open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Spisak rijeka u Evropi

thumb|400px|Karta Evrope sa prikazanim riječnim slivovima, razdvojeni crvenom linijom
**Spisak rijeka u Evropi** predstavlja spisak glavnih rijeka Evrope. Rijeke duže od 200&nbsp;km su date u tabeli dok su druge podijeljene po slivovima, odnosno državama u kojima se nalaze njihova ušća.

## Najduže rijeke 
U nastavku su date evropske rijeke grupisane prema morima ili okeanu u koji se ulijevaju. Rijeke su poredane ne po dužini već duž obale mora ili okeana. Rijeke koje se ulijevaju u druge rijeke su prikazane orografski, to jest prvo su navedene rijeke koje se nalaze bliže ušću rijeke koja se ulijeva u drugu rijeku ili pak more tj. okean.

## Barencovo i Bijelo more (Arktički okean)
U ovom dijelu spiska, rijeke su poredane od Nove zemlje na istoku do Sjevernog rta u Norveškoj na zapadu.

### U Rusiji 
*Pečora (sjeveroistočno od Naryan-Mara)
**Usa (zapadno od Usinska)
***Kolva (u blizini Usinska)
*Sjeverna Dvina (u Severodvinsku)
**Pinega (u Ust-Pinegu)
**Yomtsa (u blizini Bolshaya Gora)
**Vaga (u blizini Bereznika)
**Uftyuga (u blizini Krasnoborska)
**Vychegda (u Kotlasu)
***Vishera
**Yug (u Velikom Ustyugu)
**Sukhona (u Velikom Ustyugu)
*Mezen (u blizini Mezena)
*Onega (u Onega)

### U Norveškoj
*Paatsjoki/Pasvikelva (u Bøkfjord, u blizini Kirkenesa)
*Näätämö/Neidenelva (u Neidenfjord u blizini Neidena)
*Tanaelva (u Tanafjord)
**Karasjohka (u blizini Karigasniemia)
**Anarjohka (u blizini Karigasniemia)
*Lakselva (u Porsangerfjorden, kod Lakselva)

## Atlantski okean 
### Na Islandu
thumb|right|200px|Rijeka Þjórsá sa glečerima Tindfjallajökull i Eyjafjallajökull
*Jökulsá á Fjöllum (sjeverna obala)
*Þjórsá (južna obala)

### Na norveškoj obali 
**U Norveškoj**
*Altaelva (u Altu u Altafjord)
*Reisaelva (u Nordreisi, Troms)
*Målselva (u Malangen kod Målselva)
*Saltdalselva (u Saltdal, Nordland)
*Ranelva (u Ranu, Nordland)
*Vefsna (u Mosjøen, Nordland)
*Namsen (u Namsos u Nord-Trøndelagu)
*Nidelva (u Trondheimsfjord kod Trondheima)
*Gaula (u Trondheim, Sør-Trøndelag)
*Orkla (u Trondheimsfjord kod Orkdala )
*Surna (u Surnadalsfjord kod Surnadala)
*Driva (u Sunndalsfjord kod Sunndalsøra)
*Rauma (u Åndalsnes, Møre og Romsdal)
*Lærdalselvi (u Sognefjord kod Lærdala)

### Irska obala 
**U Sjevernoj Irskoj**:
*Bann (u Coleraineu)

**U Irskoj** (uključujući i  Keltsko more):
*Swilly (Letterkenny)
*Shannon (u blizini Limerick) 
**Suck (u blizini Ballinasloea)
**Brosna
*Barrow (u blizini Waterforda)
**Suir (u blizini Waterforda)
**Nore (kod New Rossa)

### Britanska obala
Bristolski kanal:
*Severn (u blizini Cardiffa i Weston-Super-Marea)
**Teme (u blizini Worcester)
**Avon (gornji) (u Tewkesbury)
**Wye (u blizini Chepstowa)
**Avon (donji) (u blizini Bristola)
**Usk (u Newportu)
**Taff (u Cardiffu)

## Reference 
Kategorija:Geografija Evrope
Kategorija:Rijeke
Mitrovići

:

* Mitrovići (Stanari), naselje u općini Stanari
* Mitrovići (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići

:

* Mitrovići (Golubovci), naselje u gradskoj općini Golubovci, grad Podgorica
Svjetski kup u biatlonu 1997/1998.

**Svjetski kup u biatlonu 1997/98.** je 21-o po redu takmičenje biatlonaca za Svjetski kup u biatlonu u organizaciji organizaciji Međunarodnog biatlonskog saveza (IBU). Sezona je počela 6. decembra 1997. u Lillehammeru u Norveškoj, a završena 15. marta 1998. u Hochfilzenu u Austriji. U ovoj sezoni, takmičenja su održavana po 16-i put u ženskoj konkurenciji. Takmičenja u muškoj konkurenciji održana su u disciplinama pojedinačno na 20 km, sprint 10 km, potjera 12,5 km, štafeta 4 × 7,5 km i tim 20 km, a u ženskoj pojedinačno na 15 km, sprint 7,5 km, potjera 10 km, tim 15 km i štafeta 4 × 7,5 km. Vrhunac takmičenja bilo je Svjetsko prvenstvo na slovenskoj Pokljuki, kod Bohinja i u austrijskom Hochfilzenu na kojem su održana takmičenja u ženskoj i muškoj konkurenciji u disciplini potjera, te Zimske olimpijske igre u japanskom Naganu. Utrke sa Svjetskog prvenstva na Pokljuki, kao i utrke sa ZOI 1988. su brojane za plasman u Svjetskom kupu. Ukupni pobjednik Svjetskog kupa u muškoj konkurenciji postao je Norvežanin Ole Einar Bjørndalen, dok je u ženskoj konkurenciji pobijedila Šveđanka Magdalena Forsberg. Od ove sezone zvanično se vode pobjede u pojedinačnim disciplinama (sprint, pojedinačna utrka i potjera) kao i u štafetnim utrkama.

## Kalendar takmičenja 
## Bodovanje 
Od sezone 1984/85., pa sve do sezone Svjetskog kupa 1999/2000. koristi se novi sistem bodovanja u kome pobjednik dobija 30 bodova, drugi 26, treći 24 itd. Ovaj sistem je zamijenio stari sistem od prve sezone 1978. po kojem je pobjednik dobijao 25 bodova, drugi 24, treći 23 i svaki sljedeći plasman bod manje.

U ovoj sezoni se svakom takmičaru brisalo 6 slabih rezultata, koji nisu ulazili u bodovanje za ukupan plasman i to 2 rezultata u sprintu, 2 u pojedinačnoj utrci, 1 u masovnom startu i jedan u potjeri)
## Muškarci 
### Rezultati 
### Tabele 
## Žene 
### Rezultati 
### Pojedinačni rezultati 
### Tabele 
## Pobjede u Svjetskom kupu 

; Muškarci

; Žene

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt IBU-a

Kategorija:1998. u biatlonu
Kategorija:1997. u biatlonu
Kategorija:Svjetski kup u biatlonu 1997/1998.
Perovići

:
* Perovići (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići.

:
* Perovići (Kostrena), bivše naselje u općini Kostrena.
Bioštica

**Bioštica** je rijeka u Bosni i Hercegovini. Izvire ispod planine Devetak, u općini Sokolac, oko 4&nbsp;km uzvodno od sela Knežina.

U Olovu se Bioštici sa desne strane pridružuje rijeka Stupčanica i na mjestu sastavaka nastaje rijeka Krivaja.

Cestovni prilaz izvoru Bioštice je regionalnom cestom R-468 (Sokolac-Olovo). Oko 7&nbsp;km sjeverozapadno od Sokoca, u šumi Maluš, sa regionalne ceste se odvaja šljunčana cesta, koja nakon 2&nbsp;km dovodi do izvora.

Pećina, iz koje nastaje vrelo Bioštice, zaštićena je zakonom kao specijalni geomorfološki rezervat. To je jedna neistražena pećina sa tri ulaza i iz jednog od ulaza u pećinu ističe rijeka. Bogata je pećinskim nakitom i u njoj je jezero. U neposrednoj blizini je i pećina Podlipe, u kojoj su pronađeni dokazi o boravku neandertalca i homo sapiensa.

Od Knežine nizvodno do naselja Margetići, u dužini od oko 5&nbsp;km, Bioštica teče laganim tokom kroz livade, praveći na mahove blage okuke sa dubljim pasažima, u kojima se kriju ribe. Pedesetih godina prošlog vijeka je ovaj dio rijeke poribljen s par stotina primjeraka lipljena.

Idući nizvodno, dolazi se do ulaza u kanjonski dio Bioštice, dugačak više od 10&nbsp;km. To je jedan od najatraktivnijih i najljepših kanjona u Bosni, sličan kanjonima iz Kanade ili Aljaske. Kanjon je obrastao stoljetnim borovima i smrekom, izuzetne visine. Pri srednjem vodostaju kanjon je prohodan cijelim tokom, a za većih vodostaja  moraju se praviti zaskoci kroz šumu, što uključuje i penjanje po okomitim stijenama. To je najmanje posjećeni dio ove rijeke.

Nizvodno od kanjona, Bioštica sa lijeve strane prima jake vode romanijske rijeke Kaljine. Ostale pritoke su Kruševica, Dobrača i Razmjena, tako da do grada Olova postaje dosta jaka rijeka.

Na 2–3&nbsp;km od centra grada Olova nalazi se izletište i kupalište Zeleni vir. Upravo na ovom lokalitetu rijeka Bioštica je usporena branom koja stvara bazen.

Vodomjerna stanica Bioštica se nalazi u naselju Bioštica, cca 1,5&nbsp;km uzvodno od ušća rijeke Bioštice u Krivaju. Osnovana je u oktobru 1962, i raspolaže sa višedecenijskim podacima o hidrološkim podacima ove rijeke.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Bioštica i Drinjača
* Zeleni vir

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Suha

**Bosna i Hercegovina**:

* Suha (Bratunac), naselje u općini Bratunac
* Suha (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići
* Suha (Živinice), naselje u općini Živinice

**Slovenija**:

* Suha (Škofja Loka), naselje u općini Škofja Loka, regija Gorenjska
* Suha pri Predosljah, naselje u gradskoj općini Kranj, regija Gorenjska
Banloz

**Banloz** je naseljeno mjesto u gradu Zenici, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Zenice
Blagovijest

[mini|250px|Blagovijest ([Melozzo da Forlì)]]
[mini|250px|Blagovijest ([Leonardo da Vinci)]]
[mini|desno|200px|Navještenje Gospodinovo([El Greco, 1575.)]]
[mini|200px|lijevo|Blagovijest([Sandro Botticelli) ]] 
**Blagovijest** ili **Navještenje Gospodinovo** () je biblijski novozavjetni događaj u kojemu je arkanđeo Gabrijel navijestio Svetoj Mariji njezino bezgrešno začeće Isusa po Duhu Svetom.
To je ujedno i kršćanski blagdan kojim se obilježava taj događaj. Slavi se 25. marta devet mjeseci (trajanje trudnoće) prije Božića. Ponekad se slavi kasnije, ako pada na Cvjetnicu ili na svagdan u Velikom tjednu prije Uskrsa. Slavi se u korizmi, čime se naglašava radost zbog začeća, ali i žalost zbog Isusove muke. Na Blagovijest se obilježava i Dan svetosti života. Time su bili impresionirani i čuveni slikari, kao što su Fra Angelico, Leonardo da Vinci, Sandro Botticelli i Matthias Grünewald. Dan kada je Marija zanijela Isusa (25. mart) se kod kršćana svake godine slavi kao praznik Blagovijesti.
Blagovjest Marije se spominje u Evanđelju po Luki 1:26-38.

## Etimologija
Grčka riječ εὐαγγέλιον (*euangélion*: "dobra vijest"), od εὖ (*eû*: "dobro") + άγγελος (*ángelos*: "glasnik", "vijest"), s odgovarajućima glagolom εὐαγγελίζομαι (*euangelízomai*: "javljati dobru vijest"), kalkirana je u staroslavenskom kao благовѣщение (*blagověštenie*), s glagolom благовѣстити (*blagověstiti*). Na srednjojužnoslavenskom govornom području od 14. stoljeća javlja se varijanta благовѣсть (*blagověstь*) kao naziv za blagdan, oblik vjerojatno izveden iz staroslavenskog glagola, te od kojeg potječe i suvremeni suvremeni hrvatski *Blȁgovijēst*.

## Islam 
Blagoslov () – **muštuluk** – je riječ koja znači dobru vijest; u islamskoj religijskoj terminologiji znači da je melek Đebrail prvi obavjestio Mejremu o rođenju Ise i o njegovom imenu. Ovaj događaj je poznat i kao Blagovijest Mejreme. Ovaj događaj zauzima posebno mjesto u Kuran'u između Âl-i Imrân sure 45. i 51. ajeta te Merjem sure 16. i 26. ajeta. Za razliku od Kršćana blagovjest u islamu ne uključuje rođenje Sina Božijeg, već je Allah svojim uputama poslao Isu da upozori ljude kao pejgamber.

U islamskoj terminologiji Blagovijest znači Isin tevratu, muštuluk, dobre vijesti i razloge vjerovanja koja donosi islamski pejgamber Muhammed. Lijepa riječ i blagovjest znače muštuluk.

## Također pogledajte
*Religija
*Običaj
*Stari Slaveni

## Reference
Kategorija:Religija
Kategorija:Vjerski praznici
Pečora (rijeka)

**Pečora** (rus. *Печо́ра*) je rijeka u evropskom dijelu Rusije. Izvire ispod planine Ural i teče uglavnom sjeverno, kroz sjeverozapadni dio Rusije do svoga ušća u Arktički okean.

Rijeka je ukupne dužine 1.809 kilometara što je svrstava kao šestu najdužu evropsku rijeku a prikuplja vodu s površine od 322.000&nbsp;km 2.

## Također pogledajte 
* Spisak rijeka u Rusiji

## Reference 
Kategorija:Rijeke u Rusiji
Japra

**Japra** je rijeka u Bosni i Hercegovini. Izvire u Radanovom Polju ispod planine Grmeč kod naselja Majkić Japre u općini Sanski Most, na nadmorskoj visini od 800 m a ulijeva se u rijeku Sanu kod Blagaja na visini od 100 m.

Dolina Japre jedan je od najznačajnijih rudarsko–topioničarskih kompleksa antičkog doba na prostoru BiH. Podiglo ga je staro ilirsko pleme Japodi, po kojima je Japra dobila ime, prije više od 2500 godina, a znatno ga razvili Rimljani. Istraživanja su obavljana sve do 1963. u Blagaj Japri, Maslovarama, Donjim Agićima – Čelopeku i Gradini kod Ćela i došlo se do senzacionalnih arheoloških otkrića (skulptura rudara iz četvrtog vijeka, nadgrobni spomenici, alatke, hladno oružje, kućni predmeti i rudarska oruđa).  nalazišta su zatrpana, nalazi razbacani, osim pojedinih pokretnih spomenika koji su u obliku eksponata preneseni u Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine u Sarajevu.

Tokom augusta 2009. u potpunosti je završeno asfaltiranje puta dolinom Japre: od Blagaja, gdje se Japra ulijeva u Sanu, preko Donjih Agića, Ćela, Budimlić Japre i Dubovika pa sve do Hašana, rodnog mjesta poznatog književnika Branka Ćopića, i susjednog sela Majkić Japre gdje izvire ova bistra rijeka. 
Stanovništvo je opredijeljeno za seoski turizam. Rijeka nudi sportskim ribolovcima mnogobrojne riblje vrste, kao što su: mladica, pastrmka, štuka, mrena, klen, grgeč i plotica. U Donjim Agićima Izgrađena je vodenica  sa kupalištem. Nekada ih je na Japri bilo oko 70.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Vodenice na Japri
* Rijeka Japra

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Rijeke u Sanskom Mostu
Trauma

**Glavna trauma** – u fizičkoj medicini – jest povreda ili oštećenje biološkog sistema organizma, uzrokovana fizičkim povredama vanjskog porijekla. Glavna trauma je također povreda koja potencijalno može dovesti do ozbiljnih dugoročnih ishoda poput bola.

U psihologiji, **psihička trauma** je vrsta oštećenja psihe koja se javlja kao rezultat ozbiljnih i jakih uznemirujućih događaja.

U sociologiji, **sociološka trauma** je vrsta oštećenja društvenog života pojedinca koje je posljedica stigme.

**Trauma** je također oznaka koja se može odnositi na:
:**Film i televizija**
* Film *Trauma*, američki iz 1962.; režija: Robert M. Young;
*Film *Trauma*, film straha i užasa ( horor) iz 1963.; režija: Dario Argento;
* Film *Trauma*, psihološki triler iz 2004.; režija: Marc Evans;
*TV serija *Trauma*, medicinske epizode o događajima u San Franciscu;
*TV serija *Trauma*, medicinske dramske epizode o događajima u Montrealu;
:**Muzika**
*Bend Trauma, američki „heavy metal“ bend;
* Bend trauma, poljski „death metal“ bend;
* Trauma Records, izdavačka kuća
*Album *Trauma*, a album DJ Quik, iz 2005.;
* Song "Trauma", song Ayumi Hamasaki;
* Song "Day Twelve: Trauma", song Ayreon od *The Human Equation*;
* Song Trauma, progresivnog rok benda Snovi;
*Song "Glitter and Trauma", Biffy Clyro, u albumu iz 2004.: *Infinity Land*

:**Medicina**
* Traumatologija, nauka o povredam koje su izazvane vanjskim faktorima;
* Časopis *Trauma*, tromjesečni medicinski pregledni žurnal;
* Trauma tim, multidisciplinarna grupa medicinskih djelatnika  koji kolektivno zbrinjavaju i liječe fizičke traume;
* Traumatsk alopecija, kožna promjena koje nataju nasilnim čupanjem kose iz vlasišta;
* Traumatska guščja folikuloza, kožni žmarci poput folikulske hiperkeratoze;
* Traumatska koštana cista, promjena na vilicama;
* Traumatska neurom, tipe neuroma koji je posljedica traume nerva, obično tokom hirurške procedure;
* *Trauma, Violence, & Abuse*, a peer-reviewed academic journal that covers research

:**Sportovi**
* Trauma (hrvač)
* Trauma II (rođen 1982.), meksički *luchador enmascarado* (profesionalni hrvač)
* Tacoma Trauma, napredujući tim u ženskom fudbalu, osnovan 2012.
* *Los Traumas*, naziv meksičkog profesionalnog hrvačkog tima.

## Također pogledajte 
*Traumatologija
*Sociologija
*Film
*Televizija
*Muzika
*Sport

## Reference
Gladovići

* Gladovići (Srebrenica), naselje u općini Srebrenica.
* Gladovići (Zenica), naselje u općini Zenica.
Dobrova–Polhov Gradec

**Dobrova–Polhov Gradec** je općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**. Sjedište općine je u naselju Dobrova.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Dobrova–Polhov Gradec je imala 7.325 stanovnika, od čega u Dobrovi 943.

### Općina Dobrova–Polhov Gradec 
**Napomena**: *Nastala iz grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u općini Dobrova-Polhov Gradec
*
Dobrova

**Slovenija**:

* Dobrova (Celje), naselje u gradskoj općini Celje, regija Savinjska 
* Dobrova (Dobrova–Polhov Gradec), naselje  i sjedište općine Dobrova–Polhov Gradec, regija Srednja Slovenija 
* Dobrova (Krško), naselje u općini Krško, regija Posavska 
* Dobrova pri Dravogradu, naselje u općini Dravograd, regija Koruška 
* Dobrova pri Prihovi, naselje u općini Oplotnica, regija Podravska 
* Dobrova–Polhov Gradec, općina u regiji Srednjoj Sloveniji
Crvuljak

[thumb|Appendix vermiformis je ovdje vidljiv kao bjelkasta "crvičasta" struktura ispred [uzlazno debelo crijevo|uzlaznog debelog crijeva (colon ascendens). Dolje desno se vidi slijepo crijevo, iz kojega polazi crvuljak.]]
**Crvuljak** (latinski: *Appendix vermiformis*&nbsp;od latinskog *appendix* ‚privjesak’) označava jedan u pravilu do 10&nbsp;cm dugi privjesak slijepog crijeva (latinski: cecum), koji&nbsp;u pojedinačnim slučajevima može biti i dosta duži. Crvuljak posjeduje, kao i ostali segmenti probavnog trakta, lumen i tipičnu građu crijevnog zida, u kojem se dodatno mogu nači i brojni limfni folikuli. To je indikacija imunološke funkcije crvuljka (odakle mu i dolazi naziv "crijevni krajnik).&nbsp;

## Anatomija 
thumb|Položaj crvuljka&nbsp;(oznaka) u crijevnom traktu.
Crvuljak se obično nalazi u desnom donjem kvadrantu abdomena, smješten je intraperitonealno i posjeduje vlastiti mezenterij, koji se naziva mesoappendix (ranije poznat pod nazivom mesenterioulum).
Njegov položaj poprilično varira. U oko 65% ljudi on&nbsp;uzlazi&nbsp;po zadnjoj strani coecuma (retrocekalna pozicija); u oko 31% slučajeva on se spušta nadole. Ostale vrste crvuljka mogu se naći u gornjem abdomenu u slučaju visoke pozicije coecuma ili su prisutni na lijevoj strani u slučaju obrnutog položaja unutrašnjih organa (Situs visceri inversus).&nbsp;S obzirom da je&nbsp;položaj ušča crvuljka u slijepom crijevu relativno stalan, on se može odrediti&nbsp;uz pomoć McBurneyeve ili Lanzove tačke. Crvuljak dobija krvnu opskrbu preko appendicularis arterije, grane ileocolic arterije.

## Reference 
Kategorija:Limfni sistem
Kategorija:Probavni sistem
Šaćir Kurtćehajić

**Šaćir Kurtćehajić**, (1844-1872) sin Mehmedov je bio jedan od začetnika štampane riječi i novinarstva na bosanskom jeziku. Rođen je u Bijelom Polju, 1844. godine, u porodici Mehmeda Kurtćehajića, koji je, kao kadija, službovao u nekoliko bosanskih gradova. Službovao je najprije kao pisar u sjedištu Pljevaljskog kadiluka, zatim pri sudu Novopazarskog sandžaka, da bi zatim  bio premješten u Sarajevo, u vilajetsku službu. 1866. godine počinje pisati u listu „Bosanski vjesnik“, a zatim pokreće list „Sarajevski cvjetnik“ koji je izlazio sedmično, na četiri strane, dvojezično, s uporednim tekstom arebicom na turskom i ćirilicom na bosanskom jeziku. 1869. godine, biva postavljen za direktora Vilajetske štamparije. Obolivši od tuberkuloze, po savjetu ljekara, u julu 1872. godine, odlazi na liječenje u Beč gdje iste godine umire u 27-oj godini života.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1844.
Kategorija:Umrli 1872.
Bijele Vode (Zenica)

**Bijele Vode** su naseljeno mjesto u gradu Zenici, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Zenice
Spisak gradova u Estoniji

**Spisak gradova u Estoniji** dat je u nastavku. Mnogi od navedenih gradova, pogotovo prije 1918. godine, su bili poznati po njemačkim ili ruskim nazivima koji su se uglavnom razlikovali od naziva na estonskom jeziku. Nakon sovjetske okupacije Estonije, 1940. godine, iako su se u ruskom jeziku koristili samo estonski nazivi, korištenje izvora u ruskom jeziku je značilo da su se neki nazivi gradova pogrešno navodili (npr Vilyandi ili Pylva umjesto ispravnih naziva Viljandi odnosno Põlva).

## Spisak gradova
 Grad ne konstituiše svoju vlastitu općinu već je umjesto toga ujedinjen sa drugom općinom.

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Geografija Estonije
Kategorija:Gradovi u Estoniji
Estonija
Jasika (čvor)

* Jasika (Populus tremula), vrsta topole.

:
* Jasika (Zenica), naselje u općini Zenica.

:
* Jasika (Kruševac), naselje u općini Kruševac.
Jastrebac

:
* Jastrebac (Zenica), naselje u općini Zenica.

:
* Jastrebac (planina), planina.
* Jastrebac (Bujanovac), naselje u općini Bujanovac.
* Jastrebac (Vladičin Han), naselje u općini Vladičin Han.
* Jastrebac (Vlasotince), naselje u općini Vlasotince.
Krka (Una)

**Krka** je rijeka koja cijelim tokom teče kroz zapadni dio Bosne i Hercegovine, desna pritoka rijeke Une. 

U blizini mjesta Mali Cvjetnić izvire rijeka Krka te se nakon 5 km ulijeva u rijeku Unu, 10 km uzvodno od Martin Broda, kao jedna od njezinih pritoka. Jednim dijelom svoga toka ova rijeka teče granicom Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a cijelim svojim tokom protiče kroz Nacionalni park Una. Prilaz do izvora, uz koji je i stari mlin, je zahtjevan, a najlakši je iz pravca Drvara. Rijeka je jaka, bistra, uvijek se može piti, u njoj isključivo prebiva samo pastrmka i lipljen pa je posjećuju ribari podstaknuti pričom Ive Andrića :
 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Nacionalni park Una

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Una
Kasapovići

* Kasapovići (Zenica), naselje u općini Zenica.
* Kasapovići (Novi Travnik), naselje u općini Novi Travnik.
Okruzi Estonije

300px|mini|desno|Podjela Estonije na okruge
**Okruzi Estonije** (est.: maakond) predstavljaju prvi nivo administrativne podjele ove baltičke zemlje. 
Teritorija Estonija je podijeljena na 15 okruga, od čega je njih 13 na kopnu i preostala dva na ostrvu. Vladu svakog okruga (maavalitsus) predvodi guverner (maavanem) koji predstavlja nacionalnu vladu (Vabariigi Valitsus) na regionalnom nivou. Guvernera imenuje nacionalna vlada na mandat od pet godina.

Svaki okrug je dalje podijeljen na općine koje mogu biti: gradske općine (gradovi) i seoske općine (vallad).

## Spisak okruga 
Podaci u tabeli su od 31. decembra 2011.

## Reference 
*
Estonija
Kategorija:Estonija
Kategorija:Okruzi Estonije
Estonija
Lepenica (rijeka u Bosni i Hercegovini)

**Lepenica** je rijeka u centralnom dijelu Bosne i Hercegovine. Područje uz rijeku takođe se naziva Lepenica.

Nastaje od Bijele rijeke koja izvire na Bjelašnici i protiče kroz Tarčin i Crne rijeke  koja izvire na Bitovnji. Ove dvije riječice sastaju se kod Kreševa.

Rijeka Lepenica u prvih par kilometara teče kroz kanjon, lijep prirodni ambijent, unakažen velikom količinom smeća.
Na kraju toka protječe kroz Kiseljak, gdje prima pritoke Kreševčicu i Rotiljski potok, te se na sjeveroistočnoj periferiji naselja ulijeva u Fojničku rijeku.

Izuzetno je bogata vodom. Do kraja sedamdesetih 20. vijeka bila je bogata i ribom, pogotovo lipljenom, što se naslućuje i iz njenog imena. Krivolovci su uništili riblji fond u ovoj srednjobosanskoj rijeci.

Lepenica se uvijek izlijevala, ali se situacija pogoršala nakon gradnje autoputa uz njen tok. Izvođači radova nisu vodili računa o prohodnosti odvoda. U 2015. u Kiseljaku obavljeni su radovi na proširivanju i produbljivanju korita rijeke. Izgrađeni su i potporni zidovi.

## Historija 
Predio u kojem su sela Zabrđe i Toplica nalazi se na južnom rubu područja Lepenice.
 
Iz antičkog doba je veliko troskovište, a na njivama ispod njega su ostaci antičkog građevinskog materijala i mnogobrojne stare rudarske jame koje su visine čovjeka i pravilno klesane. Od Zabrđa do Homolja, na obje obale Lepenice, su gomile šljunka duge i po nekoliko stotina metara koje  su nastale u antičko doba ispiranjem zlata iz riječnog nanosa.

U ranom srednjem vijeku pa sve do 14. stoljeća postojala je velika župa Lepenica, koja se prostirala na području današnjih općina Fojnica, Kreševo i Kiseljak, tj. obuhvatala je čitav sliv današnje Fojničke rijeke. Bila je jedna od sedam župa u srednjoj ili gornjoj Bosni. Najstariji historijski podatak o župi Lepenici nalazi se u povelji ugarsko-hrvatskog kralja Bele IV iz 1244. Godine.

U Zabrđu su iz srednjeg vijeka evidentirane dvije nekropole stećaka, od kojih je jedna uništena, a na drugoj sahranjen je veliki knez bosanski Radoja. Historijsko područje – Srednjovjekovna nekropola između sela Zabrđe i Toplice, općina Kiseljak, proglašena je nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine 

Kraj je, slomom srednjovjekovne države 1463. godine, potpao pod osmanlijsku vlast, koja je ubrzo formirala nahije, koje su bile otprilike u istom obimu kao kasne srednjovjekovne knežije. U ranim defterima popisana je i nahija Lepenica u oblasti Kraljeva zemlja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Sliv Bosne 

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Ig (čvor)

* Antitijela, poznata i kao *imunoglobulini* (**Ig**)
* IG Farben, njemački industrijski koncern

**Slovenija**:

* Ig (Slovenija), naselje i općina u regiji Srednjoj Sloveniji
* Gornji Ig, naselje u općini Ig, regija Srednja Slovenija
Okruzi Litvanije

300px|mini|desno|Podjela Litvanije na okruge
**Okruzi Litvanije** (litv.: Lietuvos apskritys) predstavljaju prvi nivo administrativne podjele ove baltičke zemlje. 

Litvanija je administrativno podijeljena na 10 okruga (jednina: apskritis, množina: apskritys), nazvanih prema njihovim glavnim gradovima.

Okruzi su dalje podijeljeni na općine (jednina: savivaldybė, množina: savivaldybės) kojih je ukupno 60. Od toga 9 je gradskih općina, 43 okružnih općina i 8 seoskih općina. Svaka općina je podijeljena na manje dijelove nazvane  *elderates*. Ova podjela je nastala 1994. godine i neznatno je modificirana 2000. godine. 1. jula 2010. godine, ukinute su okružne uprave i od toga datuma okruzi ostaju kao teritorijalne i statističke jedinice Litvanije. 

## Spisak okruga 

|-align=center valign=top 

| 3.
| Klaipėda  
| Klaipėda 
| 5.209 
| 333.100
| 4,0
| align=left | 
*Klaipėda
*Klaipėda
*Kretinga
*Neringa
*Palanga
*Skuodas
*Šilutė

|- align=center valign=top
| 4.
| Marijampolė  
| Marijampolė 
| 4.463 
| 157.900
| 1,1
| align=left | 
*Kalvarija
*Kazlų Rūda
*Marijampolė
*Šakiai
*Vilkaviškis

|- align=center valign=top
| 5.
| Panevėžys  
| Panevėžys 
| 7.881 
| 244.300
| 2,0
| align=left | 
*Biržai
*Kupiškis
*Panevėžys
*Panevėžys
*Pasvalys
*Rokiškis

|- align=center valign=top
| 6.
| Šiauliai  
| Šiauliai 
| 8.540 
| 293.100
| 2,5
| align=left |
*Akmenė
*Joniškis
*Kelmė
*Pakruojis
*Radviliškis
*Šiauliai
*Šiauliai

|- align=center valign=top
| 7.
| Tauragė  
| Tauragė 
| 4.411 
| 107.200
| 0,7
| align=left | 
*Jurbarkas
*Pagėgiai
*Šilalė
*Tauragė

|- align=center valign=top 
| 8.
| Telšiai  
| Telšiai 
| 4.350 
| 148.800
| 1,3
| align=left | 
*Mažeikiai
*Plungė
*Rietavas
*Telšiai

|-align=center valign=top
| 9.
| Utena  
| Utena 
| 7.201 
| 147.400
| 1,0
| align=left | 
*Anykščiai
*Ignalina
*Molėtai
*Utena
*Visaginas
*Zarasai

|-align=center valign=top
| 10.
| Vilnius  
| Vilnius
| 9.729 
| 806.100
| 12,7
| align=left | 
*Elektrėnai
*Šalčininkai
*Širvintos
*Švenčionys
*Trakai
*Ukmergė
*Vilnius
*Vilnius
|}

## Reference 
*
Litvanija
Kategorija:Litvanija
Kategorija:Okruzi Litvanije
Litvanija
Osojnica (Zenica)

**Osojnica** je naseljeno mjesto u gradu Zenici, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Zenice
Ig (Slovenija)

mini|280px|Ig, rimokatolička crkva "Sv. Martin"
**Ig** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Ig je imala 6.781 stanovnika, od čega u samom Igu 2.262.

### Općina Ig 
**Napomena**: *Nastala iz grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**.*

### Ig (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 2007. povećano za dijelove naselja Kot i Staje.*

## Galerija 

Datoteka:GradIg1.jpg|dvorac
Datoteka:Ig Pile-Dwellings.jpg|krajolik

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Igu
*
Osojnica

**Bosna i Hercegovina**:

* Osojnica (Doboj), naselje u općini Doboj
* Osojnica (Zenica), naselje u općini Zenica

**Sjeverna Makedonija**:

* Osojnica (rijeka), pritoka Bregalnice

**Slovenija**:

* Osojnica (Žiri), naselje u općini Žiri, regija Gorenjska
Škofljica

**Škofljica** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Škofljica je imala 9.130 stanovnika, od čega u samoj Škofljici 2.209.

### Općina Škofljica 
**Napomena**: *Nastala iz grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**.*

### Škofljica (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1961. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Lavrica. U 2006. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Lavrica i **Škofljica**. U 2008. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Lanišče i **Škofljica**. U 2012. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Škofljica** i Zalog pri Škofljici.*

## Galerija 

Datoteka:Skofljica Slovenia 2.jpg|ulaz u naselje
Datoteka:Skofljica-train station.jpg|željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Škofljici
*
Velike Lašče

**Velike Lašče** () su naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Velike Lašče je imala 4.155 stanovnika, od čega u samim Velikim Laščama 729.

### Općina Velike Lašče 
**Napomena**: *Nastala iz grada Ljubljane, odn. stare općine **Vič–Rudnik**.*

### Velike Lašče (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 2001. povećano za dijelove naselja Male Lašče i Strmec. U 2009. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Male Lašče i **Velike Lašče**.*

## Galerija 

Datoteka:Velike Lašče - Levstik monument.jpg|spomenik Franu Levstiku
Datoteka:Velike Lasce-former train staion-from south.jpg|nekadašnja željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Velikim Laščama
*
Lašče

**Slovenija**:

* Lašče (Borovnica), naselje u općini Borovnica, regija Srednja Slovenija 
* Lašče (Žužemberk), naselje u općini Žužemberk, regija Jugoistočna Slovenija 
* Male Lašče, naselje u općini Velike Lašče, regija Srednja Slovenija 
* Velike Lašče, naselje i općina u regiji Srednjoj Sloveniji
Teobald V Dobri

**Teobald V** (fr. *Thibaut*) (1130. – 20. januara 1191.) bio je francuski plemić, grof Bloisa u srednjem vijeku.

Osim šta je bio grof Bloisa, bio je i lord grada Chartresa, kao i lord Chateaurenaulta, šta je postao prvom ženidbom.

Njegova majka je bila grofica Matilda Koruška, a otac grof Šampanje Teobald II, brat grofa Vilima i kralja Stjepana.

Teobald je prvo oženio Sibilu od Chateaurenaulta.

Poslije je oženio Alisu, princezu Francuske, kćerku kraljice Eleonore Akvitanske i kralja Luja VII.

Teobald je dao spaliti neke Jevreje u svom mjestu; njegovi kršćanski podanici su ga unatoč tomu zvali **Dobrim** (fr. *le Bon*).

Teobald je stigao u Palestinu 1190.
## Djeca 
*Teobald
*Filip
*Henrik
*Luj I od Bloisa
*Alisa
*Margareta
*Izabela Blojiška
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1130.
Kategorija:Umrli 1191.
Kategorija:Grofovi Bloisa
Kreševka

**Kreševka** ili ***Kreševčica***, rijeka je u srednjem dijelu Bosne i Hercegovine. Nastala je spajanjem Vranačkog i Kojsinskog potoka. Duga je oko 16 kilometara. U Lepenicu se ulijeva kod Kiseljaka.

Rijeka Kreševka prima pritoke Dragušnicu, Rakovčicu i Ljuskavu. Rijeka je izložena onečišćavanju pa se često dešava pomor ribe. U 2015. oj to se desilo dva puta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Pravilnik o ribolovnim područjima

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Izabela Blojiška

170px|thumb|desno|Izabela
**Izabela Blojiška** (francuski *Isabelle de Blois*; latinski *Ysabella*) (? – 25. 11. 1248.) bila je srednjovjekovna francuska plemkinja, kćerka grofa Teobalda V i njegove žene Alise te sestra Margarete, polunećakinja kralja Ivana i istoimena sestrična carice Izabele.

Bila je grofica Chartresa.

Izabela se prvo udala za plemića Sulpicea III od Amboisea, sina Huga i Matilde. Mužu je rodila Ivana, Matildu i Huga III.

Izabela je bila i žena lorda Ivana II od Montmiraila (? – 1240.). On je bio sin Ivana i Helvise.
## Izvori 
Kategorija:Umrli 1248.
Kategorija:Vladarice u 13. vijeku
Kategorija:Historija Francuske
Stupčanica

**Stupčanica** je rijeka u Bosni i Hercegovini, koja izvire kod Han Pijeska, a u Olovu se spaja s rijekom Biošticom i čini Krivaju, pritoku Bosne u Zavidovićima.

Gornji tok rijeke je kanjon. Ovo je plahovita planinska rijeka. Vlada Zeničko-dobojskog kantona 2015. godine donijela je Odluku o pristupanju provođenja procedure dodjele koncesije za izgradnju male hidroelektrane MHE "Petrovići" na rijeci Stupčanici.

Stupčanica se koristi za ribolov, ali u posljednje vrijeme zbog slabe kontrole sve je manje ribe (prije svega potočne pastrmke kojom je ova rijeke bila izuzetno bogata).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Hidroelektrana na Stupčanici 
* Prirodni resursi Olova

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Luj I od Bloisa

140px|mini|Luj I
**Grof Luj I od Bloisa** (fr. *Louis de Blois*) (1172. – 14. aprila 1205) bio je francuski plemić, grof Bloisa u srednjem vijeku. Vladao je od 1191. do svoje smrti.

Njegov otac je bio grof Bloisa Teobald V Dobri, sin grofa Šampanje Teobalda II. Lujeva majka je bila grofica Alisa, princeza Francuske, preko koje je Luj bio unuk kraljice Eleonore Akvitanske.

Lujeve sestre su bile grofice Margareta i Izabela.

1196. Luj je ukinuo kmetstvo na svojim imanjima.
## Brak 
Lujeva supruga je bila grofica Katarina od Clermont-en-Beauvaisisa; brakom je Luj postao grof Clermont-en-Beauvaisisa.

Ovo su njihova djeca:
*Rudolf
*Ivana
*Teobald VI od Bloisa 
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1172.
Kategorija:Umrli 1205.
Kategorija:Grofovi Bloisa
Kategorija:Grofovi Clermont-en-Beauvaisisa
Plahovići (Zenica)

**Plahovići** su naseljeno mjesto u gradu Zenici, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Zenice
Puhovac (čvor)

:
* Puhovac (Zenica), naselje u općini Zenica.

:
* Puhovac (Aleksandrovac), naselje u općini Aleksandrovac.
Medvode

mini|280px|Medvode, željeznička stanica
**Medvode** (njem. *Zwischenwassern*) su naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu grada Ljubljane, odn. stare općine **Šiška**.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Medvode je imala 15.542 stanovnika, od čega u samim Medvodama 5.178.

### Općina Medvode 
**Napomena**: *Nastala iz grada Ljubljane, odn. starih općina **Šiška** i **Vič-Rudnik**.*

### Medvode (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1980. povećano za naselja **Preska pri Medvodah** i **Svetje** koja su ukinuta. U 2013. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Medvode** i Žlebe.*

## Galerija

Datoteka:HE-Medvode.JPG|hidroelektrana
Datoteka:Sora-medvode.JPG|rijeka Sora kod ušća u Savu
Datoteka:Preska Medvode Slovenia.JPG|tabla na ulazu u prigradsko naselje *Preska pri Medvodah*
Datoteka:Preska Medvode Slovenia 2.jpg|*Preska pri Medvodah*, panorama
Datoteka:Svetje_Slovenia_1.jpg|prigradsko naselje *Svetje*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u regiji Srednja Slovenija
*
Vodice (Slovenija)

mini|280px|Vodice, rimokatolička crkva "Sv. Marjeta"
**Vodice** () su naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu grada Ljubljane, odn. stare općine **Šiška**.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Vodice je imala 4.615 stanovnika, od čega u samim Vodicama 1.589.

### Općina Vodice 
**Napomena**: *Nastala iz grada Ljubljane, odn. stare općine **Šiška**.*

### Vodice (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:Vodice Slovenia.JPG|tabla na ulazu u Vodice
Datoteka:Vodice.jpg|kuće

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Vodicama (Slovenija)
*
Podlipe (pećina)

**Pećina Podlipe** nalazi se u naselju Kadića Brdo, na udaljenosti 12&nbsp;km od centra općine Sokolac, Bosna i Hercegovina. 
 
Objekat se nalazi u podnožju krečnjačke grede nedaleko od obale najvećeg vodotoka u kraju, rijeke Bioštice i šumom obrasle kote nadmorske visine iznad 850 metara, što je od nastarijih vremena predstavljalo dobro stanište za pračovjeka koji je u pećini mogao da se skriva, a na obližnoj rijeci pije vodu i lovi životinje.

Ovo je pravi spomenik prirode, koji spada u potkapinski oblik karstnog reljefa sa dva otvora povezana kratkim kanalom. Najstariji sedimenti na ovom lokalitetu pripadaju srednjem i gornjem trijasu. Ovdje postoje siva, tamnosiva, žućkasta i rumena boja krečnjaka.

### Arheologija 
Lokalitet nalazišta Podlipom otkriven je 1987. godine prilikom iskopavanja arheološkog nalazišta Kula. Istraživanja je vodila Zilka Kujundžić- Vejzagić sa Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine u Sarajevu. Ratna dešavanja 1991. godine prekinula su dalja istraživanja.

Rezultat je bio arheološki materijal; kamene alatke i oruđa; artefakti koji datiraju iz donjeg, srednjeg i gornjeg paleolita. To su ostaci koji su stariji od 40.000 godina i pripadaju vremenu neandertalca.

Na horizontalnoj stijeni otvora potkapine nađen je paleolitski crtež dimenzija 100x70 cm, čime je BiH svrstana u grupu zemalja koje imaju paleolitsku umjetnost.

U istraživanjima sa početka 21.og vijeka istraženi su i slojeve koji su stari između 35.000 – 15.000 godina i koji pripadaju tzv. kulturama orinjasijen, gravetijen, a čiji su nosici anatomski moderni ljudi, Homo sapiens. Pomenuti crtež pripada njima, jer neandertalci nisu imali umjetnost.

U nalazištu se javlja sekundarno ležište mineralnih sirovina (mineral silicijum dioksida) koje su korišteni za pravljenje kremenih alatki. Tog minerala ima u izobilju, tako da se ovdje radi o radionicama oruđa.
## Zaštićeno područje - Spomenik prirode 
Pećina je 2015. god. odlukom Skupštine općine Sokolac uključena u III kategoriju zaštićenih područja (spomenik prirode), prema kriterijima IUCN–a, kao i po kategorizaciji zaštićenih područja utvrđenih Zakonom o zaštiti prirode Republike Srpske

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Turistički potencijal općine Sokolac
* Pećina podlipe 

Kategorija:Sokolac
Kategorija:Paleolitski arheološki lokaliteti u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Paleolit
Kategorija:Spomenici prirode u Bosni i Hercegovini‎
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 2015.
Domžale

mini|280px|Domžale, rimokatolička crkva "Marijino Vnebovzetje"
**Domžale** () su naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Domžale.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Domžale je imala 33.936 stanovnika, od čega u samim Domžalama 12.406.

### Općina Domžale 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Domžale.*

### Domžale (naseljeno mjesto) 
## Galerija 

Datoteka:Studa Slovenia.JPG|naselje *Študa*
Datoteka:Domžale - Menačenkova domačija (Cankarjeva 9).jpg|Menačenkova domačija
Datoteka:Hala komunalnega Centra6.jpg|sportska hala u Komunalnom centru
Datoteka:Domzale-train station-July 2010.JPG|željeznička stanica
Datoteka:Sotocje-kambistrica-raca-domzale.JPG|ušće rječice Rače u Kamnišku Bistricu

## Također pogledajte
* Radijski odašiljač Domžale

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u regiji Srednja Slovenija
*
Piva (rijeka)

**Piva** je rijeka u Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini. Posljednjih 5&nbsp;km toka rijeke Pive čini i granicu između dvije države. Kod crnogorskog naselja Šćepan polje, na teritoriji općine Foča, zajedno sa rijekom Tarom sačinjava rijeku Drinu.

Rijeka Piva nosi više imena. Od izvora pod Durmitorom zove se Bukovica. Od Šavnika, gdje prima rijeku Bijelu i nastavlja kao Pridvorica. Nakon toga u Pivu se ulijeva Gornja Komarnica, koja takođe izvire ispod Durmitora, a ona uzima ime Komarnica. Kod Pivskog manastira prima pritoku Sinjaci, i dobiva naziv Piva.

Kao Komarnica teče kanjonom dugim 3,8&nbsp;km, i dubokim oko 450. Na pojedinim mjestima širina kanjona je pola metra.
Površina sliva rijeke Pive procjenjuje se na oko 1784 km2 do Šćepan Polja.
 
Kod naselja Plužine rijeka je pregrađena branom visokom 220 m, za potrebe hidroelektrane Mratinje. Tom prilikom potopljene su Plužine i sagrađeno je novo naselje na višoj koti. Jezero je dugo 45&nbsp;km. i djelimično duboko i 188 m.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Kanjon Pive i jezero 
* Kanjoni

Kategorija:Rijeke u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Rijeke u Crnoj Gori
Heterotrof

[mini|Ciklusa toka materije i energije između [autotrofa and heterotrofa]]
**Heterotrofi** (grč. ἕτερος - *heteros* = drugi, strani, različit + τροφή - *trophe* = hranjenje, ishrana) ili **heterotrofni organizmi** – u biologiji – su oni  biološki sistemi  koji ugljikohidrate koji su neophodni za život, uzimaju iz organskih tvari koje su proizveli autotrofi ili hemotrofi. Prema tome, oni nisu sposobni da samostalno, iz neorganskih stvaraju organska jedinjenja. Za razliku od ostalih pomenutih skupina, koje se, figurativno, mogu nazvati samohranim, heterotrofi su, u tom smislu, gotovani.

## Glavni tipovi ishrane
Organotrofi  kao izvor energije koriste redukciju  ugljikovih jedinjenja, kao što su ugljikohidrati, masti, proteini i iz biljaka i životinja.

Fotoorganoheterotrofi,  kao što su *Rhodospirillaceae*  i ljubičaste ne-sumporne  bakterije,  sintetiziraju organska jedinjenja korištenjem sunčeve svjetlosti u kombinaciji s oksidacijom  neorganskih supstanci, uključujući i sumporovodik, elementarni sumpor, tiosulfat  i molekulski  vodik.

Oni koriste organska jedinjenja za izgradnju sopstvene strukture. Oni ne fiksiraju  ugljendioksid pa očigledno nemaju Calvinov ciklus metabolizna.

Heterotrofi su ,  reduciranjem konzumiranih  jedinjenja ugljika, u mogućnosti koristiti svu energiju koju  dobiju iz hrane za rast i reprodukciju, za razliku od sutotrofa, koji moraju koristiti neke od svojih  energije za fiksiranje ugljika.  Oba, i  heterotrofi  i autotrofi podjednako su obično zavise od metaboličke aktivnosti drugih organizama  jer, osim ugljika, njihova ishrana uključuje dušik, fosfor i sumpor,  pa mogu uginuti zbog nedostatka hrane koja ima ovie sastojke. Međutim, za razliku od heterotrofa, autotrofi te supstance mogu uzimati iz neorganskih izvora, koji mogu biti mineralne prirode ili produkti raspadanja organske supstance, koju pretežno razlažu heterotrofni organizmi.

Za razliku od biljaka (koje su isključivi ili pretežni autotrofi) , sve životinje, gljive i saprofitski mikroorganizmi su heterotrofi.

Gljive i većina bakterija su heterotrofni organizmi jer se hrane organskim hranjivima i uspijevaju i u mraku i nemaju sposobnost fotosinteze. 
Heterotrofija je evoluirala do pojave različitih oblika zajedničkog života organizama različitih vrsta - s različitim stupnjevima međuovisnosti:
* Komenzalizam: Jedan od dva partnera ima značajne koristi, drugi partner nema vidljivu štetu.
* Mutualizam: Partnerstvo je korisno za oba partnera.
* Antagonizam: Korist ima samo jedan partner, drugi ima samo manju ili veću, nekad i sudbonosnu, štetu.
*Simbioza: Udruživanje je korisno za oba uključena organizma.

## Dijagram određivanja načina ishrane
[thumb|500px|centar|Dijagram za određivanje da li je vrsta [autotrof, heterotrof ili  neki njihov podtip]]
* Autotrof
** **Hemoautotrof**
**Fotoautotrof
* Heterotrof
** **Hemoheterotrof**
** Fotoheterotrof

## Također pogledajte
* Autotrof
*Hemotrof
*Metanotrof

## Reference 
Kategorija:Ishrana
Kategorija:Biološka terminologija
Mengeš

mini|280px|Mengeš, rimokatolička crkva "Sv. Mihael"
**Mengeš** (njem. *Mannsburg*) je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Domžale.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Mengeš je imala 7.374 stanovnika, od čega u samom Mengšu 6.112.

### Općina Mengeš 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Domžale.*

### Mengeš (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1955. nastalo spajanjem naselja **Mali Mengeš**, **Pristava pri Mengšu** i **Veliki Mengeš** koja su ukinuta.*

## Galerija 

Datoteka:Menges_Slovenia_-_church_interior.jpg|unutrašnjost crkve
Datoteka:Mengeš_Stare_Castle.jpg|stari zamak

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gradovi u Sloveniji
Kategorija:Gradovi u regiji Srednja Slovenija
*
Lukovica (Slovenija)

**Lukovica** je općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Domžale. Sjedište općine je u naselju Lukovica pri Domžalah.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Lukovica je imala 5.422 stanovnika, od čega u Lukovici pri Domžalah 419.

### Općina Lukovica 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Domžale.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Lukovici
*
Teobald VI od Bloisa

**Teobald** (fr. *Thibaut*) (? – 1218) bio je grof Bloisa i Clermont-en-Beauvaisisa (1205 – 1218) u Francuskoj.
[150px|mini|Prikaz Teobalda koji je načinio [François Roger de Gaignières]]
Njegov otac je bio Luj I od Bloisa, sin Teobalda V i Alise Francuske.

Majka mu je bila Katarina od Clermont-en-Beauvaisisa.

Teobald je imao dvije supruge:
*Matilda od Alençona 
*Klemencija od Rochesa

Nije imao djece niti sa jednom suprugom.

U Kastilji se Teobald borio sa Maurima, ali se zarazio gubom i vratio kući, gdje je živio u dvorcu u La Ferté-Villeneuilu dosta povučeno. Prodao je Clermont-en-Beauvaisis kralju Francuske, a Blois je ostavio svojim tetkama Margareti i Izabeli.
## Reference 
Kategorija:Umrli 1218.
Kategorija:Grofovi Bloisa
Kategorija:Grofovi Clermont-en-Beauvaisisa
Trzin

mini|280px|Trzin, rimokatolička crkva "Sv. Florjan"
**Trzin** () je naseljeno mjesto i općina u Sloveniji, u regiji Srednjoj Sloveniji.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Domžale.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina, odn. naseljeno mjesto Trzin je imala 3.844 stanovnika.

### Općina Trzin 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Domžale.*

### Trzin (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 2008. povećano za dio naselja Loka pri Mengšu (općina Mengeš).*

## Galerija 

Datoteka:Trzin Trade-industrial zone.jpg|industrijska zona
Datoteka:Trzin - Mengeška 73.jpg|stara kuća
Datoteka:Trzin - Florjanovo znamenje, Mengeška cesta.jpg|spomenik "Sv. Florijan" na Mengeškoj cesti

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Općine u Sloveniji
Kategorija:Općine u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Kategorija:Naselja u Trzinu
*