Iftar

[thumb|180px|Iftar na otvorenom u [Egipat|Egiptu]]

**Iftar** ( doslovno *doručak*) jest večernji obrok tokom islamskog mjeseca ramazana, odnosno objed koji se uzima u prvi sumrak, neposredno nakon zalaska sunca. Iftarom se završava dan posta, a najčešće se obavlja prije obavljanja večernje molitve akšam-namaza. 

UNESCO je 2023.  dodao iftar na svoju listu nematerijalne kulturne baštine.

Porodice i zajednice se često okupljaju kako bi dijelile hranu i molitvu. U mnogim muslimanskim zajednicama, džamije ili organizacije organizuju velike zajedničke iftare. 

## Opis 
thumb|lijevo|180px|Iftarski meni

Iftar je jedan od značajnijih karakteristika mjeseca ramazana i često se obavlja u sklopu zajednice, gdje se okuplja veći broj osoba kako bi zajedno okončali dan posta. Iftar se započinje odmah nakon nastupanja vremena akšama, odnosno nakon zalaska sunca ispod horizonta. Tradicionalno, ali ne i obavezno, iftar se započinje jedenjem tri ploda datule, jer se to smatra za sunnet, tj. da je tako radio Božiji Poslanik Muhammed. Opšte pravilo iftara jeste umjerenost na početku, kako bi organizam polako primio hranu i piće. Pored hurme popije se čaša vode, limunade ili nekog drugog napitka. Mnogi muslimani smatraju da je izuzetno pobožno i dobro djelo nahraniti siromašne i ponuditi im iftar, što se također smatra za sunnet.

U Bosni i Hercegovini tradicionalno se iftar provodi u porodičnom okruženju, nekada i uz prisustvo gostiju, tako da su na iftarima česta druženja šire rodbine ili prijatelja. U novije vrijeme (prve decenije XXI vijeka), mnogi iftare izvan svog doma, u restoranima i drugim mjestima na kojima se služi hrana. Osim toga sve češća je pojava zajedničkih iftara šire zajednice (u džamijama, velikim dvoranama, na otvorenom i sl.). Ovakvi događaji često imaju sponzorski izvor finansiranja i besplatni su za goste postače. Iftari van kuće i zajednički iftari, nisu bili uobičajeni u tradiciji naše zemlje, međutim ove pojave postoje i u drugim zemljama svijeta, čak i u onima u kojima muslimansko stanovništvo nije većinsko.

Prilikom mrsenja, tj. samog početka iftara, muslimani uče sljedeću molitvu:

## Historija 
Historija iftara je potvrđeno duboko ukorijenjena u islamskoj tradiciji. Korijeni sežu do života poslanika Muhammeda u 7. stoljeću, kada je prekidao post hranom i vodom, uspostavljajući tradiciju koju muslimani širom svijeta slijede. Zajednički aspekt iftara, gdje se obroci dijele među ljudima, pomaže u osiguravanju solidarnosti i veza zajednice.

Iftar se razvio u bogatu socio-kulturnu tradiciju, što je bilo posebno očigledno tokom islamskog zlatnog doba kada su bogati pojedinci priređivali raskošne obroke kako bi podstakli dobročinstvo i jedinstvo među muslimanima. Prepoznajući njegov značaj, UNESCO je 2023. iftar proglasio nematerijalnom kulturnom baštinom, slaveći njegovu ulogu u njegovanju porodičnih veza, promociji dobročinstva i očuvanju kulturne baštine.

Do danas se iftar razlikuje od regije do regije i zemlje, ali i dalje ima dubok duhovni i zajednički značaj. Prekid posta tradicionalno počinje hurmama i vodom, ali jela koja se poslužuju su pod utjecajem lokalnih kultura. U Južnoj Aziji su popularne pržene grickalice; na Bliskom istoku veliki zajednički stolovi predstavljaju velikodušnost; a u hladnijim klimama poput Turske, preferiraju se obilne supe. Uprkos preprekama poput siromaštva ili sukoba na nekim mjestima, iftar ostaje snažan simbol zahvalnosti, razmišljanja i povezanosti za muslimane širom svijeta.

## Tradicionalna jela 
Za iftar je moguće poslužiti svaku hranu koja je dozvoljena u skladu sa vjerskim propisimaa (halal). Ipak, ističu se tradicionalna jela, uključujući tradicionalne deserte, koja se poslužuju češće tokom Ramazana nego u drugim prilikama. Izbor jela varira, zavisno od države ili grada. Karakteristična jela koja se tokom iftara iznose na trpezu u Bosni i Hercegovini su somun i topa.
## Također pogledajte 
* Ramazanski bajram

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Islam
Kategorija:Ramazan
Kategorija:Ramazanski post