Izmijenjeno stanje svijesti

**Izmijenjeno stanje svijesti** (**ASC**), također zvano '*izmijenjeno stanje uma*, '*izmijenjeni mentalni status* (**AMS**) ili **promjena uma**, je bilo koje stanje koje se značajno razlikuje od normalnog budnog stanja. Opisuje izazvane promjene u nečijem mentalnom stanju, gotovo uvijek privremene. Sinonimna fraza je "izmijenjeno stanje svijesti".

## Historija termina 
Do 1892. godine, izraz se koristio u vezi sa hipnozom, iako se vodi debata o tome da li hipnozu treba identificirati kao ASC prema njenoj modernoj definiciji. Sljedeći dostupni primjer je od Maxa Mailhousea iz njegove prezentacije na konferenciji iz 1904., Međutim, nedvosmisleno se identificira kao takav, kao što je bio u vezi sa epilepsijom, i još uvijek se koristi danas. U akademskim krugovima, izraz je koristio još 1966. Arnold M. Ludwig. i u opću upotrebu uveo od 1969. Charles Tart.

## Definicije 
Ne postoji opća definicija izmijenjenog stanja svijesti, jer bi se svaki pokušaj definicije prvo morao osloniti na definiciju normalnog stanja svijesti. Međutim, pokušaji definiranja ovog termina mogu se naći u filozofiji, psihologiji i neuronauci. Ne postoji konačni konsenzus o tome koja je najtačnija definicija. Najbolje utvrđene i najnovije definicije date su u nastavku.

Arnold M. Ludwig je pokušao da da prvu definiciju 1966. godine.

Polazeći od ovoga, Charles Tart fokusira svoju definiciju na subjektivno iskustvo stanja svijesti i njegovo odstupanje od normalnog budnog stanja.

Farthingova definicija izmijenjenog stanja svijesti (ASC) zasniva se na terminologiji Charlesa Tarta. Charles Tart je opisao izmijenjeno stanje svijesti kao duboku promjenu u "ukupnom obrascu subjektivnih iskustava". Kako bi definirao izmijenjeno stanje svijesti (ASC), Tart se fokusira na važnost subjektivnog iskustva.

Farthing svojoj definiciji dodaje da je ASC kratkotrajno ili barem reverzibilno i da se u tom trenutku možda neće ni prepoznati kao ASC. Njegova definicija se oslanja samo na subjektivno iskustvo, ostavljajući po strani promjene u ponašanju i fiziološki odgovor.

Navodi četrnaest dimenzija promijenjenog subjektivnog iskustva. Da bi se objasnio ASC, potrebno je promijeniti više dimenzija.

Radna definicija za empirijsko istraživanje zasnovana na ovim prethodnim definicijama dala je Schmidt 2016. godine:  Primjeri rane religijske upotrebe izmijenjenih stanja svijesti su obredi Dionisa i Eleuzinske misterije, kao i joga i meditacija. Neki teoretičari pretpostavljaju da su supstance koje mijenjaju stanje svijesti, poput some, možda podstakle formiranje nekih od glavnih svjetskih religija.

Meditaciju u svojim različitim oblicima moderna psihologija ponovo otkriva zbog njenog terapeutskog potencijala i sposobnosti da "omogući smirivanje aktivnosti uma". U psihoterapiji, tehnike poput hipnoza i meditacija podržavaju psihološke procese.

### Historija naučnog istraživanja 
Zbog biheviorističke paradigme u psihologiji, izmijenjena stanja svijesti su odbačena kao polje naučnog istraživanja tokom ranog 20. stoljeća. Bili su patologizirani i smatrani samo simptomima intoksikacija ili demonske opsjednutosti.

Njihov povratak u psihologiju započeo je interesom Williama Jamesa za različita izmijenjena stanja, kao što su "mistična iskustva i stanja izazvana drogama". Temelje za istraživanje postavili su razni naučnici kao što su Abraham Maslow, Walter N. Pahnke, Stanislav Grof i Charles Tart. Fokusirali su se na naizgled korisne aspekte ASC-a, kao što je njihov potencijal da "podstiču kreativnost ili liječe ovisnost".

Abraham Maslowljevo istraživanje o vrhunskim iskustvima, kao trenucima "najviše sreće i ispunjenja", Također je pozvao na "nauke specifične za svaku državu"  razlikovati ASC-ove prema načinu na koji su izazvani:

* Patološki (epilepsija, oštećenje mozga)
* Farmakološki (psihoaktivne supstance)
* Fizički i fiziološki (post i seks)
* Psihološki (muzika, meditacija, hipnoza)
* Spontani (sanjarenje i iskustvo bliske smrti)

Vaitl dalje predlaže četiri osnovna aspekta iskustava: (1) aktivaciju (2) raspon svijesti (3) samosvijest (4) senzornu dinamiku. Alternativno, Roland Fischer Unutar ovog okvira, mnogi ASC-ovi (psihodelici, hipnoza, meditacija, itd.) definirani su kao oni koji pripadaju integrativnom načinu rada.

## Indukcijski metodi 
### Farmakološki
Izmijenjeno stanje svijesti može se definirati kao kratkotrajna promjena u općoj konfiguraciji individualnog iskustva, tako da se racionalno funkcioniranje jasno mijenja u odnosu na uobičajeno stanje svijesti. Postoji mnogo načina na koje se nečija svijest može promijeniti, kao što je korištenje psihoaktivnih droga, koje se definiraju kao hemijske supstance koje prolaze kroz krvno-moždanu barijeru i remete funkciju mozga, uzrokujući promjene u svijesti, stavu i ponašanju.

MDMA (ekstazi) je droga koja također mijenja stanje svijesti. Stanje svijesti uzrokovano konzumiranjem MDMA uključuje porast pozitivnih  i smanjenje negativnih osjećaja. (Aldridge, D., & Fachner, J. ö. 2005).  Emocije korisnika su pojačane, a inhibicije smanjene, često praćeno osjećajem intimnosti ili povezanosti s drugim ljudima.

Opioidi su klasa droga koje mijenjaju svijest. Primjeri opioida uključuju heroin, morfij, hidrokodon i oksikodon. Opioidi izazivaju analgeziju i često osjećaj euforije kod korisnika. Zloupotreba opioida može rezultirati smanjenom proizvodnjom endorfina u mozgu, prirodnih lijekova protiv bolova čiji se učinci mogu pojačati drogama.

Kokain mijenja stanje svijesti. Kokain utiče na neurotransmitere koje živci koriste za međusobnu komunikaciju. Kokain inhibira ponovni unos norepinefrina, serotonina, dopamina i drugih neurotransmitera u sinapsama, što rezultira izmijenjenim stanjem svijesti ili "visokim" (Aldridge, D., & Fachner, J. ö. 2005).

Dietilamid lizerginske kiseline ili LSD, aktivira serotoninske receptore (aminski transmiter nervnih impulsa) u moždanoj masi. LSD djeluje na određene serotoninske receptore, a njegovi efekti su najizraženiji u moždanoj kori, području uključenom u stav, misao i uvid, koje prima senzorne signale iz svih dijelova tijela. Glavni efekti LSD-a su emocijskii i psihološki. Osjećaji osobe koja ga konzumira mogu se brzo mijenjati u rasponu od straha do ekstaze (Humphrey, N. 2001). Ovo može uzrokovati da osoba doživi mnogo nivoa izmijenjene svijesti. Također je dokazano da izaziva smrt ega (ili *rastvaranje ega*).

Alkohol mijenja svijest promjenom nivoa neurotransmitera. Neurotransmiteri su endogene hemikalije koje prenose signale preko sinapse od jedne nervne ćelije do druge "ciljne" ćelije (često drugog neurona). Neurotransmiteri mogu izazvati inhibicijske ili ekscitacijske efekte na "ciljnu" ćeliju na koju utiču. Alcohol increases the effect of the neurotransmitter GABA (gamma-Aminobutyric acid) in the brain. GABA causes slow actions and inaudible verbal communication that often occur in alcoholics.

### Patologije/ostalo 
Patološka ili slučajna indukcija može se odnositi na nepredviđene događaje ili bolesti. Prema Jeffreyju R. Avneru, profesoru kliničke pedijatrije, ključni element za razumijevanje slučajnih i patoloških uzroka izmijenjenih stanja svijesti (ASC) je da ona počinje smanjenom samosviješću, nakon čega slijedi smanjena svijest o okolini (2006). Oni koji imaju lično iskustvo sa stanjima poput depersonalizacije često navode suprotno, da je povećana svijest o okolini i sebi ono što rezultira izmijenjenim stanjima svijesti. When the reduction of self-awareness and environmental awareness take effect, they produce altered states of consciousness. The specific conditions below provide clarity on the types of conditions compromise accidental and pathological causes.

#### Traumatsko iskustvo
Prvo stanje, traumatsko iskustvo, definirano je kao lezija uzrokovana vanjskom silom (Trauma. (n.d.) In Merriam-Webster Dictionary online, 2013). Primjeri uključuju udar u mozak uzrokovan tupom silom (npr. saobraćajna nesreća). Razlog zašto traumatsko iskustvo uzrokuje promijenjena stanja svijesti je taj što mijenja način na koji mozak funkcionira. Vanjski udar preusmjerava protok krvi iz prednjeg dijela mozga u druga područja. Prednji dio mozga poznat je kao prečeoni korteks odgovoran za analitičko razmišljanje (Kunsman, 2012). Kada oštećenje postane nekontrolirano, pacijent doživljava promjene u ponašanju i smanjenu samosvijest. Upravo tada se doživljava promijenjeno stanje svijesti.

#### Epilepsija
Drugi čest uzrok ASC-a je epilepsija. Prema Medlineplus epilepsija je poremećaj mozga koji uzrokuje napade. Tokom epilepsijskog napada, pacijent će iskusiti halucinacije i gubitak mentalne kontrole., uzrokujući privremenu disocijaciju od stvarnosti.
Studija provedena sa šest pacijenata s epilepsijom, uz korištenje funkcionalne magnetne rezonance , otkrila je kako su pacijenti zaista doživljavali halucinacije tokom napada. Ovo nije samo promijenilo obrazac ponašanja pacijenta, već ga je i učinilo da se distancira od stvarnosti tokom tog određenog vremenskog perioda.

#### Nedostatak kisika
Nedostatak kisika utiče na mozak, zbog čega se ASC može javiti kada postoji nedostatak kisika u okruženju.

=====Infekcije====
Pored nedostatka ili nedostatka kisika, infekcije su čest patološki uzrok ASC-a. Glavni primjer infekcije je meningitis. Medicinska web stranica WEBMD navodi da je meningitis takva infekcija koja uzrokuje oticanje moždanih ovojnica. Ova specifična infekcija se javlja kod djece i mladih odraslih osoba. Ova infekcija je prvenstveno virusne prirode. Virusni meningitis uzrokuje ASC, a njegovi simptomi uključuju groznicu i epilepsijske napade. Oštećenje postaje vidljivo u trenutku kada se epilepsijski napadi počnu javljati, tada pacijent ulazi u izmijenjeno stanje svijesti.

#### Nedostatak sna
Nedostatak sna je također povezan s ASC-om i može izazvati napade zbog umora. Nedostatak sna može biti hroničan ili kratkotrajan, ovisno o težini pacijentovog stanja. Mnogi pacijenti prijavljuju halucinacije jer nedostatak sna utiče na mozak. Studija MRI provedena na Medicinskom fakultetu u  Harvardu 2007. godine otkrila je da mozak lišen sna nije sposoban kontrolirati svoje senzomotorne funkcije., što je dovelo do smanjene samosvijesti. Pacijenti su također bili mnogo nespretniji nego da nisu iskusili nedostatak sna.

#### Post
Post je još jedan oblik uskraćivanja sna. Post može biti namjeran, uključujući i iz vjerskih razloga ili zbog psiholoških stanja kao što je anoreksija. Postenje se odnosi na sposobnost dobrovoljnog uzdržavanja od hrane, a moguće i od pića. Disocijacija uzrokovana postom nije samo opasna po život, već je i razlog zašto produženi periodi posta mogu dovesti do ASC-a. Dakle, privremena disocijacija od stvarnosti omogućava da post spada u kategoriju ASC-a prema definiciji koju je dao Avner (2006).

#### Psihoza
Drugi patološki uzrok je psihoza, inače poznata kao psihotična epizoda. Psihotične epizode često uključuju deluzije, paranoju, derealizaciju, depersonalizaciju i halucinacije (Revonsuo et al., 2008). Studije nisu bile u stanju jasno identificirati kada osoba dostiže viši nivo rizika za psihotičnu epizodu. (Schimmelmann, B., Walger, P., & Schultze-Lutter, F., 2013), ali što se ranije ljudi liječe od psihoze, veća je vjerovatnoća da će izbjeći razorne posljedice koje bi mogle dovesti do psihotičnog poremećaja (Schimmelmann, B., Walger, P., & Schultze-Lutter, F., 2013). je teorija zasnovana na istraživanju neuroimaginga koja koristi neurološko stanje izazvano halucinogenima za donošenje zaključaka o drugim stanjima svijesti. Izraz "entropija" se ovdje primjenjuje u kontekstu stanja svijesti i njihove povezane neurodinamike, gdje visoka entropija znači visok nivo poremećaja. Teorija predlaže opštu razliku između dva fundamentalno različita načina spoznaje, koja se nazivaju primarna i sekundarna svijest.

Primarna svijest je povezana s neograničenom spoznajom i manje uređenom (s višom entropijom) neurodinamikom koja je prethodila razvoju moderne, normalne budne svijesti kod odraslih. Primjeri uključuju REM fazu sna (RAM), transcendentalno stanje između REM sna i senzorne svijesti (psihodelično stanje) ili početnu fazu psihoze.

Sekundarna svijest je povezana s ograničenom spoznajom i uređenijom neurodinamikom. Primjeri uključuju normalnu budnu svijest, anestezirano ili depresivno stanje.

Teorija dalje predlaže da putem farmakološke indukcije psihodeličnih supstanci psilocibina, mozak može ući u primarno stanje svijesti (psihodelično stanje) iz normalne budne svijesti. Ovaj "fazni prelaz" između ova dva fundamentalno različita pola svijesti olakšan je kolapsom normalno visoko organizovane aktivnosti unutar mreža zadanog načina rada (DMN) i razdvajanjem između DMN-a i medijalnih temporalnih režnjeva (MTL), koji su normalno značajno povezani.

Nalazi ukazuju na to da abnormalnosti funkcije serotonina i serotoninergičkog sistema mogu biti odgovorne za psihijatrijske poremećaje poput spektra shizofrenije (poremećaja otvaranja) te da bi stoga agonisti ili antagonisti serotonina mogli biti korisni u liječenju poremećaja poput shizofrenije. Kako bi se istražili osnovni uzročni neurotransmiterski mehanizmi ovog fenomena, formuliran je model CSTC (kortiko-striato-talamo-kortikalne) petlje na osnovu empirijskog neurobiološkog rada. Naznačeno je da je uobičajena hipofrontalnost (nedovoljna aktivacija frontalnih moždanih regija) i obrazac kortikalne aktivacije izazvan serotoninergičkim i glutamatergičkim halucinogenima posljedica uobičajenog poremećaja talamičkog otvaranja senzornih i kognitivnih informacija. CSTC povratna petlja igra glavnu ulogu u otvaranju ili filtriranju vanjskih i unutrašnjih informacija u korteks. Time utiče na regulaciju nivoa svijesti i pažnje.

Pretpostavlja se da poremećaj sistema CSTC petlje značajno utiče na obradu informacija, na primjer, sposobnost isključivanja, inhibiranja, filtriranja ili ograničavanja stranih stimulusa i usmjeravanja selektivne pažnje na istaknute karakteristike okoline. Neuspjesi ovih mehanizama ograničavanja pažnje mogu preopteretiti pacijente prekomjernom obradom i senzornih i kognitivnih stimulusa, što bi moglo dovesti do sloma kognitivnog integriteta i poteškoća u razlikovanju sebe od ne-sebe i nemogućnosti integracije ogromne poplave informacija. Deskriptivna elaboracija spomenutih efekata može se naći u literaturi o shizofreniji, kao i u opisima djelovanja halucinogenih lijekova.

Uprkos jakim dokazima koji povezuju serotonin i psihozu, nova istraživanja pokazuju da neki bihevioralni efekti lijekova poput psilocibina izgledaju nezavisni od klasičnog djelovanja agonista 5-HT2A receptora, što implicira da model opisan ovdje nije jedini osnovni sadašnji okvir. Interdisciplinarna istraživačka preduzeća su krenula u proučavanje konvergencije serotonergičnih i glutamatergičnih modela psihoze i dinamičkih interakcija neurotransmitera, izvedenih iz proučavanja halucinogenih droga, u budućnosti. Ovo razumijevanje sintetskog iznenađenja ima značajne implikacije za kliničku upotrebu psihodeličnih supstanci. Predlaže se da je sposobnost psihodelika da izazovu iznenađenje ključna za njihov terapijski potencijal, posebno u remećenju maladaptivnih kognitivnih i perceptivnih obrazaca.

## Također pogledajte
* Apsorpcija (psihologija)
* Delirij
* Tok (psihologija)
* Vodinična narkoza
* Lucidno sanjanje
* Noć panike
* Psihonautika
* Senzorna deprivacija
* Trans
* Izmijenjeni nivo svijesti

## Napomene
## Reference
## Izvori
* "Harvard Heart Letter examines the costs of not getting enough sleep – Harvard Health Publications". Health.harvard.edu. 31 May 2012. Retrieved 2012-08-13.
* Aldridge, D., & Fachner, J. ö. (2005). Chapter 7: Music and drug-induced altered states of consciousness. (pp.&nbsp;82–96)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* Louis Breger. (1967) Function of Dreams. *Journal of Abnormal Psychology Monograph*, Vol 72, No. 5, Part 2 of 2 Parts, 1–28
* Meningitis - Topic Overview (December 8, 2010) from: Meningitis (Bacterial, Viral, and Fungal) 
* 
* 
* 
* 
* 

## Dopunska literatura
* Beyerstein, Barry. "Altered States of Consciousness," in  The Encyclopedia of the Paranormal, edited by Gordon Stein (Buffalo, N.Y.: Prometheus Books, 1996).
* Beyerstein, Barry. "The Myth of Alpha Consciousness", Skeptical Inquirer, 10, no. 1 [1985].
* Blackmore, Susan J., Dying to Live : Near-death Experiences, (Buffalo, N.Y.: Prometheus Books, 1993).
*Bourguignon, Erika (1973). *Religion, Altered States of Consciousness, and Social Change.* Ohio State Univ. Press, Columbus.  Full text
*
*William James (1902). *The Varieties of Religious Experience* 
*
* Persinger, Michael. Neuropsychological Bases of God Beliefs (Praeger Pub Text., 1987).
*Roberts, T.B. "Chemical Input—Religious Output: Entheogens." Chapter 10 of *Where God and Science Meet: Vol. 3: The Psychology of Religious Experience*. Edited by Robert McNamara. Westport, CT: Praeger/Greenwood, 2006.  
*Roberts, T.B. (Ed.) (2001). *Psychoactive Sacramentals: Essays on Entheogens and Religion.* San Francisco: Council on Spiritual Practices. 
*Roberts, T.B. and P.J. Hruby. (1995–2002). *Religion and Psychoactive Sacraments: An Entheogen Chrestomathy *. Online archive 
*Shear, Jonathan. (2011). "Eastern Approaches to Altered States of Consciousness". Altering consciousness. volume 1: multidisciplinary perspectives.
*Wier, Dennis R. (1995) *Trance: From Magic to Technology*. Transmedia. 

Kategorija:Svijest
Kategorija:Halucinacije
Kategorija:Hipnoza
Kategorija:Misticizam
Kategorija:Neurologija
Kategorija:Mentalna stanja
Kategorija:Percepcija
Kategorija:Intenzivna medicina