsdamu dobio je priliku da pokaže svoju samostečenu vještinu sviranja na klaviru pred kraljem Frederikom Viljemom II, koji mu je nakon toga obezbijedio godišnju naknadu za kompletan završetak muzičkih studija. To je učinio učenjem kod Johanna Gottlieba Naumanna, koji je bio pod utjecajem italijanske kompozitorske škole, a stil te škole usvojio je i sam Himmel u svojim operama Umro je u Berlinu relativno mlad, u 48. godini života.

## Djela 
### Opere 
* *"Il primo navigatore"*, pastorale Venecija (1794.)
* *"La morte di Semiramide"*, opera serija Napulj (1795.)
* *"Fanchon oder das Leyermädel"*, singspiel Berlin (1804.)
* *"Die Sylphen"* zauberoper, Berlin (1806.)
* *"Der Kobold"*, komična opera, Beč (1813.)
* *"Alessandro"* (1799)
* *"Vasco di Gama"* (1801.)
* *"Frohsinn und Schwarmerei"* (1801.)

### Lieder 
* *"Alexis send ich dich"*
* *"Vater unser"*
* *"Gebet während der Schlacht: Vater ich rufe dich!"*
* *"Die Blumen und der Schmetterling"*, lieder ciklus

### Crkvena muzika i kantate 
* Dvije mise
* *"Te Deum"*, za četiri glasa i orkestar
* *"Salve Regina"*, za četiri glasa i instrumente
* *"Beatus vir"*, za četiri glasa i instrumente
* *"In exitu Israel"*
* *"Dixit Dominus"*
* *"Das Vertrauen auf Gott"*, kantata
* *"Das Lob Gottes"* ("Singet dem Herrn")
* *"Lobe den Herren"*, za hor i orkestar
* *"Psalmen Davids"*, za dva glasa i orkestar
* Tri kantate za hor i orkestar:
** *"Was betrubst du dich"*
** *"Heilig ist mein Beherrscher"*
** *"Wann Gott auch aufs Tiefste"*
* *"Trauer-Cantate zur Begräbnissfeyer Friedrich Wilhelm II von Preussen"*, za četiri glasa i orkestar
* *"146. psalam"*
* *"Vater unser"*, von Mahlmann
* druga djela crkvene muzike u rukopisu

## Izvori 
Kategorija:Umrli 1814.
Kategorija:Rođeni 1765.
Kategorija:Kompozitori iz perioda romantizma
Kategorija:Njemački operski kompozitori
Glynis Johns

**Glynis Johns** (5. oktobra 1923 - 4. januara 2024) bila je britanska glumica.

Johns je rođen u Pretoria, Južnoafrička Republika. Njen otac je bio Mervyn Johns, velški glumac koji je stekao slavu kao zvijezda britanskih filmova tokom Drugog svjetskog rata. Njena majka bila je Alyce Steele-Wareham, australska pijanistica.

Na ekranu je debitovala 1938., a postala je istaknuta 1940-ih nakon uloge u filmu *Miranda* (1948).

Johns je bila nominirana za Oscar za najbolju sporednu žensku ulogu za ulogu u *The Sundowners* (1960). Nominirana je za Zlatni globus za najbolju glumicu – drama za ulogu u *The Chapman Report* (1962). Glumila je gospođu Winifred Banks u muzičkom filmu Walt Disney *Mary Poppins* (1964).

Johns se povukla iz glume 1999. Umrla je 4. januara 2024. u Los Angeles, SAD, u dobi od 100 godina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1923.
Kategorija:Umrli 2024.
Kategorija:Biografije, Pembroke
Kategorija:Britanske glumice
1600-te

Dekada **1600-ih** trajala je od 1. januara 1600. do 31. decembra 1609. godine.

## Događaji 
## Ličnosti 
### Rođeni 
### Umrli 
* Elizabeta I, engleska kraljica

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://fashionhistory.fitnyc.edu/1600-1609/
Pride & Prejudice (zvučna podloga)

thumb|200px|desno|"Pride & Prejudice"
***Muzika iz filma Ponos i predrasude*** je tonski zapis za istoimeni film iz 2005., koji je komponirao Dario Marianelli, a izveli su ga Jean-Yves Thibaudet na klaviru uz pratnju Engleskog kamernog orkestra. Film *Ponos i predrasude* je snimljen prema istoimenom romanu *Ponos i predrasude* engleske književnice Jane Austen objavljenom 1813. 

Marianelli je bio nominovan za nagradu Oscar za najbolje postignuće u muzici za filmove, originalnu filmsku muziku i dvije nominacije za World Soundtrack Awards.

"Razglednica Henryju Purcellu" zasnovana je na temi iz scenske muzike engleskog baroknog kompozitora Henryja Purcella, a korištena je u pozorišnom komadu *Abdelazar*, koju je kao temu za varijacije koristio savremeni engleski kompozitor Benjamin Britten u "The Young Person's Guide to the Orchestra."

## Pozadina 
Saradnja između italijanskog kompozitora Darija Marianelija i filmskog režisera Joea Wrighta započela je kada je Paul Webster, koji je radio s Marianellijem na filmu *The Warrior* iz 2001., upoznao Marianelija s Wrightom. U njihovom prvom razgovoru, Marianelli i Wright razgovarali su o ranim sonatama za klavir Ludwiga van Beethovena, a koje su "postale referentna tačka" i "polazna tačka" za originalnu filmsku muziku. Osim Beethovenovih kompozicija, kao značajna muzička podloga poslužili su i muzički komadi poput "Meryton Townhall" i "The Militia Marches In" (s flautom) inspirisani vremenom odvijanja radnje filma  i svakako s namjerom određenog predstavljanja tog vremena. Kompozicije "Meryton Townhall" i "Another Dance" sadržavale su stvarne plesne nagovještaje koji su odgovarali kasnom 18. stoljeću. Prema muzičkom kritičaru Williamu Ruhlmannu, Marianelijeva partitura imala je "snažan romantičarski ukus koji prati poznatu romantičnu radnju". 

Glumci u više scena sviraju klavire prema ranije urađenom scenariju pa je Marianeli bio prisiljen da završi nekoliko klavirskih djela prije početka snimanja. Prema njegovim riječima, "Ta klavirska djela su već sadržavali sjeme onoga što sam kasnije razvio u filmsku muziku, kada sam napustio historijsku ispravnost zbog intimnijeg i emotivnijeg tretmana priče". Marianeli nije bio prisutan kada su glumci svirali njegovu muziku zbog rođenja njegove druge kćerke.  Na soundtracku (tonskom zapisu), muziku za klavir je snimio francuski pijanist Jean-Yves Thibaudet, kojeg je Wright smatrao jednim od najvećih pijanista na svijetu, a Thibaudeta je pratio Engleski kamerni orkestar. Tonski zapis je na kraju sadržavao sedamnaest instrumentalnih muzičkih numera, kompozicija organizovanih i izvedenih na drugačiji način u odnosu na film. 

Prema trenutnim podacima bila je to prva od ukupno pet saradnji između Marianelija i Wrighta.

## Spisak pjesama 
## Izvori 

Kategorija:Filmska muzika
Lockheed Martin X-59 Quesst

**Lockheed Martin X-59 Quesst** ("Tiha supersonična tehnologija"), ponekad nazvan **QueSST**, je američki eksperimentalni supersonični avion koji se razvija u Skunk Works-u za NASA -in projekt Demonstrator leta sa niskim zvučnim zidom. Idejni projekt je započeo u februaru 2016. godine, a X-59 će biti isporučen NASA-i 2021. godine na testiranje leta 2024. godine. Očekuje se da će krstariti brzinom  1510 km/h na visini od 16 800 metara, stvarajući nizak nivo od 75 percipiranih decibela (PLdB) za procjenu prihvatljivosti nadzvučnog transporta.
[mini| Model u [Aerotunel|aerotunelu u NASA Langleyju, septembar 2017.]]
U februaru 2016., Lockheed Martin je dobio idejni ugovor o dizajnu, s ciljem da leti u vremenskom okviru 2020. godine. Model od 9% trebao je biti testiran u aerotunelu od 0,3 do 1,6 maha između februara i aprila 2017. Idejni pregled projekta trebao je biti završen do juna 2017.  Dok je NASA primila tri upita za svoj zahtjev za prijedloge u augustu 2017., Lockheed je bio jedini ponuđač.

Lockheed Martin je 5. januara 2024. objavio saopštenje za javnost o "otkrivanju" X-59 u roku od nedjelju dana.  Završeni avion otkriven je 12. januara 2024. prema planu.
mini| Karakteristike X-59

## Reference 

Kategorija:Supersonični transport
Kategorija:NASA programi
Kategorija:Stranice s nepregledanim prevodom
Katrin Apel

**Katrin Apel**, rođena 4. maja 1973. u Erfurtu, tada u Istočnoj Njemačkoj, je nekadašnja istočnonjemačka i njemačka biatlonka. Apel je jedna od najuspješnijih njemačkih biatlonki, dvostruka je osvajačica zlatne olimpijske medalje i četverostruka svjetska prvakinja.

## Biografija 
## Karijera 
### Olimpijske igre 
### Svjetska prvenstva 
### Svjetski kup 
## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1973.
Kategorija:Biografije, Erfurt
Kategorija:Njemački biatlonci
Kategorija:Njemački olimpijci u biatlonu
Kategorija:Istočnonjemački biatlonci
Kategorija:Svjetski prvaci u biatlonu
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Njemačka)
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Njemačka)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 1998.
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2002.
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2006.
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Njemačka)
Šarlo akrobata

**Šarlo akrobata** bila je jugoslavenska novovalna grupa osnovana 1980. u Beogradu. Bili su važan čin jugoslavenske novovalne scene i ostavili su traga na cjelokupnoj muzičkoj sceni bivše Jugoslavije.

Grupa je nastala iz progresivne / hard rok grupe Limunovo drvo koju su osnovali gitarist i pjevač Milan Mladenović i gitarist Dragomir 'Gagi' Mihajlović. Doživjela je nekoliko promjena u postavi, a zatim dolaskom basista i pjevača Dušana 'Koja' Kojića i bubnjara Ivana 'Vd' Vdovića grupa se usmjerava prema novovalnoj muzici. Nakon što su u aprilu 1980. nastupili kao predgrupa Pankrtima, Mihajlović je napustio grupu, a preostala tri člana promijenila su ime u Šarlo akrobata, jugoslavenski nadimak za lik Charlieja Chaplina "Skitnica". Godine 1981. trio je snimio četiri pjesme koje su objavljene na kompilacijskom albumu *Paket aranžman*. Danas se ovaj album smatra jednim od najutjecajnijih izdanja u historiji rok-muzike bivše Jugoslavije. Kasnije te godine grupa objavljuje svoj debitantski album *Bistriji ili tuplji čovjek biva kad...* koji je primio ogromna priznanja kritičara. Međutim, grupa se raspada zbog nepomirljivih razlika među članovima. 

Nakon raspada benda, Mladenović s Vdovićem i Mihajlovićem osniva grupu Katarina II, koja nakon odlaska potonje dvojice mijenja ime u Ekatarina Velika. Kojić osniva Disciplinu Kičme, kojoj 1995. mijenja ime u Disciplin A Kitschme. Vdović je umro 1992. od AIDS-a, nakon čega je uslijedila smrt Milana Mladenovića od raka gušterače 1994.

## Članovi 
**Bivši članovi**

* Milan Mladenović&nbsp;– gitara, vokali (april 1980 – oktobar 1981)
* Dušan Kojić "Koja"&nbsp;– bas-gitara, vokali (april 1980 – oktobar 1981)
* Ivan Vdović "VD"&nbsp;– bubnjevi, prateći vokali (april 1980 – oktobar 1981)
* Dragomir Mihajlović "Gagi"&nbsp;– gitarar (april 1980)

: Napomena: Dragomir Mihajlović ovdje je uvjetno naveden kao član benda, budući da je izvedbu Limunovog drva na otvaranju Pankrta u aprilu 1980. bend smatrao svojim prvim nastupom, iako su odmah nakon nastupa promijenili ime u Šarlo akrobata.

## Diskografija 
### Studijski albumi 
* *Bistriji ili tuplji čovjek biva kad...* (1981)

## Literatura 
* *EX YU ROCK enciklopedija 1960-2006*,  Janjatović Petar;  
* "Meni je tvoj mozak drag...", Petar Luković, Džuboks, 7. novembar 1980.
* "Muzika, aranžmani i tekst: Šarlo Akrobata", Branko Vukojević, Nebojša Pajkić, Džuboks, 11. septembar 1981.
* "BISTRIJI ILI TUPLJI ČOVEK BIVA KAD - 25 godina kasnije: Ja želim jako… snažno", Dušan Kojić "Koja", Popboks, 29. decembar 2006.
* Antonić, Duško; Štrbac, Danilo (1998). YU 100: najbolji albumi jugoslovenske rok i pop muzike. Belgrade: YU Rock Press

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Šarlo Akrobata naLast.fm
* Šarlo Akrobata na Discogsu
* Šarlo Akrobata na B92.fm

Kategorija:Jugoslavenske novovalne grupe
Kategorija:Jugoslavenske pank-rok grupe
Kategorija:Muzičke grupe osnovane 1980.
Kategorija:Muzičke grupe raspuštene 1981.
Kategorija:Muzičke grupe iz Beograda
Saviors

**Saviors** (stilizovano kao ''''''SAVIORS''''*) četrnaesti je studijski album američke rok-grupe Green Day. Objavljen je 19. januara 2024. pod izdavačkom kućom Reprise Records.

## Pozadina 
Saviors je snimljen u Londonu  i Los Angelesu, a grupa je surađivala s producentom Robom Cavallom po prvi put nakon albuma *¡Tré!'' iz 2012. Rani izvještaji tvrdili su da će njihov nadolazeći album biti naslovljen 1972, što označava godinu rođenja sva tri člana.

U maju 2023. procurio je demo "One Eyed Bastard". Prije izlaska albuma, bend je svirao "1981" tokom svog nastupa uživo na Festivalu d'été de Québec 16. jula 2023. Album je najavljen 24. oktobra 2023. i objavljen je njegov glavni singl "The American Dream Is Killing Me". Napisana i snimljena kao jedna od posljednjih pjesama za album, Billie Joe Armstrong otkrio je da su odmah nakon snimanja odlučili objaviti pjesmu kao glavni singl. Pjesma predstavlja "pogled na način na koji tradicionalni američki san ne funkcionira za mnogo ljudi", ali ih umjesto toga povrijeđuje. Grupa je prvi put izvela singl i još jednu pjesmu pod nazivom "Look Ma, No Brains!" na festivalu When We Were Young u Las Vegasu, Nevada.

Dana 4. novembra 2023. spisak pjesama procurio je u britanskoj trgovini ploča Banquet Records, prije nego što ga je kasnije potvrdila stranica Warner Musica. Dužinu pjesama na spisku otkrila je francuska muzička trgovina pod nazivom Qobuz. Drugi singl, "Look Ma, No Brains!", objavljen je 2. novembra 2023. Grupa je 4. decembra najavila treći singl s albuma "Dilemma". Objavljen je 7. decembra 2023, zajedno s muzičkim spotom. Četvrti singl s albuma, "One Eyed Bastard", objavljen je 5. januara 2024.

Green Day će krenuti na stadionsku turneju kroz Sjevernu Ameriku i Evropu koja će započeti u maju 2024, zajedno sa Smashing Pumpkins, Rancid, Linda Lindas, Nothing but Thieves, The Hives, The Interrupters, Donots i Maid of Ace.

## Omot 
Naslovnica albuma je uređena verzija fotografije iz Sjevernoirskog sukoba, koja prikazuje mladića po imenu Paul Kennedy kako drži kamen na Falls Roadu u Belfastu, ispred automobila u pokretu s gorućom hrpom smeća u pozadini. Lice mladića je izmijenjeno kako bi izgledalo nasmijanije.

## Spisak pjesama 
## Zasluge 
**Green Day**

* Billie Joe Armstrong – glavni vokali, gitare
* Mike Dirnt – bas-gitara, prateći vokali
* Tré Cool – bubnjevi, udaraljke

**Produkcija**

* Rob Cavallo – producent
* Chris Lord-Alge – miksanje
* Ted Jensen – mastering

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 2024.
Kategorija:Albumi u izdanju Reprise Recordsa
Kategorija:Albumi Green Daya
Svjetski kup u biatlonu 2023/2024.

**Svjetski kup u biatlonu 2023/24.** (zvanično: *BMW IBU World Cup Biathlon*) je 47. po redu takmičenje biatlonaca za Svjetski kup u biatlonu u organizaciji Međunarodnog biatlonskog saveza (IBU). Niz takmičenja je počeo 25. novembra 2023. u švedskom Östersundu, a planirano je da se završi 17. marta 2024. u kanadskom Canmoru. Vrhunac takmičenja  je Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2024. u češkom Nové Město na Moravěu. Rezultati sa Svjetskog prvenstva neće se bodovati za plasman u Svjetskom kupu. Za vrednovanje i pravo učestvovanja korišteni su rezultati IBU kupa 2022/23.

## Kalendar takmičenja 
## Startne kvote 
; Muškarci

; Žene

## Bodovanje 
Od sezone 2022/23. koristi se novi sistem bodovanja u kome pobjednik dobija 90 bodova, drugi 75, treći 60 itd. Ovaj sistem je zamijenio sistem od sezone 2008/09. po kojem je pobjednik dobijao 60 bodova, drugi 54, treći 48 i svaki slijedeći plasman pet, četiri, tri, dva ili jedan bod manje.

## Muškarci 
### Rezultati 
### Pojedinačni rezultati 
### Tabele 
## Žene 
### Rezultati 
### Pojedinačni rezultati 
### Tabele 
## Mješovita štafeta
### Rezultati 
### Pojedinačni rezultati 
### Tabele 
## Pobjede u Svjetskom kupu 

; Muškarci

; Žene

## Povlačenja 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica IBU-a
* Službena stranica sa bankom podataka IBU-a

Kategorija:2023. u biatlonu
Kategorija:2024. u biatlonu
*
Caesarus

**Caesarus** (poznat kao *Césaro* na portugalskom i španskom) bio je poglavica Luzitana, protokeltskog plemena iz zapadne Hispanije. Slijedio je i kasnije zamijenio Punika kao njihovog glavnog vojskovođu tokom Luzitanskog rata.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://books.google.com/books?id=0ukKAwAAQBAJ&printsec=frontcover&dq=isbn:9788490123836&hl=en&newbks=1&newbks_redir=1&sa=X&ved=2ahUKEwiByZn24Z2TAxUvxgIHHTHxB5cQ6AF6BAgHEAM

Kategorija:155. p. n. e.
Kategorija:Stranice s nepregledanim prevodom
Katarina II (album)

**Katarina II** je prvi studijski album rok-grupe Ekatarina Velika, kojeg je 1984. objavila slovenska izdavačka kuća ZKP RTLJ. Ovaj muzički sastav u to vrijeme se nazivao Katarina II. Album je naznačio osnovnu estetiku grupe koja se temelji na instrumentalnoj preciznosti, gustim melodijskim teksturama, te energiji i osjećajnosti post-panka. 

## Pozadina i kompozicija 
Ekatarina Velika svoj prvi LP snima u studiju Enca Lesića, ali zbog kvaliteta uvjeta rada muzički materijal je propao. Na snimanju je gostovao glumac Bule Goncić koji je svirao frule. Na poziv Srđana Marjanovića 1984. za RTV Ljubljanu ponovo su snimili iste pjesme u produkciji Đorđa Petrovića, a gosti su bili Mario Čelik na kongama i saksofonista Jurij Novoselić iz grupe Film. Većinu tekstova na ovom albumu napisao je Milan Mladenović, a tekstove za pjesme "Vrt" i "Platforme" napisao je Dragomir Mihajlović. Tekst za pjesmu "Kad krenem ka..." napisala je Margita Stefanović, dok je tekst za pjesmu "Treba da se čisti" grupno potpisan.

Nedugo nakon izlaska albuma dolazi do novih promjena u grupi - Mihajlović odlazi u zatvor, a nakon odsluženja kazne grupa ga obavještava da više nije član Katarine II. Međutim, kako je Mihajlović polagao prava na ime, grupa ga je morala promijeniti. U isto vrijeme, Ivan Vdović zbog problema s drogom napušta i grupu koja je preuzela ime Ekaterina Velika, po ruskoj carici Katarini II.

## Spisak pjesama 
## Zasluge 
### Članovi grupe 
* Milan Mladenović – gitara, vokali
* Dragomir Mihajlović – gitara
* Margita Stefanović – klavijature
* Bojan Pečar – bas-gitara
* Ivan Vdović – bubnjevi

### Gosti 
* Mario Čelik (Film) – konge
* Jurij Novoselić (Film) – saksofon

## Reference 
Kategorija:Albumi iz 1984.
Kategorija:Albumi Ekatarine Velike
Suvad Katana

**Suvad Katana** bio je bosanskohercegovački nogometaš i reprezentativac. Igrao je na poziciji libera.

## Karijera 
Počeo je igrati nogomet u omladinskom pogonu Željezničara. U prvom timu debitovao je u sezoni 1987/88. protiv Crvene zvezde. Iako još tinejdžer, bio je redovan starter u sljedećim sezonama.

Godine 1992. počeo je rat u Bosni i Hercegovini i Katana je s Gordanom Vidovićem i Mariom Stanićem najprije otišao u Švicarsku, a kasnije je prešao u Belgiju, gdje je igrao za Genk, Gent i Anderlecht. Nakon jedne sezone u turskom Adanasporu vratio se u Belgiju i nastupao za Lokeren, u kojem je i završio karijeru zbog hronične povrede koljena.

Bio je jedan od najboljih odbrambenih igrača u Belgijskom prvenstvu tokom 1990-ih.

## Reprezentacija 
Debitovao je 24. aprila 1996. protiv Albanije, a posljednju utakmicu odigrao je 15. oktobra 1998. protiv Litvanije. Sakupio je deset nastupa u nacionalnom dresu.

## Lični život 
Nakon završetka igračke karijere radio je u firmi za nekretnine svog nekadašnjeg saigrača Vidovića.

Iznenada je preminuo 8. januara 2005. nakon srčanog zastoja. Iza njega su ostali supruga i dvoje djece.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na *National-Football-Teams.com* 
* Profil na sajtu Nogometnog saveza Turske 

Kategorija:Rođeni 1969.
Kategorija:Umrli 2005.
Kategorija:Biografije, Trnovo
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Nogometaši Željezničara
Kategorija:Nogometaši Genka
Kategorija:Nogometaši Genta
Kategorija:Nogometaši Anderlechta
Kategorija:Nogometaši Adanaspora
Kategorija:Nogometaši Lokerena
Kategorija:Bosanskohercegovački sportisti 20. vijeka
Evropsko prvenstvo u rukometu 2024.

**Evropsko prvenstvo u rukometu 2024.**  je bilo šesnaesto izdanje prvenstva koje se održalo u Njemačkoj od 10. do 28. januara 2024. godine. Ovo je bilo treće prvenstvo na kojem je učestvovalo 24 ekipe. 

## Kvalifikacije 
Napomena: **Podebljano** označava prvaka dok *Italik* označava domaćina datog prvenstva.

## Dvorane 
## Sudije 
18 sudija odabrano je 25. septembra 2023.

## Preliminarno takmičenje 
### Grupa A
----

----

### Grupa B
----

----

### Grupa C
----

----

### Grupa D
----

----

### Grupa E
----

----

### Grupa F
----

----

## Glavna runda
Bodovi i golovi osvojeni u preliminarnim grupama protiv ekipa koje su prošle dalje su preneseni u glavnu rundu.

### Grupa I
----

----

----

### Grupa II
----

----

----

=Nokaut faza=
### Kostur
### Utakmica za 5. mjesto
### Polufinalna
----

### Utakmica za treće mjesto
### Finale
## Konačni poredak 
## Statistika 
#### Najbolji strijelci 
#### Najbolji golmani 
### Ekipa prvenstva 
Ekipa prvenstva objavljena je 28. januara 2024.

## Reference 
Kategorija:Evropsko prvenstvo u rukometu
Kategorija:2024. u rukometu
Kategorija:Sportski događaji u toku
Smart Lander za istraživanje Mjeseca

**Smart Lander za istraživanje Mjeseca** (**SLIM** ) je misija sletanja na Mjesec Japanske agencije za istraživanje svemira (JAXA). Do 2017. planirano je da lender bude lansiran 2021. ali je to odgođeno do 2023. zbog kašnjenja SLIM-ove misije, X-Ray Imaging and Spectroscopy Mission (XRISM). Uspješno je lansiran 6. septembra 2023. u 23:42 UTC (7. septembra 08:42 po japanskom standardnom vremenu). 1. oktobra 2023. lender je izvršio svoju trans-lunarnu injekciju. Ušao je u orbitu oko Mjeseca 25. decembra 2023. i sletio 19. januara 2024. u 15:20 UTC. Kao rezultat toga, Japan je postao peta zemlja koja je mehko sletjela na površinu Mjeseca.

Iako je uspješno sletio, njegovo operativno stanje je nejasno jer solarni paneli nisu orijentisani prema Suncu, čime ne uspijevaju generisati dovoljno energije. Lender je radio na internu bateriju, koja je tog dana bila potpuno ispražnjena. Operateri misije se nadaju da će se lender probuditi nakon nekoliko dana kada bi sunčeva svjetlost trebala pogoditi solarne panele.

Dva rovera LEV 1 i 2, raspoređena dok je lender lebdio neposredno prije nego što je sletio, rade kako je planirano, a LEV-1 komunicira nezavisno sa zemaljskim stanicama.

## Reference 
Kategorija:CS1 upotrebe (japanski)
Kategorija:Koordinate koje nisu na Wikipodacima
Station F

Startup Launchpad Demo Day 2024]]
**Station F** je poslovni inkubator za startup, koji se nalazi u 13. pariskom okrugu. Poznat je kao najveći startup objekat na svijetu.

Smješten u bivšem željezničkom skladištu robe, ranije poznatom kao la Halle Freyssinet (otuda "F" u Station F). Objekat od 34.000 m2 (370.000 kvadratnih stopa) zvanično je otvorio predsednik Emmanuel Macron u junu 2017. godine i pruža kancelarijski smeštaj za do 1.000 početnika i kompanija u ranoj fazi, kao i za korporativne partnere kao što su Facebook, Microsoft i Naver.

Stanica F ima niz partnerstava za start-up programe namijenjene poduzetnicima. Partneri su Google, Ubisoft i Zendesk.

Kampus je partner raznih škola, kao što je HEC Paris, najbolja evropska poslovna škola.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Station F

Kategorija:Francuska
Tatra T1

**Tatra T1** je najstariji model čehoslovačkih tramvaja koncepcije PCC. Tramvaj je proizveden u periodu 1952. – 1958. u tvornicama ČKD Tatra i ČKD Staljingrad. U proizvodnji su ga zamijenili tramvaji tipa Tatra T2.

## Konstrukcija 
T1 je jednosmjerni četveroosovinski tramvaj koji potiče iz američkog PCC koncepta. Na jednoj strani karoserije su troja vrata; tramvaj je originalno opremljen trolom (pantograf je testiran u 1960-ih godina) i električnom opremom tipa TR32 sa diodnom regulacijom.

## Nabavka tramvaja 
U 1970-ih godina, neki tramvaji T1 su modernizirani postavljanjem nove karoserije tramvaja T3 na tramvajske baze T1 (npr. Prag, Most-Litvinov). Posljednji tramvaji T1 saobraćali su u Plzeňu 4. aprila 1987. godine i poslani su u muzej u Plzeňu.

## Istorijska vozila 
## Reference 
Kategorija:Tramvajska vozila Tatra
Olimpijske igre mladih

**Olimpijske igre mladih** (**YOG**) su međunarodni multi-sportski događaj za sportiste između 15 i 18 godina u organizaciji Međunarodnog olimpijskog komiteta. Igre se održavaju svake četiri godine u raspoređenim ljetnim i zimskim događajima u skladu sa trenutnim formatom Olimpijskih igara, iako obrnutim redoslijedom od Zimskih olimpijskih igara koje se održavaju u prestupnim godinama umjesto Ljetnih olimpijskih igara. Prva letnja verzija održana je u Singapuru od 14. do 26. augusta 2010. godine, dok je prva zimska verzija održana u Insbruku, Austrija od 13. do 22. januara 2012. godine.

Ideju o ovakvom događaju iznio je Johann Rosenzopf iz Austrije, 1998. godine. Dana 6. jula 2007. godine, članovi Međunarodnog olimpijskog komiteta (MOK) na 119. sjednici MOK-a u Guatemala Cityju odobrili su kreiranje omladinske verzije Olimpijskih igara, s namjerom da podijele troškove održavanja događaja između MOK-a i grada domaćina, dok je putne troškove sportista i trenera trebao platiti MOK. Ove igre će takođe sadržati programe kulturne razmene i prilike za učesnike da upoznaju olimpijske sportiste.
mini|Prvi logo Olimpijskih igara mladih
mini|Drugi logo Olimpijskih igara mladih
[mini|Zastave zemalja učesnica na [Ljetne olimpijske igre mladih 2010|Ljetnim olimpijskim igrama mladih 2010]]

## Reference 
Kategorija:Olimpijske igre
Velika recesija

**Velika recesija** je bila period izrazitog općeg pada uočenog u nacionalnim ekonomijama u globalu, odnosno recesije koja se dogodila krajem 2000-ih. Razmjer i vrijeme recesije varirali su od zemlje do zemlje (vidi kartu).  Tada je Međunarodni monetarni fond (MMF) zaključio da je to bio najteži ekonomski i finansijski slom od Velike depresije. Jedan rezultat je bio ozbiljan poremećaj normalnih međunarodnih odnosa.

Uzroci Velike recesije uključuju kombinaciju ranjivosti koje su se razvile u finansijskom sistemu, zajedno sa nizom pokretačkih događaja koji su počeli pucanjem stambenog balona u Sjedinjenim Državama 2005-2012.  Kada su cijene stanova pale i vlasnici kuća počeli da napuštaju svoje hipoteke, vrijednost hipotekarnih vrijednosnih papira u posjedu investicionih banaka opala je u periodu 2007-2008, uzrokujući nekoliko kolapsa ili spašavanja u septembru 2008. Ova faza 2007–2008 nazvana je kriza hipotekarnih kredita druge kategorije. Kombinacija banaka koje nisu u mogućnosti da obezbijede sredstva preduzećima, i vlasnika kuća koji otplaćuju dugove, a ne da se zadužuju i troše, dovela je do Velike recesije koja je zvanično počela u SAD u decembru 2007. godine i trajala do juna 2009. godine, produživši tako preko 19 meseci.  Kao i kod većine drugih recesija, čini se da nijedan poznati formalni teorijski ili empirijski model nije mogao precizno predvidjeti napredak ove recesije, osim manjih signala naglog porasta vjerovatnoće prognoze, koje su još uvijek bile znatno ispod 50%.

## Reference 
Kategorija:Svjetska ekonomija
Multi-sportski događaj

[mini|[Olimpijski park kraljice Elizabete u Londonu.]]**Multi-sportski događaj** je organizovani sportski događaj, koji se često održava više dana, koji uključuje takmičenje u mnogim različitim sportovima između organizovanih timova sportista iz (uglavnom) nacionalnih država. Prvi veliki, moderni, višesportski događaj međunarodnog značaja bile su Olimpijske igre, prvi put održane u moderno doba 1896. godine u Atini, Grčka, a inspirisane antičkim olimpijskim igrama, jednim od niza takvih događaja održanih u antici. Većina modernih multi-sportskih događaja ima istu osnovnu strukturu. Igre se održavaju tokom nekoliko dana ui oko "grada domaćina", koji se mijenja za svako takmičenje. Zemlje šalju nacionalne timove na svako takmičenje, koje se sastoje od pojedinačnih sportista i timova koji se takmiče u širokom spektru sportova. Sportisti ili timovi dobijaju zlatne, srebrne ili bronzane medalje za prvo, drugo i treće mesto. Svaka utakmica se uglavnom održava svake četiri godine, iako su neka godišnja takmičenja.

Drevne olimpijske igre, koje su prvi put održane 776. godine prije nove ere, bile su preteča Modernih olimpijskih igara, iako je njihovo prvo izdanje sadržavalo samo trku, a broj sportskih takmičenja je proširen u kasnijim izdanjima.

## Reference 
Kategorija:Višesportski događaji
Kategorija:Sportska terminologija
Kategorija:Sportska takmičenja
Kategorija:Sportski događaji
Safranbolu

**Safranbolu** je grad u provinciji Karabük u crnomorskoj regiji Turske. Grad je sjedište istoimenog okruga. Prema podacima iz 2022. godine u gradu je živjelo 52.999 stanovnika. 
Nalazi se oko 9 kilometara sjeverno od grada Karabüka, 200&nbsp;km sjeverno od glavnog grada Ankare i oko 100&nbsp;km južno od obale Crnog mora. 
Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 508 m.

## Etimologija 
Ime grada potiče od termina *šafran* i grčke riječi polis što znači *grad*, budući da je Safranbolu tokom historije bio trgovačko mjesto i centar za uzgoj šafrana.

## UNESCO 
Safranbolu je 1994. godine uvršten na listu UNESCO-ve svjetske baštine zbog svojih dobro očuvanih kuća i arhitekture iz osmanlijskog doba.

Stari grad čuva mnoge historijske građevine, sa 1008 registrovanih historijskih artefakata. Između ostalog tu su: privatni muzej, 25 džamija, 5 grobnica, 8 historijskih fontana, 5 turskih kupatila, 3 karavan-saraja, hstorijska kula sa satom, sunčani sat i stotine kuća i vila. Tu su i humke antičkih naselja, grobnica u stijeni i historijskih mostova. Stari dio grada nalazi se u dubokoj uvali, u prilično suhom području, u sjeni planina. Noviji dio grad se nalazi na platou, oko dva kilometra zapadno od Starog grada.

## Galerija 

File:20180107_Safranbolu_1946_(39779008132).jpg
File:20180107_Safranbolu_1943_(39779017602).jpg
File:20180107_Safranbolu_1942_(39810646531).jpg
File:20180107_Safranbolu_1940_(39810654251).jpg
File:20180107_Safranbolu_1941_(24940479487).jpg
File:20180107_Safranbolu_1945_(39101010504).jpg
File:20180107_Safranbolu_1993_(39778928982).jpg
File:20180107_Safranbolu_2001_(25938148028).jpg
File:20180107_Safranbolu_2067_(28031784569).jpg
File:Old Government House - 2014.10 - panoramio.jpg

## Gradovi prijatelji 
Grad ima potpisane sporazume o bratimljenju sa sljedećim gradovima:
* Jelabuga, Rusija i
* Ohrid, Sjeverna Makedonija.

## Reference 
Kategorija:Svjetska baština u Turskoj
Tatra T2

**Tatra T2** je model čehoslovačkog tramvaja proizvedenog u tvornicama ČKD Tatra i ČKD Staljingrad u periodu 1958. – 1962.

## Verzije i rekonstrukcije tramvaja 
* Tatra T2
* Tatra T2SU (za Sovjetski Savez)
* Tatra T2R (diodna oprema TR37)

## Konstrukcija 
T2 dolazi iz koncepta svog prethodnika, Tatra T1. To je jednosmjerno četveroosovinsko tramvajsko vozilo. Karoserija je produžena i proširena i po izgledu je sličnija PCC konceptu. Na jednoj strani su troja vrata (verzija T2SU ima dvoja vrata). Tramvaji su imali TR36 diodnu regulaciju. Tramvaj može voziti na kolosijeku od 1435&nbsp;mm, ali i na kolosijeku od 1000&nbsp;mm, te na različitim širinama kolosijeka, za razliku od tramvaja T1. Tramvaj je originalno opremljen trolom. Na prednjoj i zadnjoj strani postoje otvori za regulacione kablove. Tramvaji su imali jedan far sa prednje strane.

## Prototip 
Između 1954. i 1955. godine izgrađena su prva dva tramvaja T2. Oba tramvaja su testirana u Pragu 1955. (prvi prototip je g.b. 6001, drugi 6002). Prvi prototip poslat je u Olomouc 1964. godine sa garažnim brojem 115.

Drugi prototip testiran je u Liberecu na širini od 1000&nbsp;mm. Potom je predat u Bratislavu gdje je vozio do 1977. godine. Na kraju je predat Pragu, a od 1999. godine je dio Muzeja javnog prijevoza u Pragu.

## Nabave tramvaja 
Preduzeće za javni prevoz u Pragu naručilo je 5 tramvaja tipa T2, ali zbog nedostatka fabričkih kapaciteta tramvaji nikada nisu isporučeni.

## Istorijska vozila 
## Reference 
Kategorija:Tramvajska vozila Tatra
Historijsko područje Istanbula

**Historijsko područje Istanbula** obuhvata grupu lokacija u glavnom istanbulskom okrugu Fatih. Ovi lokaliteti su 1985. uvršteni na UNESCO-ov spisak svjetske baštine.

Ovo mjesto svjetske baštine uključuje zgrade i građevine kao što su: Sarayburna, palaču Topkapı, Aja Sofiju, džamiju sultana Ahmeda, Aja Irenu, Zejrek džamiju, Sulejmanija džamiju, Malu Aja Sofija i zidove Konstantinopolja.

## Zone 
Mjesto svjetske baštine obuhvata četiri zone, oslikavajući glavne faze historijskog razvoja grada kroz njegove najprestižnije znamenitosti:

* Arheološki park, koji je 1953. i 1956. godine definisan na vrhu poluostrva;
* gradska četvrt Süleymaniye, dio grada zaštićen 1980. i 1981. godine;
* četvrt Zeyrek, zaštićen 1979. godine;
* područje gradskih zidina, zaštićeno 1981. godine.

## Zagađenje zraka 
Zagađenje zraka u Turskoj, kao što je sitna prašina usljed saobraćaja, predstavlja ozbiljan problem u Istanbulu. Iako je historijsko poluostrvo početkom 21. vijeka uglavnom pješačka zona studija iz 2015. je pokazala da je ovo dio grada koji bi trebao imati najviše koristi od zone niske emisije štetnih gasova. Međutim, ovaj dio Istanbula nije u potpunosti pješačka zona i još uvijek je "orijentisan na automobile".

## Galerija 

Datoteka:Topkapı_-_01.jpg|Topkapi saraj
Datoteka:Istanbul_asv2020-02_img45_Hagia_Sophia.jpg|Aja Sofija
Datoteka:Exterior of Sultan Ahmed I Mosque, (old name P1020390.jpg).jpg|Džamija sultana Ahmeda
Datoteka:Süleymaniye Mosque exterior view.JPG|Sulejmanija džamija
Datoteka:Süleymaniye Mosque interior view.JPG|Unutrašnjost Sulejmanija džamija
Datoteka:Molla Zeyrek Camii.jpg|Zejrek džamija
Datoteka:Theodosian Walls of Constantinople, Istanbul (24053561188).jpg|Gradske zidine

## Reference 
Kategorija:Historija Istanbula
Kategorija:Svjetska baština u Turskoj
Zavisna teritorija

thumb|right|Zavisne teritorije u svijetu|346x346piksel
**Zavisna teritorija** je teritorija koja nema punu političku nezavisnost ili suverenost kao suverena država i nalazi se izvan integralnog područja državne kontrole.

Zavisna teritorija se obično razlikuje od podnacionalnih entiteta, koji se smatraju dijelom integralne teritorije vladajuće države. Podnacionalni entitet obično predstavlja osnovnu podjelu države, dok zavisna teritorija često ima visok stepen autonomije od kontrolne države. Historijski, većina kolonija se smatralo zavisnom teritorijom njihove kontrolne države. Zavisne teritorije generalno održavaju visok stepen političke autonomije. U isto vrijeme, ne smatraju se sve autonomne teritorije zavisnim i nisu sve zavisne teritorije autonomne. Većina naseljenih zavisnih teritorija ima sopstveni ISO 3166 kod.

Neki politički entiteti imaju poseban status priznat međunarodnim ugovorom ili sporazumom koji rezultira određenim stepenom autonomije ili različitim imigracionim pravilima. One se nekada smatraju zavisnim teritorijama, ali ih zvanično njihove kontrolne države smatraju svojim integralnim dijelom. Primjeri su Olandska ostrva (Finska) i Hong Kong (Kina).

## Reference 
*
Kategorija:Spiskovi država
Kategorija:Teritorije
Kategorija:Suverenost
Binačka Morava

**Binačka Morava** () jest rijeka u Sjevernoj Makedoniji i na Kosovu. Jedina je rijeka koja iz Sjeverne Makedonije otječe u crnomorski sliv.

## Tok 
Izvire ispod Skopske Crne gore, sjeverno od Skoplja. Nastaje spajanjem Ključevske i Slatinske reke i dobija ime Golema reka. Odatle teče još 4 km kroz Sjevernu Makedoniju, a zatim prelazi granicu kod sela Binač u općini Vitina na Kosovu, po kojem je i nazvana. Dalje teče pored Vitine, a potom i pored Gnjilana, za koje je nekad imala veliku važnost. Tok se nastavlja prema selima Domorovce i Končulj, a nekoliko kilometara nizvodno od njih spaja se s Preševskom Moravicom i tvori Južnu Moravu.

Desne pritoke Binačke Morave jesu Letnica, Pisjani, Laštice, Slubice i Lapuša. Ovi su potoci kratki, brzi, s dubokim i uskim klancima i izraženom erozivnom snagom.

Lijeve su pritoke Sojeva, Žitija, Crnica, Livoć, Maleševec, Prilepnica i Krivareka (Kriva reka). Potonja se od ostalih razlikuje ne samo po dužini i protoku nego i po površini sliva (612 km2).

## Protok 
Prosječan mjesečni protok Binačke Morave počinje znatno rasti u februaru, kada je veći od januarskog za 2,89 m3/s u Domorovcu i 356 m3/s u Kermjanu. U odnosu na period februar–mart ovaj protok na prvom lokalitetu veći je za 2,35 m3/s, a u Kermjanu za 2,20 m3/sec, dok je najveći u martu. Minimalni protok zabilježen je u augustu na oba lokaliteta. Binačka Morava inače je izrazito bujičarskog karaktera.

## Reference 
## Literatura 
* 

Kategorija:Rijeke u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Rijeke na Kosovu
Kategorija:Crnomorski sliv
Spisak predsjednika skupština Bosne i Hercegovine

U ovom članku navedeni su predsjednici skupština Bosne i Hercegovine kroz historiju.

## Napomene 
## Također pogledajte 
* ZAVNOBiH
* Narodna skupština Bosne i Hercegovine
* Skupština Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine
* Skupština Republike Bosne i Hercegovine
* Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine

## Reference 
Kategorija:Politika Bosne i Hercegovine
Kategorija:Spiskovi vezani za politiku u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine
Kategorija:Skupština Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Skupština Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Narodna skupština Bosne i Hercegovine
Kategorija:ZAVNOBiH
Plakat

**Poster** je veliki list koji se postavlja ili na javni prostor za promociju nečega ili na zid kao ukras. Obično posteri uključuju i tekstualne i grafičke elemente, iako poster može biti u potpunosti grafički ili u potpunosti tekst. Plakati su dizajnirani da budu i privlačni i informativni. Posteri se mogu koristiti u razne svrhe. Oni su često oruđe oglašivača (posebno događaja, muzičara i filmova), propagandista, demonstranata i drugih grupa koje pokušavaju prenijeti poruku. Plakati se također koriste za reprodukciju umjetničkih djela, posebno poznatih djela, i općenito su jeftini u odnosu na originalno umjetničko djelo. Međutim, moderni poster, kakvog ga poznajemo, datira iz 1840-ih i 1850-ih godina kada je štamparska industrija usavršila litografiju u boji i omogućila masovnu proizvodnju.mini|Poster za Holzer Fashion Store, 1902
mini|Policija ponekad može postaviti poster kako bi javnost obavijestila o kriminalcu.
[mini| [Litografija|Litografski poster za *Ranch 10*, predstavu Harryja Mereditha na zapadnjačku temu koja je otvorena u New Yorku u augustu 1882.]]

## Reference 
Kategorija:Komunikacijski dizajn
Kategorija:Grafički dizajn
Archive.today

**archive.today** (ili **archive.is**) je web stranica za arhiviranje, osnovana 2012. godine, koja sprema snimke na zahtjev, i ima podršku za JavaScript -teške stranice kao što su Google Maps i progresivne web aplikacije kao što je Twitter. archive.today snima dva snimka: jedan replicira originalnu web stranicu uključujući sve funkcionalne linkove uživo; drugi je snimak ekrana stranice.

Web stranica ne pruža informacije o identitetu operatora.

## Historija 
Archive.today je osnovan 2012. godine. Stranica se prvobitno označila kao archive.today, ali je u maju 2015. promijenila primarno ogledalo u archive.is.

U januaru 2019. počeo je da odbacuje domen archive.is u korist drugih ogledala.

## Reference 
Kategorija:Historija Interneta
Katalog maglina i zvjezdanih jata

**Katalog maglina i zvijezdanih jata (CN)** jest astronomski katalog maglina koji je prvi put objavio 1786. William Herschel, uz pomoć svoje sestre Caroline Herschel. Kasnije ga je njegov sin, John Frederick William Herschel, 1864. proširio u **Opći katalog maglina i zvijezdanih jata (GC)**. CN i GC su prethodnici Novog općeg kataloga (NGC) Johna Louisa Emila Dreyera, sastavljenog 1888. a koji koriste sadašnji astronomi.

## Historija 
Katalog maglina i zvjezdanih jata je prvi put objavio William Herschel 1786. u *Philosophical Transactions of the Royal Society of London*. Godine 1789. dodao je još 1.000 unosa, i na kraju još 500 1802, čime je katalog imao ukupno 2.500 unosa. Ovaj katalog je nastao upotrebom slova i kataloških brojeva kao identifikatora. Veliko "H" iza koje slijedi kataloški upisni broj predstavlja stavku.

Godine 1864. John Frederick William Herschel (Vilijamov sin) je proširio CN u Opći katalog maglina i jata zvijezda (GC).  GC je sadržavao 5.079 unosa. Komplementarno izdanje kataloga kao Opći katalog 10.300 višestrukih i dvostrukih zvjezda je posthumno objavljeno. Malo "h" praćeno brojem kataloške stavke predstavljao je stavku. Godine 1886. predložio je izradu drugog dodatka Općem katalogu, ali je Kraljevsko astronomsko društvo zatražilo od Dreyera da umjesto toga sastavi novu verziju. To je dovelo do objavljivanja Novog općeg kataloga (NGC) 1888. i njegova dva proširenja, Indeksnih kataloga (IC), 1895. i 1908.

## Reference 
Kategorija:1786. u nauci
Kategorija:Astronomski katalozi
Egipćani

**Egipćani** (     ,  ; egipatski arapski  مَصرِيِّين,  ; koptski  ⲣⲉⲙⲛ̀ⲭⲏⲙⲓ ) su etnička grupa porijeklom iz doline Nila u Egiptu . Egipatski identitet je usko vezan za geografiju. Stanovništvo je koncentrisano u dolini Nila, malom pojasu obradivog zemljišta koji se proteže od Prvog katarakta do Mediterana i okružen pustinjom i sa istoka i sa zapada. Ova jedinstvena geografija bila je osnova razvoja egipatskog društva od antike.

Dnevni jezik Egipćana je kontinuum lokalnih varijanti arapskog; najpoznatiji dijalekt je poznat kao egipatski arapski ili *masri*. Osim toga, značajna manjina Egipćana koji žive u Gornjem Egiptu govori saidijski arapski . Egipćani su pretežno sljedbenici sunitskog islama sa šiitskom manjinom i značajnim dijelom koji slijede domaće sufijske redove. Značajan postotak Egipćana su koptski kršćani koji pripadaju Koptskoj pravoslavnoj crkvi, čiji je liturgijski jezik, koptski, najnovija faza staroegipatskog jezika i još uvijek se koristi u molitvama zajedno sa egipatskim arapskim.
mini|300x300piksel| Karta gustine naseljenosti Egipta.
Procjenjuje se da ima 105,3 miliona Egipćana. Većina je porijeklom iz Egipta, gdje Egipćani čine oko 99,6% stanovništva.
mini|Egipatski starješina, 1860-ih
mini|Zavodnik zmija u Egiptu, 1860-te

## Reference 
Kategorija:Etničke grupe Egipta
Kategorija:Biografije, Egipat
Kategorija:CS1 upotrebe (hebrejski)
Kategorija:Narodi s Bliskog istoka
Ante Sučić

**Ante Sučić** (1929 - 1986) bio je društveno-politički radnik i ekonomista. Bio je gradonačelnik Sarajeva od 1975. do 1981. kada je Sarajevo dobilo organizaciju 14. Zimskih olimpijskih igara 1984.

## Biografija 
### Rani život i početak karijere 
Sučić je rođen 1929. godine u Olovu. Diplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu.

Karijeru je počeo u preduzeću "Vaso Miskin Crni" u Sarajevu, a nakon toga je došao i na funkcije predsjednika Općine Novo Sarajevo te generalnog direktora Željezničko-transportnog preduzeća Sarajevo.

Nakon uspješne kandidature Sučić je obavljao funkciju predsjednika Izvršnog odbora Organizacionog komiteta ZOI '84 te bio zadužen za izgradnju sportskih objekata.

Umro je 27. januara 1985. godine. Pokopan je na gradskom groblju Bare.

## Reference
Evropsko prvenstvo u rukometu 2026.

**Evropsko prvenstvo u rukometu 2026.** je sedamnaesto izdanje EHF Evropskog rukometnog prvenstva. Prvenstvo se održava u tri države (Danska, Švedska i Norveška) i traje od 15. januara do 1. februara 2026.

## Kvalifikacije 
### Kvalifikovane ekipe 
Napomena: **Podebljano** označava prvaka dok *Italik* označava domaćina datog prvenstva.

## Dvorane 
Prvenstvo će se igrati u četiri dvorane u četiri grada: jedna u Danskoj (Herning, Grupe A i B), jedna u Norveškoj (Oslo, Grupe C i D), i dvije u Švedskoj (Malmö i Kristianstad, Grupe E i F). Glavna runda će se igrati u Herning i Malmö.

## Reference 
Kategorija:Evropsko prvenstvo u rukometu
Kategorija:2026. u rukometu
Kategorija:2026. u Danskoj
Kategorija:2026. u Švedskoj
Nikola Filipović

**Nikola Filipović** (15. oktobar 1926 – 2001) bio je jugoslavenski i bosanskohercegovački pedagog, profesor Univerziteta u Sarajevu i društveno-politički radnik. U periodu od 1988. do 1989. bio je predsjednik Predsjedništva SR Bosne i Hercegovine.

## Biografija 
Rođen je 15. oktobra 1926. u Gradacu, kod Posušja. U Mostaru je završio Učiteljsku školu, a u Beogradu 1958. studije pedagogije na Filozofskom fakultetu.

Nakon studija radio je kao predavač i upravnik Političke škole u Mostaru, a od 1958. do 1963. bio je asistent na katedri za filozofiju na Filozofskom fakultetu u Sarajevu. Doktorirao je 1962. sa tezom *"Vaspitna vrednost literarnih pokušaja mladeži"*.

Od 1963. bio je docent za pedagogiju, od 1968. vanredni profesor i od 1973. redovni profesor. Glavno područje njegovog rada bila je didaktika. Od 1959. sarađivao je u više pedagoških časopisa, a od 1962. do 1970. uređivao je časopis *Naša škola*. Od 1993. bio je član Hrvatskog društva za znanost i umjetnost u Sarajevu.

Početkom 1970-ih bio je potpredsjednik Republičke konferencije Socijalističkog saveza radnog naroda Bosne i Hercegovine (SSRN). Nakon što je zbog umiješanosti u aferu "Neum" Mato Andrić podnio ostavku u Predsjedništvu SR Bosne i Hercegovine, Filipović je izabran na njegovo mjesto, a u periodu od aprila 1988. do aprila 1989. nalazio se na dužnosti predsjednika Predsjedništva.

## Djela 
* *Problem formiranja cjelovite ličnosti u socijalističkom društvu*, Sarajevo 1963.
* *Vannastavna aktivnost učenika*, Sarajevo 1963, 1969. i 1983.
* *Vaspitna vrijednost literarnog stvaralaštva mladih*, Sarajevo 1968.
* *Stvaralaštvo u nastavi*, Sarajevo 1969.
* *Odnos pedagogije i politike*, Sarajevo 1971.
* *Idejnost u nastavi*. Sarajevo 1972.
* *Didaktika 1*, Sarajevo 1977, 1981, 1983;
* *Didaktika 2*, Sarajevo 1980, 1984.
* *Zakonitosti nastavnog procesa*, Sarajevo 1977.
* *Teorija nastave*, Sarajevo 1980.
* *Osnovi didaktike i psihologije univerzitetske nastave* (koautor), Sarajevo 1982.
* *Pedagoška misao Josipa Broza Tita*, Sarajevo 1982.
* *Mogućnosti i dometi stvaralaštva učenika i nastavnika*, Sarajevo 1988.

## Reference 
## Literatura 
*  

Kategorija:Rođeni 1926.
Kategorija:Umrli 2001.
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Biografije, Posušje
Kategorija:Jugoslavenski političari
Kategorija:Bosanskohercegovački komunisti
Kategorija:Jugoslavenski komunisti
Kategorija:Društveno-politički radnici SFRJ
Kategorija:Društveno-politički radnici SR Bosne i Hercegovine
Kategorija:Profesori na Univerzitetu u Sarajevu