Šumarstvo

thumb|250px|Primjer eksploatacije puma
**Šumarstvo** je istovremeno i nauka i praksa u uzgoju i iskorištavanju šumskih resursa i posebna grana privrede. Privredni značaj se ogleda u iskorištavanju nezamjenjivih materijala i energije, kao i zapošljavanja radne snage. Za takvu djelatnost, neophodno je poznavati šume i šumske ekosisteme. 

Obnovljivost i obnavljanje šumskih dobara, uvedeni su u šumarstvo prije više od sto godina, a u novije doba ekolozi posebno aktualiziraju značaj i povezanost šuma sa općim stanjem u životnom okolišu, uključujući i klimatsku ravnotežu. 

Direktna ili posredna korist od šumskih ekosistema je opće dobro, tj. od šuma je ima svako: od onih koji rade na eksploataciji, uzgoju i održavanju. do onaih koji samo udišu čisti zrak, iskorištavaju vodu, šetaju, bave se sportom i/ili turizmom. Uravnotežen odnos između održavanja, obnove i eksploatacije šuma donosi i privredne dobiti i mnoostruke uticaje na opće stanje životnog okruženja.

## Historija
Iako šume postoje oduvijek, permanentno su ih iskorištavali i pojedinci, organizirano šumarstvo, kao organizirana aktivnost imala je svoje historijske početke. Budući da su razni dijelovi Evrope, uključujući i Bosnu i Hercegovinu imali bitno raznolik historijski razvoj, šumarstvo nema ujednačenu historiju, jer je bitno vezano za lokalne i regionalne prilike i bogatstvo ili siromaštvo šumskih kompleksa i strukturi njihovih sastojina.

Kada je riječ o Bosni i Hercegovini i ostalim susjednim državama pod okupacijom Austrougarske vlasti, početak organizirane šumarske djelatnosti se veže za period vladavine carice Marije Terezije,  od 27. jula 1769. Tad je donesen i važan zakon o šumarskoj djelatnosti, uz prave odrednice o održivom gospodarenju šumama. Originalni naziv glasi: "Naredba o lugov, gajov i dubrav s čuvanja i zadržavanja". 

Šume na području Bosne i Hercegovine, Slovenije, Hrvatske i Slavonije bile vlasništvu ili upravljačkoj nadležnosti brojnih subjekata, a najbitnija  su bil dva vida. Vojna krajina je posebna tvorevina direktno u nadležnosti cara i šume su tada bile praktično pod vojnom upravom, tj. državne, a isključiva im je namjena namirenje potreba krajišnika. Rasformiranjem Vojne krajine pola šuma ostaje državno a polovica se, otkupom servitutnih prava krajišnika, prevodi u posjed imovnih općina.

Nakon ukidanja kmetstva, obavljen je otkup kmetovskih pa se dio šuma prenosi zemljišnim zajednicama, a dio ostaje vlastelinsko.

Tako stanje se održali sve do 1929., kada država preuzima upravu nad šumama, bez obzira na vlasništvo.

Zakonom o eksproprijaciji 1945., sve šume su oduzete veleposjednicima i vjerskim zajednicama, a 1947. isto se događa i šumama imovnih općina i zemljišnih zajednica.

Od 1991. svim državnim šumama upravljaju lokaln općinka preduzeća, od kojih je u BiH najrazgranatiju mrežu imao "ŠIPAD" a.d., osnovan još za vrijeme austrougarske vladavine.

## Također pogledajte
*Šuma
*Tajga
*Privreda

## Reference
## Vanjaki linkovi
*http://www.dec.ny.gov/lands/4957.html
*https://www.oee.hu/150_eves_jubileum
*https://www.revistamontes.net/Buscador.aspx
*https://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/1059924X.2019.1578141?journalCode=wagr20

Kategorija:Primijenjene nauke

Kategorija:Privreda