open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Houseparty (aplikacija)

**Houseparty** jest aplikacija koja omogućava pojedinačno ili grupno video dopisivanje putem mobilnih i desktop aplikacija. Korisnici dobijaju obavijest kada su prijatelji na mreži i dostupni za grupno video dopisivanje. U prosjeku, korisnici provode oko 51 minut dnevno na aplikaciji. Pokrenuo ga je Life on Air, Inc. 2016. godine a dostupan je na iOS i Android mobilnim uređajima i macOS uređajima.

## Razvoj 
Houseparty je objavljen u App Store i Play Store u februaru 2016 pod pseudonimom. Razvijen je tokom 10 mjeseci s web stranicom koja je preusmjerena na aplikaciju Houseparty u oktobru 2016. Kompanija je prikupila 52 miliona dolara finansijskih sredstava od kompanije Sequoia Capital krajem 2016. godine. Svaka sesija može ugostiti do osam učesnika. Od 2018. godine dostupan je na macOS-u.

Kako su mnoge zemlje zabranile slobodno kretanje i okupljanje u većim brojevima tokom pandemije koronavirusa 2019/20, aplikacija je doživela veliki rast u popularnosti. Od marta 2020. godine Houseparty je šesta najpopularnija besplatna aplikacija u App Storeu u Sjedinjenim Američkim Državama, a najpopularnija aplikacija na Novom Zelandu, Kanadi i Ujedinjenom Kraljevstvu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Softver za Android
Kategorija:Softver za iOS
Indeksni katalog

**Indeksni katalog** (, skraćeno IC, *Indeksni katalog maglina i nakupina zvijezda*) jest prvo veliko ažuriranje Novog općeg kataloga i predstavlja spisak objekata iz svemira koji je sastavio astronom John L. E. Dreyer krajem 19. i početkom 20. stoljeća. 

Indeksni katalog služi kao dodatak NGC-u i sadrži dodatnih 5.386 objekata, zajednički poznatih kao IC objekti. Godine 1895. objavljen je IC I koji sadrži 1.520 objekata i 1908. IC II, koji sadrži 3.866 objekata. 

NGC i IC katalozi zajedno sadrže 13 226 objekata svemira.

## Astronomski katalozi 
* Katalozi objekata iz svemira 
* Messierov katalog 
* Novi opći katalog 
* Caldwellov katalog

## Reference
Kategorija:Astronomski katalozi
Kategorija:NGC objekti
Kategorija:IC objekti
Kategorija:Dokumenti iz 1888.
Kategorija:1888. u nauci
Zoom Video Communications

mini|Reklama za Zoom na međunarodnom aerodromu Denver
**Zoom Video Communications** jest američka kompanija sa sjedištem u San Joseu u Kaliforniji. Poznata je po pružanju usluga udaljenih konferencija koja kombinuje videokonferencije, mrežne sastanke, dopisivanje i mobilnu saradnju.

## Historija 
Zoom je 2011. osnovao Eric Yuan, vodeći inženjer iz Cisco Systems koji je radio na WebEx. U februaru 2015. godine, broj učesnika koji su koristili glavni proizvod Zoom Meetings, dostigao je 40 miliona pojedinačnih korisnika, i pretplaćenih 65.000 organizacija.

U martu 2019. Zoom je odlučio da izađe na javnu berzu NASDAQ. Dionice su 28. aprila 2019. skočile za 72%, nakon što je kompanija postala javna, s početnom javnom ponudom od 36 dolara po dionici. Završetkom javnih ponuda, vrijednost firme je procijenjena na nešto manje od 16 milijardi dolara.

### Korištenje za vrijeme COVID-19 pandemije  
Početkom 2020. godine upotreba Zooma naglo se povećala kada su škole i kompanije počele koristiti platforme za rad na daljinu, kao odgovor na pandemiju koronavirusa 2019 (COVID-19), s povećanjem od 67% od početka 2020. do sredine marta.

Zoom je također postao popularna društvena platforma tokom pandemije. Zoom je također stekao popularnost među starijim korisnicima i porodicama razdvojenim smjernicama o socijalnom udaljavanju.

## Proizvodi 
Zoom nudi besplatne video konferencije za do 100 učesnika, uz vremensko ograničenje od 40 minuta. S plaćenom pretplatom moguće je imati više učesnika i veće vremensko ograničenje, kao i neke naprednije funkcije. Zoomov softver zatvorenog koda je u skladu s FedRAMP, HIPAA, PIPEDA i PHIPA i GDPR.

Između 2015. i sredine 2016. godine, Zoom Video Communications najavio je izvornu podršku za Skype for Business i integraciju sa Slackom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Softver za videokonferencije
Google Hangouts

**Google Hangouts** jest Googleov komunikacijski softverski proizvod. Prvobitno Google Plusa, Hangouts je postao samostalan proizvod 2013. godine, kada je Google počeo s integrisanjem mogućnosti iz Google+ Messengera i Google Talka u Hangouts. U 2017. godini Google je počeo razvijati Hangouts kao proizvod sumjeren na komunikaciju za poslovne svrhe. Hangouts je sada dio G Suite linije proizvoda i sastoji se od dva glavna proizvoda: Google Hangouts Meet i Google Hangouts Chat. Google je također sa integracijom Google Voicea, svog proizvoda IP telefonije, u Hangouts.

## Historija  
Prije lansiranja Hangoutsa, Google je imao više sličnih ali tehnološki različitih platformi za komunikaciju. Među njima, bili su Google Talk (baziran na XMPP), Google+ Messenger, i Hangouts koji je bio u sklopu Google+. Vremenom bili su fragmentirani i neunificirani, i s konkurencijom od kao što su Facebook Messenger, iMessage, i WhatsApp, Google je odlučio da krene iznova i napravi sasvim novi proizvod za komunikaciju i kolaboraciju.

## Mogućnosti 
Hangouts omogućava razgovore između dva ili više korisnika. Usluzi se može pristupiti putem interneta putem Gmaila ili putem mobilnih aplikacija dostupnih za Android i iOS.

### Google Hangouts Meet 
Google Hangouts Meet jest Googleova usluga za video komunikaciju. Jedna je od dvije aplikacije koja čini novu verziju Google Hangouta, a druga je Google Hangouts Chat.

Google je u martu 2017. službeno pokrenuo Hangouts Meet  Usluga je predstavljena kao aplikacija za video konferencije za do 30 učesnika, opisana kao verzija Hangouts-a pogodna za firme. Karakteristike za korisnike G Suitea uključuju:

* Do 100 članova po pozivu za korisnike G Suite Basic, do 150 za korisnika G Suite Business i do 250 za korisnike G Suite Enterprise 
* Mogućnost pridruživanja sastancima s interneta ili putem Android ili iOS aplikacije 
* Mogućnost pozivanja na sastanke sa pozivnim brojem 
* Pozivni brojevi zaštićeni lozinkom za korisnike G Suite Enterprise Edition 
* Integracija s Google kalendarom  
* Dijeljenje ekrana za predstavljanje dokumenata, proračunskih tablica ili prezentacija 
* Enkriptovani pozivi između svih korisnika 
* Podnapisi generirani u stvarnom vremenu

### Google Hangouts Chat 
Google Hangouts Chat usluga je razmjene trenutnih poruka koju je razvio Google.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt

Kategorija:VoIP softver
Kategorija:Softver za Android
Kategorija:Softver za iOS
Kategorija:Google softver
Kategorija:Telekomunikacijske usluge
Sonja Davidović

**Sonja Davidović** (rođena 1980. godine u Bihaću) bosanskohercegovačka je političarka i trenutna ministrica porodice, omladine i sporta Republike Srpske. Članica je Socijalističke partije. 
## Biografija 
Davidović je rođena 1980. u Bihaću, gdje je završila osnovno obrazovanje. Gimnaziju je završila u Banjoj Luci, nakon čega se upisuje na Pravni fakultet Univerziteta u Banjoj Luci. 2012. je položila Pravosudni ispit. Prije izbora za ministricu, 11 godina je radila u Ministarstvu pravde Republike Srpske.

Nakon Općih izbora u Bosni i Hercegovini 2018. i forimiranju nove Vlade RS sa Radovanom Viškovićem kao premijeru, Davidović je izabrana za novu ministricu porodice, omladine i sporta. 18. decembra 2018. je od strane Narodne skupštine Republike Srpske službeno imenovana na tu poziciju. 
## Reference 
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Političari Socijalističke partije (Bosna i Hercegovina)
Kategorija:Rođeni 1980.
Kategorija:Biografije, Bihać
Kategorija:Ministri Republike Srpske
Kategorija:Političari Republike Srpske
Kategorija:Živi ljudi
Uppsalski opći katalog galaktika

mini|Patuljasta galaksija UGC 1281.
**Uppsala generalni katalog galaksija** (Uppsala Opšti katalog galaksija, akronim UGC) je astronomski katalog koji je 1973 godine sastavio i objavio švedski astronom Peter Nilson.

Katalog je spisak od 12.921 galaksija vidljivih sa sjeverne hemisfere.

Katalog sadrži uglavnom sve galaksije sjeverno od deklinacije -02 ° 30 ' i do graničnog promjera 1,0 arkminuta ili do prividne magnitude od 14,5. Glavni izvor podataka su snimci iz Palomarskog atlasa neba preuzeti sa Zvjezdarnice Mount Palomar (POSS). Ovaj katalog objedinjuje i galaksije promjera manjeg od 1,0 arkminuta, ali svjetlije od 14,5 magnitude iz Katalog galaktika i galaktičkih skupova (CGCG).

Katalog sadrži opise galaksija i njihovih okolnih područja, kao i uobičajene klasifikacije sistema i uglove položaja za spljoštene galaksije. Promjeri galaksija su uvršteni u katalog, a podjele i opisi dati su na način koji omogućava što je moguće precizniji prikaz pojave galaksija na otiscima. Tačnost koordinata je samo onolika koliko je neophodno za identifikaciju galaksija.

## Reference 
Kategorija:Astronomski katalozi
Berberidaceae

***Berberidaceae*** su porodica sa 18 rodova cvjetnica, uobičajeno zvana porodica **berberika** ili **žutika**. Uključena je u red Ranunculales, a obuhvata oko 700 poznatih vrsta. od kojih je većina u rodu *Berberis*. Mogu biti  stablašice, grmovi i jenogodišnje zeljaste biljke.

U Bosni i Hercegovini se uzgajaju kao ukrasne, parkovske biljke.

## Rodovi
**Achlys* 
**Alloberberis* 
**Berberis* 
**Bongardia* 
**Caulophyllum* 
**Diphylleia* 
**Dysosma*
**Epimedium* 
**Gymnospermium* 
**Jeffersonia* 
**Leontice* 
**Mahonia* 
**Moranothamnus* 
**Nandina*  
**Podophyllum* 
**Ranzania* 
**Sinopodophyllum* 
**Vancouveria*

Sistem APG IV  iz  2016.  prepoznaje porodicu i smješta je u red Ranunculales u kladusu eudikotiledone.
U nekim starijim klasifikacijama,  porodica *Berberidaceae* je uključivala samo četiri roda (*Berberis*, *Epimedium*, *Mahonia* i *Vancouveria*), dok su se drugi rodovi vodili u odvojenim porodicama: *Leonticaceae* (*Bongardia*, *Caulophyllum*, *Gymnospermium*, *Leontice*), *Nandinaceae* (*Nandina*) i *Podophyllaceae* (*Achlys*, *Diphylleia*, *Dysosma*, *Jeffersonia*, *Podophyllum*, *Ranzania*, *Sinopodophyllum*).
Rod *Mahoni*je usko povezana s berberisom i mnogi botaničari uključeni ga uključuju u taj rod. Međutim, rezultati nedavnih filogenetičkih analiza  DNK  vratili su rod *Mahonia*, iako je sa šačicom vrsta i  prebačena je  u novoopisane rodove  *Alloberberis* (ranije *Mahonia* sekcija *Horridae*) i *Moranothamnus* (ranije vrsta *Mahonia claireae*). Vrste rodova *Mahonia* i *Berberis* mogu  hibridizirati, pri čemu su hibridi svrstani u rod x*Mahoberberis*.
Rod *Diphyllaea* je usko povezan ili je možda uklopljen u *Podophyllum*. Umjesto sadašnjeg trenda podjelde roda  *Podophyllum* na tri roda (*Podophyllum*, plus *Dysosma* i *Sinopodophyllum*), očekuje se uključivanje *Diphyllaea* u veći * Podophyllum*.

## Galerija

Berberidaceae_California_Barberry.jpg|*Berberis pinnata* 
Berberidaceae Mahonia Swaseyi.jpg|*Berberis swaseyi*
Berberis darwinii from the Berberidaceae (8406231651).jpg|*Berberis darwinii* 
Berberis empetrifolia, fruit (8625238212).jpg|*Berberis empetrifolia*

## Referencee
## Vanjski linkovi
* Berberidaceae, Leonticaceae, Nandinaceae, Podophyllaceae in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards), *The families of flowering plants.*
* Berberidaceae links  
* Chilean Berberidaceae, by Chileflora


Kategorija:Dikotiledone
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Oserijati

[mini|desno|Plemena u [Iliriku za vrijeme Batonovog ustanka 6. godine]]

**Oserijati** bili su ilirsko-panonsko pleme, koje je živjelo kraj rijeke Save, blizu ušća rijeke Vrbasa. Nalazili su se između Kolapijana i Breuka, pa se predpostavlja da su se Kolapijani, Varcijani i Oserijati izdvojili iz velikog plemena Breuka, koje se nakon velikog ilirskog ustanka (6–9. n. e) rascijepilo na više manjih dijelova.

## Arheologija 
Na području Oserijata, u selu Donja Dolina, na desnoj obali rijeke Save, otprilike 17&nbsp;km nizvodno od Gradiške, nalazi se arheološki lokalitet Donja Dolina. Proglašen je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

Povremeno naseljavanje u Donjoj Dolini počinje u III milenijumu pne. u doba eneolita, o čemu svjedoči bakarna sjekira pločastog oblika. Novo naseljavanje je u prvoj polovini II milenijuma p. n. e, u doba ranog bronzanog doba, o čemu svjedoči bronzana sjekira i bodež. Oko 1200. p. n. e, početkom kasnog bronzanog doba na ovom lokaliteu započinje kontinuirano naseljavanje populacija iz Podunavlja i sjeverne Panonije, pripadnika Kulture polja s urnama. Prodor Kelta u Panoniju desio se sredinom IV stoljeća pne. Život u ravničarskom otvorenom naselju traje sve do I vijeka n. e, kada je definitivno napušteno.

## Reference 
Kategorija:Panoni
Montpellier Business School

**Montpellier Business School** je evropska poslovna škola sa kampusima u Montpellieru. Osnovana 1897.
MBS je bila rangirana na 69. mjestu među evropskim poslovnim školama u 2019. godini od strane Financial Times -a. MBS također ima program doktorskih studija, kao i nekoliko master programa u specifičnim područjima menadžmenta, kao što su marketing, finansije i preduzetništvo.
Programi škole su trostruko akreditovani od strane međunarodnih udruženja AMBA (Association of MBAs ), EQUIS (European Quality Improvement Systems) i AACSB (Association to Advance Collegiate Schools of Business). Škola ima više od 17700 alumnija u oblasti biznisa i politike, kao što su Eric Besson (bivši francuski ministar).

## Reference
## Vanjski linkovi
* Službena web stranica 

Kategorija:Univerziteti u Francuskoj
Crkva svetog proroka Jeremije (Bijelske Kruševice)

**Crkva svetog proroka Jeremije** se nalazi na vrhu Jeremijinog brda (716 metara nadmorske visine), iznad sela Bijelske Kruševice sa jedne i Kostanjice sa druge strane, općina Herceg Novi, Boka kotorska, Crna Gora. Hram malih dimenzija je jedna od pet crkava parohije Bijelsko-kruševičke i u vlasništvu je Mitropolije crnogorsko-primorske Srpske pravoslavne crkve.

## Historija 
Starija crkva na tom mjestu je postojala u 17. vijeku, ali je zbog čestih gromova vremenom uništavana. Stari običaj toga kraja je bila gradnja crkava na vrhovima brda, ali su one danas rijetko posjećene, uglavnom na dan hramovne slave. Novija crkva je podignuta 1868. godine od mještana Bijelskih Kruševica i okolnih sela. Kako je i ona bila često rušena od udara gromova, više puta je renovirana. Do crkve, na najvišem vrhu ovog kraja, se dolazi strmim i teško pristupačnim stazama. Na dan svetog proroka Jeremije (14. maja po gregorijanskom kalendaru), ako je vedro vrijeme, sveštenoslužitelji i vjerni narod odlaze u ovu crkvu da služe svetu liturgiju. Običaj koji se sačuvao je da se na ovaj dan čita koljenopreklona molitva svetom mučeniku Trifunu, za zaštitu polja i vinograda. 2007. godine crkva dobija novoizgrađeni zvonik i zvono, dar porodice Radinović iz Tivta. Posljednja obnova crkve bila je 2009. godine.

## Reference 
Kategorija:Crkve u Crnoj Gori
Kategorija:Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori
Kategorija:Crkve u Herceg Novom
Kategorija:Crkve Mitropolije crnogorsko-primorske
Elatinaceae

***Elatinaceae***  je porodica cvjetnica sa oko 35 (do možda 50) vrsta iz dva roda: *Elatine* i *Bergia*. *Elatine* je pretežno vodna zeljaste, a begije su  polugrmovo do grmovi.  Vrste roda *Elatine* široko su rasprostranjene  po cijelom svijetu od umjerenog do tropskog područja, sa najvećom raznolikosti u umjerenim zonama. *Bergia* je nađena u umjerenim do tropskim dijelovima  Evroazije i Afrike, s dvije tropske i jednom vrstom iz  tropski do umjerenih zona u  Americi. Centar biološke raznolikosti roda * Bergia * je tropski  Stari svijet, koji  je ujedno i centar bioraznolikosti porodice. Ni jedan rod nije pronađen u arktičkim ekosistemima.

Članovi porodice imaju dvospolne cvjetove, obično male, jednostruke ili u imama, s dvije do pet preklapajućih latica. Biljke imaju nasuprotne ili nabubrene listove, koji mogu imati žlijezde duž rubova, a imaju stipule. Vodene biljke iz roda *Elatine* često imaju smanjene organe, kao dio prilagodbe vodena staništa.

„Vodene trava“  (*Elatine hexandra*), član ove porodice,  i dvije slične vrste (*Elatine hydropiper* i   *Elatine macropoda*) često se uzgajaju u akvarijima.

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Malpighiales
Abel Azcona

desno|mini|300x300piksel|Umjetnik Abel Azcona tokom *smrti umjetnika* u Madridu Círculo de Bellas Artes.
[desno|mini|300x300piksel|*Očevi Azcone* održani u [Madridu.]]
**Abel Azcona**  (Madrid, 1. april 1988) španski je umjetnik specijaliziran za performans. Njegov se rad, sa izrazitim autobiografskim aspektom,  očituje u umjetničkim medijima koji se rađaju iz performansa i razvijaju se u instalacije, skulpture, video umjetnosti, slikanje ili pisanje, s književnim djelima od eseja, do književnih ili memorijalnih tekstova. Njegova prva djela bila su o ličnom identitetu, nasilju i granicama bola, evoluirajući u djela kritičke, političke i društvene prirode.

Njegovi radovi izloženi su u izložbama i galerijama širom svijeta, pri čemu su ostvarili međunarodnu projekciju na Venecijanskom Arsenalu, Azijskom bijenalu umjetnosti u Daki i Tajpeju, Lionskom bijenalu, Međunarodnom festivalu Miami Performance ili Bangladeško živo biennale umjetnosti. Osim toga, Azcona je prisutna u raznim nacionalnim i međunarodnim muzejima i kulturnim centrima kao što su Malaga Centar za suvremenu umjetnost, Muzej moderne umjetnosti u Bogoti, Umjetnička liga Hjuston, Muzej Leslie Lohman iz New Yorka ili Círculo de Bellas Artes iz Madrida . Muzej savremene umjetnosti Bogote posvetio joj je retrospektivnu izložbu.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1988.
Celastraceae

***Celastraceae*** (syn. *Brexiaceae*, *Canotiaceae*, *Chingithamnaceae*, *Euonymaceae*, *Parnassiaceae*, *Siphonodontaceae* i *Stackhousiaceae*),  je porodica cvjetnica sa 96 rodova i 1.350 vrsta. Obuhvata zeljaste biljke loze, grmove i male  stablašice reda Celastrales. Velika većina rodova  rasprostranjeni su u tropima  (*Celastrus* i *Euonymus* su vretenasti grmovi),  * Maytenus * je u umjerenoj klimi,  a * Parnassia*  u alpskom i arktičkom podneblju.

Uključuje otprilike 100 rodova:
## Rodovi 
Kompletiran spisak rodova je:

* *Acanthothamnus*&nbsp;&nbsp;&nbsp;
* *Allocassine*
* *Anthodon*
* *Apatophyllum*
* *Apodostigma*
* *Arnicratea*
* *Bequaertia*
* *Brassiantha*
* *Brexia*
* *Brexiella*
* *Campylostemon*
* *Canotia*
* *Cassine*
* *Catha*
* *Celastrus*
* *Cheiloclinium*
* *Crocoxylon*
* *Crossopetalum*
* *Cuervea*
* *Denhamia*
* *Dicarpellum*
* *Dinghoua*
* *Elachyptera*
* *Elaeodendron*
* *Empleuridium*
* *Euonymus*
* *Euonymopsis*
* *Fraunhofera*
* *Gloveria*
* *Glyptopetalum*
* *Goniodiscus*
* *Gyminda*
* *Gymnosporia*
* *Hartogiella*
* *Hartogiopsis*
* *Hedraianthera*
* *Helictonema*
* *Hexaspora*
* *Hippocratea*
* *Hylenaea*
* *Hypsophila*
* *Kokoona*
* *Lauridia*
* *Lepuropetalon*
* *Loeseneriella*
* *Lophopetalum*
* *Lydenburgia*
* *Macgregoria*
* *Maurocenia*
* *Maytenus*
* *Menepetalum*
* *Microtropis*
* *Monimopetalum*
* *Mortonia*
* *Moya*
* *Mystroxylon*
* *Nicobariodendron*
* *Orthosphenia*
* *Parnassia*
* *Paxistima*
* *Peripterygia*
* *Peritassa*
* *Plagiopteron*
* *Platypterocarpus*
* *Plenckia*
* *Pleurostylia*
* *Polycardia*
* *Prionostemma*
* *Pristimera*
* *Psammomoya*
* *Pseudocatha*
* *Pseudosalacia*
* *Ptelidium*
* *Pterocelastrus*
* *Putterlickia*
* *Quetzalia*
* *Reissantia*
* *Robsonodendron*
* *Rzedowskia*
* *Salacia*
* *Salacighia*
* *Salaciopsis*
* *Salvadoropsis*
* *Sarawakodendron*
* *Scandivepres*
* *Schaefferia*
* *Semialarium*
* *Simicratea*
* *Simirestis*
* *Siphonodon*
* *Stackhousia*
* *Tetrasiphon*
* *Thyrosalacia*
* *Tontelea*
* *Torralbasia*
* *Tricerma*
* *Tripterococcus*
* *Tripterygium*
* *Tristemonanthus*
* *Wimmeria*
* *Xylonymus*
* *Zinowiewia*

; Fosilni rodovi
* †*Celastrinites*
*]]
*]]

## Reference
## Vanjski linkovi
*University of Maryland: Cronquist Family Synonymy for Celastraceae

Kategorija:Roside
Kategorija:Celastraceae
Kategorija:Rosopsida
Kategorija:Celastrales
Geraniaceae

***Geraniaceae***  je  porodica cvjetnica, zeljastih biljaka ili polugrm ova, red  Geraniales. Uključuje otprilike oko 700 vrsta iz umjerenih i suptropskih zemalja, uglavnom iz južne Afrike i mediteranske regije.

Imenovane su po tipskom rodu *Geranium* (grč.  γέρανος -*géranos* = dizalica, zbog sličnosti plodova biljaka ove porodice s ptičjom  glavom i kljunom)
Porodica obuhvata oko  830 vrsta u pet do sedam rodova. Najveći su  *Geranium* (430 vrsta), *Pelargonium* (280 vrsta) i *Erodium* (80 vrsta).

## Opis
thumb|Cvjetni dijagram *Geranium pratense*
Geraniaceae su zeljaste biljke ili grmovi. U rodu *Sarcocaulon* su sočne, ali drugi članovi porodice uglavnom nisu.
Listovi  su obično režnjeviti ili na drugi način izdijeljeni, ponekad pelatni, nasuprotni ili  alternativni i obično imaju stipule.

Cvjetovi su općenito pravilni ili simetrični. Oni su dvospolni, aktinomorfni (radijalno simetrični, kao u  geranijumu) ili blago zimomorfni (s bilateralnom simetrijom, kao kod  pelargonija). čašica i krunica su pentamerne (s po pet režnjeva), latice su slobodne dok su prašnici spojeni ili ujedinjeni u bazi. Andrecij se sastoji od dvije vijuge od po pet,  od kojih neke mogu biti neplodni. Tučak sastoji se od pet (rjeđe tri) spojene karpele. Ravni žigovi tučka su slobodna, a plodnica sa jajnikom je nadrasla. Nektar su lokalizirani u bazama pretprašničkog filamenta i nastaju receptakuluma. *Pelargonium*  ima samo jednu nektarnu žlijezdu na aksijalnoj strani cvijeta. Sakriven je u šupljini nalik cijevi, koju stvara posudasti receptakulum. Flower morphology is conserved within Geraniaceae, but there is a large diversity in floral architecture.

## Rasprostranjenje i stanište 
Većina vrsta nalazi se u umjerenim ili toplim umjerenim krajevima, iako su neke tropske. *Pelargonium * ima svoje središte raznolikosti u regiji  Provincije Cape,  Južna Afrika, gdje postoji upečatljiva vegetativna i cvjetna varijacija.

## Galerija

Datoteka:Geranium_rotundifolium_Herbar.jpg|Herbarijski primjerak *Geranium rotundifolium* sa zrelim plodovima
Datoteka:Erodium botrys frs 2005-03-15.jpg|Nezreli plodovi *Erodium botrys*
Datoteka:Geranium-pratense-070706-800-1.jpg|Aktinomorfni cvjetovi  *Geranium pratense*
Datoteka:Geraniaceae.jpg|Zigomorfni cvjetovi vrtne pelargonije (rod *Pelargonium*)
Datoteka:Pelargonium_flower.jpg|Kultivirani *Pelargonium* 
Datoteka:Erodium cicutarium Pflanze.jpg|*Erodium cicutarium*
Datoteka:Pelargonium zonale flowerdiagram.png|Cvjetni dijagram *Pelargonium zonale*, sa tri nefinkcionalna prašnika
Datoteka:Sarcocaulon_crassicaule_ES0312_IMG_1258.JPG |*Sarcocaulon crassicaule*
Datoteka:Geraniaceae, with flower.jpg|Grmoliki oblik sa cvjetovima

## Reference 
## Bibliografija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  Sandro Pignatti, Flora d'Italia, Edagricole, Bologna 1982. 
* Bakker, F.T., Culham, A., Hettiarachi, P., Touloumenidou, T., Gibby, M., 2004. Phylogeny of Pelargonium (Geraniaceae) based on DNA sequences from three genomes. Taxon 53, 17–28.

## Vanjski linkovi 
* Geraniaceae of Mongolia in FloraGREIF 


Kategorija:Geraniales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Juncaceae

thumb|260px|Tipski habitus junkusa
***Juncaceae*** je porodica cvjetnica, poznatih kao **site**. Uključuje  8 rodova sa oko  464 poznate vrste  To su spororastuće, rizomske, zeljaste monokotiledone koje morfološki liče na  trave i oštrike. Često rastu na neplodnim tlima u širokom rasponu vlažnih uslova. Najpoznatiji i najveći rod je * Juncus *. Većina vrsta ovog roda raste isključivo u močvarnim staništima. Nekoliko njih, poput *Juncus bufonius* su jednogodišnje biljke, ali većina je trajnica.

## Opis 
Listovi su zimzeleni i dobro razvijeni u baznoj agregaciji na uspravnoj stabljici. Oni su naizmenični i  tristihozni (tj. s tri reda listova uz stabljiku, a svaki red listova proizlazi iz trećine puta oko stabljike od prethodniog lista). Samo u rodu *Distichia* listovi su lisnati. U rodu *Juncus* imaju ravne, bezdlake ili cilindrične listove. Listovi roda *Luzula*  uvijek su ravni i nose duge bijele dlake.

Biljke su dvospolne ili, rijetko, dvodomne. Mali cvjetovi raspoređeni su u cvasti labave cime, ali i u prilično gustim glavicama ili corimbima  na vrhu stabljike ili na njenoj strani. Ova porodica obično ima periantne segmente nazvane čaške. Obično su raspoređeni u dva kruga, od kojih svaka sadrži tri tanka, papiraste listića. Nisu glatki ili blistavi, a boja im može varirati od zelenkaste do bjelkaste, smeđe, ljubičaste, crne ili hijaline. Tri stigme su u središtu cvijete. Kao što je karakteristično za ostale monokotiledone, svi  dijelovi cvijeta pojavljuju se u množinama po tri.

Plod je obično nemesnat, trodijelna dehiscentna kapsula koja sadrži mnogo sjemenki.

## Upotreba 
Osušene biljke iz ove porodice korištene su za pravljenje tipa svijeće poznate kao sitina svjetlost.

Mehka sita *Juncus effusus* se u japanskom naziva *igusa* i koristi se za tkanje pokrova mehke površine tatami otirača.

U srednjovjekovnoj Evopi, mehke svježe site bilvale bi raštrkane po zemljanim podovima u stanovima radi higijene i izolacije. U takve svrhe,  posebno pogodan bio je *Acorus calamus* (slatka zastava), ali uprkos svom alternativnom narodnom nazivu slatki rogoz, biljka je iz drugog monokotiledonskog reda, Acorales.

## Taksonomija
Porodica je prepoznata po APG III sistemu  (2009), a linearni APG III (2009) je dodelio porodični broj 98. Porodicu je APG II već prepoznao (2003).
 
Opisano je 6 rodova, sa  oko 400 vrsta. Najzastupljeniji rodovi su *Juncus* (300 vrsta) i * Luzula* (80 vrsta).

Spisak rodova i  njihovi sinonimi, prema stranici Grupe za filogeniju angiospermi:

* *Andesia* Hauman = *Oxychloe* Phil.
* *Distichia* Nees & Meyen
* *Ebingeria* Chrtek & Krisa = *Luzula* DC.
* *Juncus* L.
* *Luzula* DC.
* *Marsippospermum* Desv.
* *Microschoenus* C.B.Clarke = *Juncus* L.
* *Oxychloe* Phil.
* *Patosia* Buchenau = *Oxychloe* Phil.
* *Rostkovia* Desv.
*Prionium* sada u *Thurniaceae*.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Information and pictures

Juncaceae
Kategorija:Poales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Adis Škaljo

**Adis Škaljo** (rođen 30. januara 1982) bosanskohercegovački je pop, folk pjevač i muzičar. Poznat je po učešću Hayatovog muzičkog takmičenja ZMBT gdje je bio pobjednik 7. sezone.

## Biografija 
Adis Škaljo je rođen 30. januara 1982. godine u Zenici. Svoju muzičku karijeru  započinje 2000. godine sa sarajevskom grupom Valentino. Nakon toga, postaje  član skupine nebo iznad krajolika koji su radili muziku za film i nastupali na Sofia film festivalu. U međuvremenu, postaje član grupe Unplugged Plug sa kojima je nastupao lokalno, da bi nekoliko godina kasnije postao član grupe Puls band

## Privatni život 
Adis Škaljo je oženjen za Amru Škaljo, sa kojom ima sina Nou koji se rodio 2019. godine. Adis trenutno živi u Bosni i Hercegovini i Srbiji.

## Diskografija 
### Singlovi 
* Pa šta (2016)
* Više te ne čekam (2016)
* Oprosti srce (2016)
* Klasje (2016)
* Mašala (2016)
* Za nas (2017)

### Video spotovi 
* Pa šta (2016)
* Više te ne čekam (2016)
* Oprosti srce (2016)
* Klasje (2016)
* Mašala (2016)
* Za nas (2017)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1982.
Kategorija:Biografije, Zenica
Kategorija:Bosanskohercegovački pjevači
Kategorija:Bosanskohercegovački kantautori
Kategorija:Živi ljudi
Rhamnaceae

**Rhamnaceae**  je velika  porodica cvjetnicas, pretežno stablašica, grmova i nešto loza, obično zvana porodica heljdi.

Porodica obuhvata 55 rodova sa oko 950 vrsta. Rhamnaceae su rasprostranjene širom svijeta, ali su češće u suptropskim i tropskim regijama. Najraniji fosilni dokazi o njims potiču iz kasne krede. Fosilni cvjetovi nađeni su iz gornje krede Meksika i paleocena u Argentini.

Listovi biljakau porodici Rhamnaceae su jednostavni, tj. nisu podijeljeni na manje listiće. Mogu biti naizmjenični i spiralni ili nasuprotni. Imaju stipule. U mnogim rodovima su modificirani u bodlje, a u nekim (npr. *Paliurus spina-christi* i *Colletia cruciata*) tako spektakularni. *Colletia* se ističe po tome što imaju dva pazušna pupoljka umjesto jednog, jedan se razvija u trn, a drugi u izdanak. 
[thumb|right|Cvjetovi *[Ceanothus cuneatus*]] 
[thumb|right|Dvospolni cvjetovi u rodu *[Helinus* sa po pet čašićnih i kruničnih listića i žutim, izduženim nektarijskim diskom. Male, kandžaste latice obuhvataju prašnike]]
[thumb|right|Cvjetovi *[Ziziphus mucronata*]]
[thumb|right|Cvjetovi *[Rhamnus saxatilis*]]
Cvjetovi su radijalno simetrični. Imaju po  5 (ponekad 4) zasebne latice i 5 (ponekad 4 ili nijedna) odvojena čašičnigh listova. Čašice  mogu biti bijele, žućkaste, zelenkaste, ružičaste ili plave;  male su i neupadljive kod većine rodova, mada su kod nekih (npr. *Ceanothus*) guste nakupine cvjetova upadljive. Nasuprot laticama je 5 ili 4 prašnika.

Ekonomske koristi Rhamnaceae uglavnom su kao ukrasnih biljaka i kao izvor mnogih sjajnih zelenih i žutihb boja. Drvo  roda *Rhamnus* je bilo i najomiljenija vrsta koja se koristila za barutski  ugljen  prije razvoja modernih pogonskih goriva.

Alphitonia ponderosa (6691195369).jpg|*Alphitonia ponderosa*
Mountain flower white flower.jpg|*Ceanothus*
Ceanothus papillosus var roweanus 2.jpg|*Ceanothus papillosus* var. *roweanus* u *Regional Parks Botanic Garden*, Berkeley, Kalifornija

## Rodovi 
## Sistematika
Moderna molekularna filogenetika, na osnovu kladusa, preporučuje slijedeću klasifikaciju *Rhamnaceae:

{{Clade| style=line-height:75%;
|1={{clade
  |1=&nbsp;Elaeagnaceae&nbsp;(autgrupa)
  |label2=Rhamnaceae
  |2={{clade
    |1=
    |label2=Ziziphoids
    |2={{clade
      |1=*Schistocarpeia''
      |2=
       }}
     }}
   }}
}}

## Reference
## Vanjski linkovi 
*Rhamnaceae of Mongolia in FloraGREIF 

Kategorija:Rhamnaceae
Kategorija:Roside
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Hypericaceae

***Hypericaceae***  je porodica cvjetnica iz reda Malpighiales, koja ima šest do devet rodova i do 700 vrsta. Članovi se nalaze širom svijeta, osim izuzetno hladnih ili suhih staništa. Rodovi *Hypericum* i *Triadenum* se javljaju u umerenim regijama, ali su drugi rodovi uglavnom tropski. Uobičajeni naziv za većinu je **kantarion** ili **gospina trava**.
 
## Obilježja
Članovi ove porodice su jednogodišnje ili višegodišnje biljke, polugrmovi ili grmovi. Listovi su jednostavni i cijeli, u nasuprotnim parovima; ponekad su isprekidani crnim ili prozirnim žljezdanim mrljama. Cvast se sastoji od razgranatog grozda ravnog vrha, svaki cvijet je radijalno simetričan, s gornjim jajnikom. Cvjet ima slijedeće komponente: čašica s, četiri ili pet listića, koji obično ostaju; latica ima četiri ili pet, obično žutih, ponekad isprekidanih crnim mrljama; prašnika je mnogo, na dugim nitima; tučkovih stigmi ima  tri do pet, često spojenih u podnožju. Plod ima dehiscentnu kapsulu koja se otvori kada se sazri kako bi se oslobodilo fino crno sjemena.

## Taksonomija
Nekada je ova porodica bila je prihvaćena kao potporodica porodice *Clusiaceae*. Sada joj je taksonomski rang uzdignut na puni porodični status. U * Phytotaxa * navedeno je šest rodova i oko 590 vrsta, dok * Popis biljaka * prepoznaje devet rodova i oko 700 vrsta. Članovi porodice nalaze se širom svijeta, osim u pretjerano hladnim ili suhim područjima. Većina rodova uglavnom je tropska, ali * Hypericum * i *Triadenum * nalaze se u umjerenim regijama. Molekularni podaci podržavaju monofiliju Hypericaceae.
Kada se prihvati kao kompletna porodica, kladogram *Hypericaceae* pojavit će se kako slijedi:

## Farmakologija
[thumb|right|[Hypericum perforatum|Obični kantarion]]
Mnogi članovi ove porodice sadrže derivate naftrotiantrona: hipericina i pseudohipericina. Oni se nalaze u žljezdanim tkivima koji se pojavljuju kao crne, narandžaste ili prozirne mrlje ili linije na laticama, lišću i drugim dijelovima biljke. Ovi spojevi su fotoosjetljivi i mogu izazvati reakcije kod ispaše životinja, kao što su naduvavanje njuške, kao i kod ljudi koji tokom dužeg perioda dolaze u kontakt s biljkama. Najveća koncentracija ovih supstanci javlja se u *Hypericum perforatum* (kantarion), koji se koristi u herbalizmu i kao narodni lijek.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Hypericaceae of Mongolia in FloraGREIF 


Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Linaceae

***Linaceae*** je porodica cvjetnica sa kosmopolitskim rasprostranjenjem.  Uključuje  250 vrsta iz  14 rodova, podijeljena u dvije potporodice:  *Linoideae* i *Hugonioideae* (često prepoznata kao posebna porodica, *Hugoniaceae*).
Listovi *Linaiceae* su uvijek jednostavni; raspored se razlikuje, od alternativnog (većina vrsta) do nasuprotnog (kod *Sclerolinon* i nekih u rodu *Linum*) ili vijugavog (kod nekih vrsta rodova *Hesperolinon* i *Linum*). Cvjetovi dvospolni, aktinomorfni,  pentamerni ili veoma retko tetramerni (npr. *Radiola linoides*, *Linum keniense*).

Najveći rodovi u porodici su *Linum* (lan), sa 180-200 vrsta, uključujući kultivirane lanve, *Linum usitatissimum *. Članovi Linoideae uključuju zeljaste jednogodišnje biljke i trajnice, kao i drvenaste polugrm, grmove i i male stablašice (*Tirpitzia*) koje naseljavaju umjerene i tropske širine Evroazije, Afrike, Australije i Amerike. Najveći rod potporodice Hugonioideae je "Hugonia" (oko 40 vrsta); Hugonioideae su drvenaste loze, grmlje i drveće i gotovo su u potpunosti tropskog rasprostranjenja. Pored oblika rasta i geografske rasprostranjenosti, *Linoideae* i *Hugonioideae* mogu se razlikovati po broju plodnih tikvica (pet u Linoideae, 10 u Hugonioideae) i tipu ploda (kapsule u *Linoideae*, mesnati plodovima kod *Hugonioidae*).

## Rodovi
;Potporodica *Linoideae*
**Anisadenia*
**Cliococca*
**Hesperolinon*
**Linum*
**Radiola*
**Reinwardtia*
**Sclerolinon*
**Tirpitzia*

;Potporodica  *Hugonioideae*
**Durandea*
**Hebepetalum*
**Hugonia*
**Indorouchera*
**Philbornea*
**Roucheria*

Po starom Cronquistovom sistemu razvrstavanja cvjetnica, *Linacee* su bile smještene u svoj red, Linales. Moderne klasifikacije svrstavaju ih u red Malpighiales.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Linaceae in Topwalks 
* Angiosperm Phylogeny Website entry for Linaceae
* Linaceae in [BoDD – Botanical Dermatology Databa

(https://bs.wikipedia.org/wiki/Kategorija%3C:Linaceae)

Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Menyanthaceae

***Menyanthaceae*** je porodica vodenih i močvarskih cvjetnica iz reda Asterales. Uključuju približno 60-70 vrsta, rasprostranjenih širom svijeta.

Listovi su jednostavni ili složeni, a pojavljuju se naizmenično iz puzavog rizoma. Kod submerznog (potopljenog) vodenog roda *Nymphoides* listovi plutaju i podupiru laksatnu,  štitastu, ili racemsku cvast. U ostalim rodovima cvast je uspravna i sastoji se od jednog (npr. *Liparophyllum*) do mnogih cvjetova. Cvjetovi simpetalni, peterodijelni, sjajni, žuti ili bijeli a oprašuju se insektima (entomofilija). Peteljke su cilijatne ili ukrašene bočnim krilima. Plod je kapsula.

U svijetu se nalaze brojne vrste *Menyanthaceae*. Rodovi *Menyanthes* i *Nephrophyllidium* rastu samo na Sjevernoj hemisferi, dok se *Liparophyllum* i *Villarsia* javljaju samo na Južnoj.  Vrste roda *Nymphoides* imaju kosmopolitsko rasprostranjenje.

Neke vrste *Menyanthaceae* su od ekonomskog značaja kao ukrasne vodene biljke u vrtu, pri čemu se najčešće trguje vrstama roda  *Nymphoides*. Praksa uzgajanja  vodenih biljaka dovela je do toga da je nekoliko vrsta postalo naturalizirano ili su invazijske vrste.

Dimorfna heterostilija javlja se u svim rodovima, osim roda  *Liparophyllum*. Pored toga, četiri vrste *Nymphoides* su diecijske.

## Rodovi
Platforma „Biljke svijeta onlajn“ (*Plants of the World Online*)  prihvta slijedeće rodove:
* *Liparophyllum* Hook.f.
* *Menyanthes* L.
* *Nephrophyllidium* Gilg
* *Nymphoides* Ség.
* *Ornduffia* Tippery & Les
* *Villarsia* Vent.

## Reference
## Vanjski linkovi
*Menyanthaceae of Mongolia in FloraGREIF 


Kategorija:Asterales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Linderniaceae

***Linderniaceae*** je  porodica cvjetnica u redu Lamiales, sa oko 13 rodova i 195 vrsta, rasprostranjenjh širom svijeta, pretežno u  neotropiima.
U drugim klasifikacijama bivala je  uključena u porodicu Scrophulariaceae *sensu lato* ili u novije vrijeme u Plantaginaceae *sensu lato*, ali nekoliko autora pokazalo je da bi taj takson trebao biti odvojen. from those families, as Linderniaceae, i prepoznat je u (linearnom) LAPG II i APG III.
* *Artanema* D. Don
* *Bampsia* Lisowski & Mielcarek
* *Chamaegigas* Dinter ex Heil
* *Craterostigma* Hochst. – ponekad smatran dijelom roda *Lindernia*
* *Crepidorhopalon* Eb. Fisch.
* *Hartliella* Eb. Fisch.
* *Lindernia* All.
* *Micranthemum* Michx.
* *Picria* Lour.
* *Pierranthus* Bonati
* *Schizotorenia* T. Yamaz.
* *Scolophyllum* T. Yamaz.
* *Stemodiopsis* Engl.
* *Torenia* L.

## Reference

Kategorija:Lamiales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Melanthiaceae

***Melanthiaceae*** je porodica cvjetnica, poznatik kao **čemerike**,, zeljastih biljaka ili trajnica  Sjeverne hemisfere.

Skupa sa mnogim drugim lilioidnim monokotiledonama, rani autori smatrali su članove ove porodice pripadnicima porodice *Liliaceae*, dijelom zato što i njihove ljuske i latice jako nalikuju jedna drugoj i često su velike i upečatljive poput onih kod ljiljana, Podijeljeni su u pet plemena, sa ukupno oko 173 poznate vrste. Oznake rodova unutar plemena Melanthieae posebno su radikalno promijenjene, kao rezultat molekulskofilogenetičkih proučavanja u 21. stoljeću. Neki taksonomi kombinirali su tri roda potporodice *Heloniadae* u jedan rod (*Helonias*).

;Heloniadeae
* *Helonias* L.
* *Heloniopsis* A.Gray
* *Ypsilandra* Franch.

;Chionographideae
* *Chamaelirium* Willd.
* *Chionographis* Maxim.

;Melanthieae
* *Amianthium* A.Gray
* *Anticlea* Kunth
* *Melanthium* J.Clayton ex L.
* *Schoenocaulon* A.Gray
* *Stenanthium* (A.Gray) Kunth
* *Toxicoscordion* Rydb.
* *Veratrum* L.
* *Zigadenus* Michx.

;Xerophylleae
* *Xerophyllum* Michx.

;Parideae
* *Paris* L. (uključujući *Daiswa* i *Kinugasa*)
* *Pseudotrillium* S.B.Farmer
* *Trillium* L. (uključujući *Trillidium*)

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Melanthiaceae  [in a very wide sense], Trilliaceae in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). *The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval.* Version: 3 May 2006. http://delta-intkey.com .
* links  and more links  at CSDL, Texas


Kategorija:Liliales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Nadežda Talanova

** Nadežda Aleksandrovna Talanova**, () rođena 17. aprila 1967. u Kizneru, RSFSR, SSSR (danas Rusija), je nekadašnja sovjetska i ruska biatlonka.

## Karijera 
Talanova se biatlon počela baviti 1985. godine. Njen prvi trener bio je Mihajel Ovčinikov.

### Olimpijske igre 
Svoju jedinu olimpijsku medalje u biatlonu, Talanova je osvojila u Lillehammeru na ZOI 1994. sa Anfisom Rezcovom, Natalijom Snjitinom i Luizom Noskovom pobjedivši u u štafetnoj utrci.

### Svjetska prvenstva 
Talanova je nastupila na sedam Svjetskih prvenstava od SP 1991. do SP 1999.

### Svjetski kup 
## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1967.
Kategorija:Biografije, Kizner
Kategorija:Sovjetski biatlonci
Kategorija:Ruski biatlonci
Kategorija:Ruski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Rusija)
Kategorija:Zaslužni majstori sporta Rusije
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Kategorija:Živi ljudi
Montiaceae

***Montiaceae***  je porodica, sa oko 14 rodova koji obuhvataju ukupno oko 230 poznatih vrsta, Porodica ima kosmopolitsko rasprostranjenje, a uključuje biljke u rasponu od zeljastih  do grmova. 
Porodica Montiaceae nedavno je usvojena po APG III sistemu i uključuje članove Caryophyllales koji su ranije navedeni pod *Portulacaceae*.

## Rodovi
* *Baitaria* Ruíx & Pavon = *Montiopsis* Kunz
* *Calandrinia*	Kunth
* *Calandriniopsis* E. Franz = *Montiopsis*	Kunz
* *Calyptridium*	Torrey & A. Gray
* *Claytonia* L.
* *Claytoniella* Jurtzev = *Montia*	L.
* *Crunocallis* Rydberg = *Montia*	L.
* *Diazia* Philippi = *Phillipiamra* Kunze
* *Erocallis* Rydberg = *Lewisia* Pursh
* *Hectorella* J. D. Hooker
* *Lenzia* Philippi
* *Lewisia* Pursh
* *Lewisiopsis* Govaerts
* *Limnalsine* Rydberg = *Montia* L.
* *Limnia* Haworth = *Claytonia* L.
* *Lyallia* J. D. Hooker
* *Maxia* O. Nilsson = *Montia* L.
* *Mona*	O. Nilsson = *Montia* L.
* *Monocosmia* Fenzl = *Calandrinia* Kunth
* *Montia* L.
* *Montiastrum* Rydberg = *Montia* L.
* *Montiopsis* Kunz
* *Naiocrene* Rydberg = *Montia* L.
* *Neopaxia* O. Nilsson = *Montia*	L.
* *Oreobroma* Howell = *Lewisia* Pursh
* *Parakeelya* Hershkovitz
* *Phemeranthus* Rafinesque
* *Phillipiamra* Kunze
* *Rumicastrum* Ulbrich = *Calandrinia* Kunth
* *Schreiteria* Carolin
* *Silvaea* Philippi = *Phillipiamra* Kunze
* *Spraguea* Torrey = *Calyptridium* Torrey & A. Gray

## Reference
## Vanjski linkovi
*Montiaceae, Jepson Manual Treatment


Kategorija:Caryophyllales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Balsaminaceae

***Balsaminaceae***  ili **balzamovke** je  mala porodica cvjetnica iz reda Ericales, sa svega dva roda, od kojih je jedan monotipski, a drugi ima preko 1.000 vrsta.

U rodu *Hydrocera* je  vrsta jednogodišnje biljke, Hydrocera triflora, sa Indijskog potkontinenta, Malajskog poluotoka, Kine, Vijetnama, Tajlanda, Burme, Šri Lanke, Kambodže, Laosa, Jave, Celebesa i Singapura, gdje je unesena vrsta.

Drugi rod je  balzamina (*Impatiens*), jednogodišnja ili višegodišnja zeljasta biljka, sa plodom čahurom, koja pri najmanjem dodiru puca i katapultira sjemenke na  daljinu od oko šest do sedam metara okolo. Po tome  i dobila zanimljiv nazivo latinsko ime koje znači  **nedirak**, a isto se naziva i na engleskom jeziku, touch-me-not (=ne diraj me), a njeno latinsko značenje *impatiens* je *nestrpljiv*.

Od svih balzamovki  u Bosni i Hercegovini ima nekoliko vrsta, alli je jedina autohtona je *Impatiens noli-tangere*, koji  prirodno raste širom  Evrope,  u Aziji i Sjevernoj Americi. Tu su i *Impatiens balfourii*) sa zapadnih Himalaja i *Impatiens banedi* (*Impatiens glandulifera*).

## Rodovi 
**Hydrocera*
*''Impatiens

## Reference
## Vanjski linkovi
*Balsaminaceae of Mongolia in FloraGREIF 
*Balsaminaceae in BoDD – Botanical Dermatology Database


Kategorija:Ericales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Lentibulariaceae

**Lentibulariaceae** je  porodica  mesoždernih biljaka sa tri roda: *Genlisea*, *Pinguicula* i *Utricularia*.
Rodovi *Polypompholyx*  i *Biovularia* nekada su se smatrali četvrtim i petim članovima ove porodice. *Biovularia* je uključena u rod *Utricularia *, a * Polypompholyx * je prebačena u podgrupu *Utricularia*. Položaj  porodice nekada je bilo u Scrophulariales, koji je, u  sistemu Grupe za filogeniju angiospermi, spojen sa Lamiales.
thumb|left|*Lentibulariaceae* – *Utricularia humboldtii*

## Evolucija
Mesožderstvo kod biljaka samostalno je evoluirao u četiri glavne linije angiospermi  i pet redova: Poales, Caryophyllales, Oxalidales, Ericales i Lamiales.

Jedna uobičajena osobina pronađena u nekoliko porodica Lamiales, a koja je možda dovela do mesožderstva,  je izlučivanje proteinazne sluzi kroz lisne površine. Ova sluz se obično koristi za sprečavanje predattara insekata hvatanjem i degradacijom potencijalno štetnih jedinki. Neka istraživanja pokazuju da ove žlijezde mogu vrlo lahko prebaciti svoju funkciju iz sekrecije u apsorpciju. Taj se pomak možda najprije dogodio kod najnovijem zajedničkog pretka (MRCA) Lentibulariaceae, uvodeći upijajuće žlijezde koje su osiguravale dodatne makronutrijente  putem zarobljavanja insekata. Uz dodatni izvor hranjivih sastojaka,  možda je povećana kondicija biljaka koje rastu u staništima sa malo hranjivih sastojaka, što je na kraju uzrokovalo pojavu mesožderstva. Daljnje mapiranje osobina također sugerira da je MRCA bila kopnena grupa i imala bazne rozete od ravnih listova i primarnog korijena.

## Reference
*
*
*

## Vanjski linkovi
*Carnivorous Plant database 
*Lentibulariaceae in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval. http://delta-intkey.com 


Kategorija:Lamiales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Polygalaceae

***Polygalaceae*** je porodica cvjetnica iz reda Fabales.  Poligale imaju skoro kosmopolitsko rasprostranjenje, sa  21 rodom i oko  900 poznatih  vrsta of zeljastih, grmastih i stablašica. Preko polovine vrsta je u rodu *Polygala*.

Po Cronquistovom klasifikacijskom sistemu, Polygalaceae  su bile u posebnom redu, Polygalales, a prema APG, spadaju u Fabales.

## Plemena i rodovi
Polygalaceae uključuju slijedeće rodovre:

### Carpolobieae
**Atroxima* Stapf 1905
**Carpolobia* G. Don 1831

### Moutabeae
**Balgoya* Morat & Meijden 1991
**Barnhartia* Gleason 1926
**Diclidanthera* Mart. 1827
**Eriandra* P. Royen & Steenis 1852
**Moutabea* Aubl. 1775

### Polygaleae
**Acanthocladus* Klotzsch ex Hassk. 1864
**Ancylotropis* B. Eriksen 1993
**Asemeia* Raf. 1833
**Badiera* DC. 1824
**Bredemeyera* Willd. 1801
**Caamembeca* J.F.B. Pastore 2012
**Comesperma* Labill. 1807
**Epirixanthes* Blume 1823
**Gymnospora* (Chodat) J.F.B. Pastore 2013
**Hebecarpa* (Chodat) J.R. Abbott 2011
**Heterosamara* Kuntze 1891
**Hualania* Phil. 1862
**Monnina* Ruiz & Pav. 1798
**Muraltia* DC. 1815
**Phlebotaenia* Griseb. 1860
**Polygala* L. 1753
**Polygaloides* Haller 1768
**Rhinotropis* (S.F. Blake) J.R. Abbott 2011
**Salomonia* Lour. 1790
**Securidaca* L. 1759

### Xanthophylleae
**Xanthophyllum* Roxb. 1820

### Fosilne
*†*Deviacer* Manchester
*†*Paleosecuridaca* Pigg, Kathleen B., M.L. DeVore & M.F. Wojc. 2008

## Sistematika
Moderna molekularna filogenetika sugerira sljedeće odnose:

{{Clade| style=line-height:75%;
|1={{clade
  |1=Surianaceae&nbsp;(autgrupa)
  |label2=Polygalaceae
  |2={{clade
    |label1=Xanthophylleae
    |1=*Xanthophyllum*
    |2=
     }}
   }}
}}

## Reference
## Vanjski linkovi
* http://www.neotropicos.net/Polygalaceae


Kategorija:Fabales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Dance muzika

**Dance muzika** ( -ples), poznata i kao **Dens** je muzički žanr elektronske muzike. Dance muzika se odlikuje snažnim ritmom i pogodna je za ples, pa je zato vrlo popularna u noćnim klubovima, na radio stanicama i rave zabavama.

## Nastanak 
Dance muzika kao muzički žanr je nastao kasnih 1970-ih godina prošlog vijeka, a kao termin obilježava nove oblike disco i rock, funk i postpunk muzike. Ovi novi stilovi koji se nazivaju klubskom muzikom uključuju house, techno i trance. Razlika između disco i dance muzike, ili još rocka i popa je u tome što kod dance muzike bas udara u 4/4 mjeri, dok u rock muzici bas udara u 2/4 mjeri.
* Eurodance
* Diplo
* Skrillex
* Calvin Harris
* The Chainsmokers
* Tiësto
* Kygo

## Vanjski linkovi 
* Historija Dance muzike
* Muzika

## Reference 
Kategorija:Dance muzika
Kategorija:Muzički žanrovi
Salicaceae

***Salicaceae***  je porodica  **vrba**, cvjetnica iz reda Malpighiales.

Uobičajena porodica  (*Salicaceae * sensu stricto) uključuju vrbe, topole, jasike i pamučno drvo. Nedavne genetičke studije koje je sažela Grupa za filogeniju angiospermi (APG) uveliko su proširile opseg opisa porodice na 56 rodova i oko 1.220 vrsta, uključujući i rod *Scyphostegia*  i mnoge bivše *Flacourtiaceae*.

U Cronquistovom sistemu, *Salicaceae* su bile uključene u sopstveni red, sa rodovima *Salix*, *Populus* i *Chosenia*. Sada je prepoznato da je usko povezana s Violaceae i Passifloraceae, a APG porodicu smješta u red Malpighiales.

## Potporodice  i rodovi
## Reference
## Vanjski linkovi
*
*


Kategorija:Malpighiales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine