open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Madonna

**Madonna Louise Ciccone** (čit. *čikoni*; rođena 16. augusta 1958) jest američka pop pjevačica, tekstopisac, muzički producent, glumica i autor. Poznata je po nadimku "Kraljica popa".

Madonna je postala slavna po inovativnim muzičkim spotovima i često kontraverznim nastupima zbog korištenju seksualnih i religioznih tema. Dobitnica je mnogobrojnih nagrada i nosilac mnogih rekorda u muzičkom svijetu.

Zbog prodanih više od 120 miliona albuma, Guinnessova knjiga rekorda je 2000. godine, Madonni dodjelila titulu najuspješnije pjevačice svih vremena. 2005. godine, na konferenciji za novinare, njen izdavač Warner Bros, izjavio je da je Madonna prešla granicu od 200 miliona prodanih albuma.

## Diskografija 
* *Madonna* (1983)
* *Like a Virgin* (1984)
* *True Blue* (1986)
* ''Who's That Girl* (1986, soundtrack istoimenog filma)
* *You Can Dance* (1987, album remiksiranih kompozicija)
* *Like a Prayer* (1989)
* *I'm Breathless* (1990, sondtrack filma *Dick Tracy*)
* *The Immaculate Collection* (1990, kompilacija najvećih hitova)
* *Erotica* (1992)
* *Bedtime Stories* (1994)
* *Something to Remember* (1995, kompilacija balada i romantičnih pjesama)
* *Evita* (1996, soundtrack istoimenog filma)
* *Ray of Light* (1998)
* *Music* (2000)
* *GHV2: Greatest Hits Volume 2* (2001, kompilacija najvećih hitova)
* *American Life* (2003)
* *Remixed & Revisited* (2003, EP izdanje)
* *Confessions on a Dancefloor* (2005)
* *I'm Going to Tell You a Secret* (2006)
* *The Confessions Tour: Live From London* (2007)
* *Hard Candy* (2008)
* *Celebration* (2009) (Ultimate Greatest Hits)
* *MDNA* (2012)
* *Rebel Heart* (2015)
* *Madame X* (2019)

### Singlovi 
## Filmografija 
* *A Certain Sacrifice* (1985.)
* *Vision Quest* (1985.)
* *Očajnički tražeći Susan* (1985.)
* *Shanghai Surprise* (1986.)
* *Who's That Girl? - Ko je ta djevojka?* (1987.)
* *Bloodhounds of Broadway* (1989.)
* *Dick Tracy* (1990.)
* *Madonna: Truth or Dare* (1991., dokumentarni film)
* *Blast 'Em* (1992., dokumentarni film)
* *Sjene i magla* (1992.)
* *A League of Their Own* (1992.)
* *Njeno je tijelo dokaz* (1993.)
* *Opasna igra* (1993.)
* *Blue in the Face* (1995.)
* *Četiri sobe* (1995.)
* *Djevojka br. 6* (1996.)
* *Evita* (1996.)
* *Junket Whore* (1998., dokumentarni film)
* *Torrance Rises* (1999., kratki film)
* *Druga najbolja stvar* (2000.)
* *The Hire: Star* (2001., kratki film)
* *Valovi sudbine* (2002.)
* *Umri drugi dan* (2002.)
* *Arthur u zemlji Minimoya* (2006.)

## Bibliografija 
* *The Girlie Show Book* (?)
* *SEX* (1992.)
* *X-tatic Process* (2003.)
* *Engleske ruže* (2003.)
* *Jabuke gospodina Peabodyja* (2003.)
* *Nobody Knows Me* (2004.)
* *Jakov i sedam lopova* (2004.)
* *Abdijeve avanture* (2004.)
* *Lotsa de Casha* (2005.)

## Također pogledajte 
* Kultura Sjedinjenih Američkih Država

## Literatura 
* *J. Randy Taraborelli - MADONNA An Intimate Biography (2002)''

## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 
* Madonna News


Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Bay City (Michigan)
Kategorija:Američke pjevačice
Kategorija:Američke glumice
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Italije
Grb

[mini|150p|desno|[Grb BiH]]
**Grb** je simbolički znak kao obilježje jedne države, naroda, grada, plemićke porodice ili pojedinca. 

## Historija 
Slaveni su riječ *grb* primili od njemačke riječi *Erbe* (nasljedstvo). Prve grbove donijeli su na svojim štitovima ratnici koji su se vratili iz prvog krstaškog rata (1099.). Grbovi su se nosili na štitovima, što je danas još glavna osnova svakog grba, s ciljem da bi se ratnici međusobno raspoznavali. Nepismeni ratnički svijet onog vremena u svom komuniciranju počeo se prepoznavati prema grbovima. Od krstaša grbovi su se proširili po čitavoj Evropi.

Do početka 13. vijeka grb se sastojao samo od štita. Tek od druge polovine 13. vijeka nad grb se postavlja kaciga s nakitom iz koje viri kratki plašt. Time je grb dobio svoje osnovne elemente: štit, kacigu, nakit i plašt.

## Metodologija 
Nauka koja se bavi proučavanjem grbova naziva **heraldika** ili **grboslovlje**. Naučnici koji se bave ovim područjem nazivaju se **heraldičari**. 

Štit ima svoju "geografsku podjelu", mogli bismo je prikazati ovako:

A B C

D E F

G H I

A je desni gornji ugao, B je glava, E, je srce, H je podnožje, I je lijevi donji ugao štita. ADG je desna strana, BEH stup, a CFI lijeva strana štita. Ako je u glavnom štitu manji štit, on je položen u sredini i naziva se "štitić" ili "srce štita". U grbovima je u osnovi bila dopuštena upotreba samo četiriju boja (crvene, plave, crne, zelene) i dviju kovina (zlato i srebro).
## Također pogledajte 
* Krest (heraldika)
Julijanski kalendar

Julijanski kalendar uveo je Gaj Julije Cezar 45. p. n. e. i koristio se u cijeloj Evropi do 16. vijeka, kada se prešlo na gregorijanski kalendar. Na prvom ekumenskom sabor u Niceji 325. godine hrišćanska crkva prihvatila je julijanski kalendar kao temeljni kalendar. Dužina trajanja godine u julijanskom kalendaru iznosi prosječno 365¼ dana što se postiže ubacivanjem jednog dodatnog dana svake četvrte godine. Julijanska godina nešto je duža od tropske, a ova razlika akumulira se na jedan dan svakih 128 godina. 

Po julijanskom kalendaru, svaka godina čiji je broj djeljiv s četiri je prestupna i sadrži 366 dana, dok ostale sadrže 365 dana. Nakon uvođenja julijanskog kalendara 45. p. n. e. najprije je, greškom, svaka treća godina bila prestupna. Prestupne su bile sljedeće godine:
45. p. n. e., 42. p. n. e., 39. p. n. e., 36. p. n. e., 33. p. n. e., 30. p. n. e., 27 p. n. e., 24. p. n. e., 21. p. n. e., 18. p. n. e., 15. p. n. e., 12. p. n. e., 9. p. n. e., 8, 12. i dalje svaka četvrta.

Pošto je greška kasnije uočena, car August je naredio izbacivanje svih prestupnih godina između 9. p. n. e. i 8. n. e. čime je zaslužio da se jedan mjesec nazove njegovim imenom.

U ovo vrijeme godine još nisu brojale od rođenja Isusa Krista, već od osnivanja Rima 753. p. n. e. te je sretna slučajnost što su za prestupne godine uzete baš one djeljive s četiri brojeno od Kristovog rođenja.
Julije Cezar prvobitno je odredio da svi neparni mjeseci imaju po 31 dan, a parni po 30, osim februara koji je u običnoj godini imao 29 dana, a 30 u prestupnoj. 

Mjeseci su se zvali: Januarius, Februarius, Martius, Aprilis, Maius, Junius, Quintilis, Sextilis, September, October, November i December. 

Godine 44. p. n. e. mjesec *Quintilis* preimenovan je u *Julius* (današnji juli) u slavu Julija Cezara. Godine 8. p. n. e. odlučeno je da se jedan mjesec nazove imenom cara Augusta, i pošto je on najviše ratnih pobjeda napravio u mjesecu *Sextilisu*, ovaj mjesec nazvan je po njemu august.
Još od 13. vijekova Augustu se pripisuje da je svom mjesecu dodao jedan dan kako bi bio jednak Cezarovom, međutim takve su dužine bile čak i prije Cezara.

Julijanski kalendar nije bio savršen i njegova greška se povećavala na jedan dan svakih 128 godina. To je kasnije primjećeno, pa je na saboru u Niceji 325. godine odlučeno da se iz kalendara izbace 3 dana koja predstavljaju akumuliranu razliku. Pošto je julijanski kalendar i dalje ostao nepromijenjen, razlika se do 16. vijeka akumulirala na 10 dana. Kada su ovo uočili, astronomi su odlučili izradit novi kalendar koji će biti precizniji. Osim toga, trebalo je i izbaciti 10 dana viška iz kalendara. To je postignuto uvođenjem gregorijanskog kalendara.

## Također pogledajte 
* Računanje datuma Uskrsa
* Uskrs
* Gregorijanski kalendar
* Rimski kalendar
* Sedmica

Kategorija:Historija
Kategorija:Kalendari
Sura

**Sura** (ar. **سورة**) jeste poglavlje u Kur'anu. Sastoje se od ajeta i u Kur'anu ih je ukupno 114. Njihov redoslijed u knjizi nije redoslijed po objavi, već po Muhammedovom nalogu, a njemu je takav redoslijed, kako se spominje u jednom hadisu, dostavio melek Džibril. Taj redoslijed ide otprilike po veličini, tako da duže sure dolaze na početku, a kraće na kraju Kur'ana.

## Karakteristike 
### Prema periodu i mjestu objave 
Postoje medinske i mekanske sure, a postoje sure u kojima su izmiješani mekanski i medinski ajeti. Mekanskim surama nazivaju se sve one sure u kojima su svi ajeti objavljeni u Mekki (prije Hidžre), a medinskim sve one u kojima su svi ajeti objavljeni u Medini (poslije Hidžre).

Ne može se sa sigurnošću reći o broju jednih ili drugih sura. Zasigurno se zna da su njih 20 medinske, 82 sure su mekanske dok se za preostalih 12 sura pouzdano ne zna mjesto objave.
Pa ipak, najčešće se smatra da je broj medinskih sura 29, dok su preostale, njih 85 mekanske sure.

### Karakteristični počeci 
29 od ukupno 114 sura započinje karakterističnim početkom, tj. odvojenim harfom ili harfovima. Postoje različita mišljenja o značenju tih simboličnih početaka sure. Jedno od mišljenja pretpostavlja da se radi o nedostižnosti (i'džazu), tj. o nadnaravnosti Kur'ana.

Što se tiče dužine sura, najduža je druga po redu sura El-Bekara sa 286 ajeta dok je najkraća El-Kevser sa ukupno 3 ajeta. 
Ukupno 6 od 114 sura je nazvano prema nekom od 25 spomenutih poslanika u Kur'anu a to su sljedeće sure: Hud, Ibrahim, Junus, Jusuf, Muhammed i Nuh.

## Spisak sura 
# El-Fatiha
# El-Bekara
# Ali Imran
# En-Nisa
# El-Ma'ide
# El-En'am
# El-A'raf
# El-Enfal
# Et-Tevba
# Junus
# Hud
# Jusuf
# Er-Ra'd
# Ibrahim
# El-Hidžr
# En-Nahl
# El-Isra
# El-Kehf
# Merjem
# Ta-Ha
# El-Enbija
# El-Hadždž
# El-Mu'minun
# En-Nur
# El-Furkan
# Eš-Šu'ara'
# En-Neml
# El-Kasas
# El-Ankebut
# Er-Rum
# Lukman
# Es-Sedžda
# El-Ahzab
# Saba
# Fatir
# Ja-sin
# Es-Saffat
# Sād
# Ez-Zumer
# El-Mu'min
# Fussilet
# Eš-Šura
# Ez-Zuhruf
# Ed-Duhan
# El-Džasije
# El-Ahkaf
# Muhammed
# El-Feth
# El-Hudžurat
# Kaf
# Ez-Zarijat
# Et-Tur
# En-Nedžm
# El-Kamer
# Er-Rahman
# El-Vaki'a
# El-Hadid
# El-Mudžadela
# El-Hašr
# El-Mumtahina
# Es-Saff
# El-Džumu'a
# El-Munafikun
# Et-Tegabun
# Et-Talak
# Et-Tahrim
# El-Mulk
# El-Kalem
# El-Hakka
# El-Me'aridž
# Nuh
# El-Džinn
# El-Muzzemmil
# El-Muddessir
# El-Kijame
# El-Insan
# El-Murselat
# En-Nebe'
# En-Nazi'at
# 'Abese
# Et-Tekvir
# El-Infitar
# El-Mutaffifin
# El-Inšikak
# El-Burudž
# Et-Tarik
# El-A'la
# El-Gašije
# El-Fedžr
# El-Beled
# Eš-Šems
# El-Lejl
# Ed-Duha
# El-Inširah
# Et-Tin
# El-'Alek
# El-Kadr
# El-Bejjine
# Ez-Zilzal
# El-'Adijat
# El-Kari'a
# Et-Tekasur
# El-'Asr
# El-Humeze
# El-Fil
# Kurejš
# El-Ma'un
# El-Kevser
# El-Kafirun
# En-Nasr
# El-Leheb
# El-Ihlas
# El-Felek
# En-Nas

## Također pogledajte 
* Ajet
* Kur'an
* Sure Kur'ana u kojima se spominju poslanici

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Kur'an na Tanzil.net

Kategorija:Kur'an
*
Du gamla, du fria

**Du gamla, du fria** (bosanski: *Ti stara, ti slobodna*) je švedska himna. Tekst prve polovine himne (2 strofe) je napisan u 1884. godine od strane Richard Dybecka. Muzika je uzeta iz stare švedske narodne pjesme. 1910. godine pjesnikinja Louise Ahlén je napisala još dvije strofe koje danas čine drugu polovinu himne. Ova himna nikad nije zvanično prihvaćena (ne postoji politička odluka) kao švedska nacionalna pjesma. Njena upotreba kao himna se isključivo temelji na tradiciji. 

## Tekst 
Du gamla, Du fria, Du fjällhöga nord
Du tysta, Du glädjerika sköna!
Jag hälsar Dig, vänaste land uppå jord,
/: Din sol, Din himmel, Dina ängder gröna.:/
Du tronar på minnen från fornstora dar,
då ärat Ditt namn flög över jorden.
Jag vet att Du är och Du blir vad Du var.
/: Ja, jag vill leva jag vill dö i Norden.:/ 

## Također pogledajte 
* Zastava Švedske

Kategorija:Državne himne
Kategorija:Švedska
Božić

mini|200px|desno|Slika rođenja Isusovog
**Božić** je kršćanski praznik koji proslavlja rođenje Isusa Krista.

## Etimologija 
Riječ božić zapravo je umanjenica riječi Bog, a potom je preuzeta kao naziv praznika te označava da se na taj dan rodio Bog - Isus.

Engleska riječ *Christmas* skraćenica je od sintagme ''Christ's mass* (Kristova misa), a potječe od srednjoengleskog *Christemasse* i staroengleskog *mæsse*. Drugi etimolozi vjeruju da je to posuđenica od egipatske složenice *Khristos-Mas* (Kristovo rođenje).

U ostalim se jezicima naziv Božića veže uz riječi koje opisuju rođenje - u španskom (*Navidad*), portugalskom (*Natal*) i francuskom (*Noël*). U njemačkome *Weihnachten'' znači "blagoslovljena, sveta, štovana noć".

## Datiranje 
Većina kršćanskih crkvi slavi ga 25. decembra. Međutim, istočne crkve slave ga 7. januara, jer po Julijanskom kalendaru 25. decembar pada na taj dan. Božić je u mnogim državama svijeta, državni praznik.

Božić spada, zajedno s Uskrsom i Duhovima, među tri najveća kršćanska praznika. Božićno vrijeme traje od Božića pa do praznika Krštenja Gospodinova, a to je uvijek nedjelja iza Sveta tri kralja.

Budući da u Novom zavjetu ne stoji kada se tačno rodio Isus, prvi kršćani nisu slavili Božić, nego samo Uskrs. Božić se počeo slaviti u Rimu u 4. vijeku (u izvorima dokazana godina 336.). Do danas nije jasno zašto se Božić slavi baš 25. decembra. Prevladavajuće je mišljenje da se Božić počeo slaviti tog datuma zato što se tog datuma u tada još uvijek većinski paganskom Rimu slavilo rođenje boga Sunca (Nativitas Solis Invicti - Rođenje nepobjedivoga Sunca) pa je Crkva željeći potisnuti taj paganski praznik tada počela slaviti rođenje Isusa Krista koji je Božansko Sunce s visine.

## Isusovo rođenje 
Prema Bibliji, Isusa, Božijeg sina, rodila je Djevica Marija uz pomoć svoga zaručnika Josipa u gradu Betlehemu. Car August zapovjedio je popisivanje stanovništva te su Josip i Marija krenuli na put. Zbog gužvi nisu mogli naći mjesto u svratištima te su na kraju završili u štali, okruženi domaćim životinjama gdje se Isus rodio.

Anđeli su pastirima dojavili vijest o Isusovom rođenju te su prvi vidjeli dijete. Poslije je zvijezda repatica dovela sveta tri kralja Baltazara, Melkiora i Gašpara do Isusa, koji su Isusu donijeli darove - zlato, tamjan i smirnu.

Često se prave i jaslice koje uključuju figurice navedenih osoba, zajedno sa životinjama i štalom. Prve je jaslice napravio sveti Franjo Asiški 1223. godine u prirodnoj veličini.

## Također pogledajte 
* Deda mraz
* Božićno drvce
* Tiha noć


Kategorija:Kršćanstvo
Kategorija:Vjerski praznici
Željko Ražnatović

thumb|Nadgrobni spomenik
**Željko Ražnatović** (17. april 1952 – 15. januar 2000), također poznat i pod nadimkom **Arkan**, bio je srpski kriminalac, optužen od Međunarodnog suda za za ratne zločine u Den Haagu u ratovima u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj. Također je bio komandant Srpske dobrovoljačke garde (Arkanovih tigrova) i vođa Delija sever, koji su bili navijači FK Crvene zvezde.

## Djetinjstvo 
Rođen kao sin oficira i pukovnika Veljka Ražnatovića i Slavke Ražnatović Josifović.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Biografije, Brežice
Kategorija:Optuženi za ratne zločine
Kategorija:Rođeni 1952.
Kategorija:Umrli 2000.
Kategorija:Ratni zločinci u ratu u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Ratni zločinci u ratu u Hrvatskoj
Kategorija:Srpski nacionalisti
Gustav Klimt

**Gustav Klimt** (1862–1918), austrijski slikar, jedan od osnivača umjetničkog pokreta Secesija.

Život Gustava Klimta podudara se sa zlatnim dobom Beča s kraja 19. vijeka. Bilo je to vrijeme umjetničke obnove i umjetničkog bunta te rađanje modernizma. Nova umjetnost art nouveau donosi svoje samosvjesne i dekadentne pravce u slikarstvu i literaturi, kroz koje se provlačila snažna opčinjenost erotikom. Bio je to Freudov Beč, koji je izvana još bio u duhu viktorijanskog morala, ali neobuzdano ponašanje bila je glavna tema dana. Bečka zanesenost erotikom našla je u Klimtu velikog pjesnika. Ni jedan drugi umjetnik nije tako slavio Erosa, a iznad svega žene, kao muze vampa i konačnog ispunjenja svrhe života.

Njegovo slikarstvo ispunjeno je naturalističkim prikazima erotskog i težnjom da platna ispuni sjajnim zamršenim dekoracijama. U njegovim najpoznatijim radovima, kao što je *Poljubac*, osjećaji i dekorativna prekomjernost sjedinjeni su na veličanstveni način. 

Rodio se 14. jula1862. u bečkom predgrađu Baumgartenu. Otac, češki emigrant, nije uspio kao zlatar, te su djeca Klimtovih rasla u neimaštini. Gustav, koji je svoju darovitost pokazao još u Visokoj školi za umjetnost i obrt, dobijao je narudžbe za ukrašavanje velikih javnih zgrada koje su se gradile tokom 1880-tih i 1890-tih godina. U saradnji s bratom i umjetnikom Franzom Matschom osnovao je podružnicu *Klimt-Matsch* i dobijao gotovo sve važnije poslove. 

Godine 1897. grupa umjetnika, koja je željela na moderniji, pustolovniji način stvarati svoja djela, osnovala je Secesiju, a Klimt je postao prvim predsjednikom. Njegove dekoracije počele su izazivati oštre kritike konzervativnog Beča, ali je on slikanjem veličanstvenih portreta žena iz otmjenog društva mogao dovoljno ugodno živjeti, oslobođen narudžbi. 

Klimt nije bio buntovnik. Klonio se javnosti, a i privatni život držao je za sebe. Iz njegovih slika zrcali se unutarnji svijet i ljepota puna senzualnosti. Umro je u Beču 6. februara 1918. godine, nekoliko mjeseci prije potpunog sloma Austro-Ugarske i svijeta kakav je poznavao.

## Galerija 

Datoteka:Gustav Klimt 067.jpg|*Hidra*, tempera i akvarel, 1904-1907.
Datoteka:The Kiss - Gustav Klimt - Google Cultural Institute.jpg|*Poljubac*, ulje na platnu, 1907-1908.
Datoteka:Gustav Klimt 061.jpg|*Portret dame*, ulje na platnu, 1916-1917.
Datoteka:Gustav Klimt 054.jpg|*Portret Johanne Staud*, ulje na platnu, 1917-1918.

## Vanjski linkovi 
* Gustav Klimt 

Kategorija:Austrijski slikari

Kategorija:Rođeni 1862.
Kategorija:Umrli 1918.
Srednja muzička škola Tuzla

**Srednja muzička škola** u Tuzli, Bosna i Hercegovina, osnovana je 21. februara 1957. Osnivači su bili profesori Čestmir Dušek i Dubravko Jurić.

Neki od učenika ove škole su danas muzičari kao što su  gitaristi Denis Azabagić,  Alen Garagić i Dejan Ivanović; pijanista Vladimir Valjarević, kompozitor i harmonikas Nihad Hrustanbegović  i drugi. Škola je uvijek imala kvalitetan pedagoški kadar. Učenici iz klasa profesora Čestmira Dušeka, Muhameda Mazalovića, Planinke Jurišić-Atić, Predraga Stankovića, Midhat Zulić, Miradet Zulić postizali su značajne rezultate na republičkim, saveznim i međunarodnim takmičenjima.

U školi postoji i biblioteka sa preko 35.000 knjiga, nota i diskova.

## Reference 
Kategorija:Srednje škole u Tuzli
Gorillaz

:*Za članak o istoimenom albumu grupe Gorillaz, idite na članak Gorillaz (album)*

*Gorillaz* je virtualni bend, sastavljen od četiri fiktivna animirana člana: 2D, Murdoc, Noodle i Russel.

Bend su osnovali Damon Albarn od Britpop benda Blur, i Jamie Hewlett, jedan od tvoraca romana Tank Girl. Njihov stil je u širem smislu *alternativan*, ali i sa neobično velikim brojem drugih uticaja.

## Diskografija 
:*Za detaljniju diskografiju, uključujući i pozicije na top-listama, idite na članak Diskografija grupe Gorillaz.

### Albumi 
* *Gorillaz* (2001) - Studijski album
* *G-Sides* (2002) - B-sides kolekcija
* *Laika Come Home* (2002) - Remix album
* *Demon Days* (2005) - Studijski album
* *Plastic Beach* (2010)
* *The Fall* (2010)
* *Humanz* (2017)
* *The Now Now* (2018)
* *Song Machine, Season One: Strange Timez* (2020)
* *Cracker Island'' (2023)

### Singlovi 
* "Clint Eastwood" (2001)
* "19-2000" (2001)
* "Rock the House" (2001)
* "911" (sa D12 feat. Terry Hall) (2001)
* "Tomorrow Comes Today" (2002)
* "Lil' Dub Chefin'" (2002)
* "Feel Good Inc." (2005)
* "DARE" (2005)
* "Dirty Harry" (2005)
* "Kids With Guns" / "El Mañana" (2006)

### EP-ovi 
* *Tomorrow Comes Today* (2000)
Nekoliko singlova u gornjem popisu su, takodje, izdati kao EP-ovi u nekim regijama.

### DVD-ovi 
* *Phase One: Celebrity Take Down* (2002)
* *Demon Days Live* (2006)

Gorillaz
Bolnica Svetog Munga za magične ozljede i bolesti

**Bolnicu Svetog Munga za magične bolesti i ozljede** osnovao je između 1500. i 1600. Mungo Bonham u Londonu (čarobnjacima je kasnije trebalo neko vrijeme da pronađu odgovarajuće mjesto za bolnicu kako bi mogli neopaženo dolaziti i odlaziti, pa su kao paravan odabrali veliku zatvorenu robnu kuću Čistiper d.o.o. , u bolnicu se ulazi pomoću lutke u izlogu)
Vidari u Svetom Mungu liječe različite bolesti i ozljede povezane s magijom. Zaposlenici nose odore zelene boje. Simbol bolnice Svetog Munga sastoji se od čarobnog štapića i kosti.

Bolnica Svetog Munga se sastoji od 6 spratova:

***Prizemlje** - Traumagični odjel
***1. sprat** - Napadi magičnih stvorenja 
***2. sprat** - Magične infekcije
***3. sprat** - Trovanje napitcima i biljkama
***4. sprat** - Poremećaji i oštećenja izazvani čarolijama
***5. sprat** - Čajana za posjetioce/bolnička trgovina

### Zaposlenici 
*vještica na pultu za informacije
*Augustus Pye
*Hipokrat Smethwyck
*Miriam Strout

### Pacijenti 
*Katie Bell
**ukleta ogrlica (HP6)
*Broderick Bode
*Gilderoy Lockhart
**izbrisao si pamćenje zbog Ronovog neispravnog štapića (HP2)
*Frank i Alice Longbottom
**psihičke posljedice zbog kletve Cruciatus(Prvi rat)
*Arthur Weasley         
**zmijski ugriz (HP5)
*Minerva McGonagall
**primila tri čarolije omamljivanja kad se suprotstavila Dolores Umbridge (HP5)
*Nymphadora Tonks
**ozlijeđena u bici u Odjelu tajni (HP5)

Kategorija:Mjesta u djelima o Harryju Potteru
Irska (ostrvo)

mini|desno|250px|Položaj Irskog ostrva
**Irska** (irski: *Éire*) jest treće najveće ostrvo u Evropi. Smještena na zapadnoj strani Irskog mora, zapadno od Velike Britanije, Irska je jedno od Britanskih ostrva. Država Irska smještena je na južnih pet šestina ostrva, dok se na sjevernoj preostaloj šestini nalazi autonomna regija Ujedinjenog Kraljevstva – Sjeverna Irska.

Ostrvo ima površinu od 84.412&nbsp;km2. Najviši vrh je *Corrán Tuathail*, visok 1.041 m. Najduža rijeka je *Shannon*, dugačka 386&nbsp;km. Ostrvo ima gustu vegetaciju zbog blage klime i česte, ali i lahke, kiše.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Government of Ireland
* Northern Ireland Executive

Kategorija:Ostrva

Kategorija:Ujedinjeno Kraljevstvo
Poluostrvo

mini|desno|250px|Poluostrvo u Hrvatskoj
**Poluostrvo** ili **poluotok** je geografski pojam, koji označava kontinentalnu površinu, koja je sa tri strane okružena vodom. *Poluostrva* mogu imati površinu od nekoliko kvadratnih kilometara, ali isto tako njihova veličina i dužina ne moraju dosezati više od stotinjak metara. 

Sama poluostrva mogu imati poluostrva, a ovi se dalje mogu dijeliti na manja poluostrva, kao što pokazuje primjer danskog poluostrva Jutland-Djursland-Mols. 

Poluostrvo velikih razmjera se naziva polukontinent, poput Evrope, a njoj su pripojeni veća poluostrva, kao dijelovi koji sačinjavaju kontinent, kao što su: Apeninsko, Balkansko, Pirinejsko poluostrvo i Skandinavija, te manja: Bretagnaa, Jytland, Istra, Kanin, Kola, Krim, Pelopones i Halkidiki.

Neka od poluostrva:
Egon Schiele

**Egon Schiele**   (Tulln na Dunavu, Austrija, 12. juni 1890. - Beč, 31. oktobar 1918.) austrijski, crtač i slikar

## Biografija 
Po završetku osnovne škole, upisao je 1906. godine slikarstvo i crtanje na *Akademiju lijepih umjetnosti* u Beču, ali se ubrzo razočarao njenim konzervativizmom. Ubrzo je sreo slikara Gustava Klimta, koji je nadalje uticao na njegov rad i život. Schiele je napustio Akademiju 1909. godine i osnovao Novu umjetničku grupu sa drugim nezadovoljnim studentima.

Slikao je uglavnom u maniru secesionizma, pod Klimtovim uticajem. Učestvuje na secesionističkim izložbana tokom sljedećih godina (1909. Kunstschau, Beč; 1911. i kasnije, Minhen).

Već oko 1910. slika portrete i pejzaže i u ekspresionističkom maniru i postaje tražen slikar, sa odgovorajućom zaradom. Tome je doprinjelo prijateljstvo sa likovnim kritičarem Arthurom Roesslerom i kolekcionarem Heinrich Beneschom.

1911. napušta Beč i živi u malim selima, sa sedamnasetogodišljom prijateljicom. Vodi nonkonformistički način života, pa ga iz prvog sela proteruju, a u drugom hapse 1912. godine zbog zavođenja maloljetnice. Prilikom pretresa studija nađen je veliki broj erotskih crteža i slika. Sud ga ne osuđuje zbog zavođenja, već zbog pornografije koja je bila dostupna djeci. Osuđen je na 24 dana zatvora, koje je izdržao.

Nastavio je da izlaže sa svojom Novom umjetničkom grupom: u Pragu 1910. i Budimpešti 1912. godine. Prvu samostalnu izložbu imao je u Münchenu 1913. godine, a sljedeću u Parizu 1914. godine.

1915. godine oženio se komšinicom Edith Harms, koja je potekla iz srednjeg staleža. Iste godine mobilisan je u austrijsku vojsku, ali je nastavio da slika brzim tempom.

Veliku slavu doživio je na 49. izložbi Secesije u Beču 1918. godine: prihvaćeno mu je pedeset radova i izloženo u glavnom holu. Cijene njegovih slika su ponovo porasle.

Umro je 31. oktobra 1918. godine od španske (ptičije) groznice. Samo tri dana ranije umrla je i Edith od iste bolesti.

## Vanjski linkovi 
Egon  Schiele  

## Galerija 

Datoteka:Egon Schiele - Kardinal und Nonne oder Die Liebkosung.jpg|
Datoteka:Schiele - Junge Mutter, 1914.jpg|
Datoteka:Egon Schiele 028.jpg|
Datoteka:Egon Schiele 027.jpg|
Datoteka:Egon Schiele 026.jpg|
Datoteka:Egon Schiele 020.jpg|
Datoteka:Egon Schiele 010.jpg|
Datoteka:Egon Schiele 005.jpg|

Schiele, Egon
Kategorija:Rođeni 1890.
Kategorija:Umrli 1918.
Innsbruck

**Innsbruck** (slovenski (zastarjeli naziv) *Inomost*) glavni je grad austrijske pokrajine Tirol na rijeci Inn.
Innsbruck je poznat kao središte zimskih sportova. Grad je dvaput bio domaćin zimskih olimpijskih igara: 1964. i 1976, kad je zamijenio Denver, koji je zbog otpora svojih građana odustao od održavanja igara. U njemu se nalazi *Bergisel*, skakaonica na kojoj se održava jedno od natjecanja Turneje 4 skakakonice.
1984. i 1988. u gradu su održane Zimske paraolimpijske igre.

## Geografija 
Grad je udaljen oko 450 kilometara zapadno od Beča i podijeljen je na devet katastarskih općina (njemački: *Kastralgemeinden*): 
* Innsbruck (18.524): Altstadt, Dreiheiligen, Saggen
* Wilten (15.772): Mentlberg, Sieglanger, Wilten West
* Pradl (30.890): Pradler-Saggen, Reichenau, Tivoli (od 2008)
* Hötting (31.246): Höttinger Au, Hötting West, Hungerburg (Hoch-Innsbruck), Sadrach, Allerheiligen, Kranebitten
* Mühlau (4.750): Hungerburg (Hoch-Innsbruck)
* Amras (5.403): Roßau
* Arzl (10.293): Neuarzl
* Vill (535)
* Igls (2.204)

## Historija 
Innsbruck se prvi put spominje 1187. godine pod imenom *Insprucke*. Između 1187 i 1205 Innsbruck dobija status grada koje je 1239. godine potvrđeno i prošireno. 1363. godine Margarete Maultasch, zadnja grofica Tirola, prepustila je Innsbruck Habsburgerima što je rezultiralo pripajanje Austriji.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Gradovi u Austriji
Kategorija:Okruzi Tirola
Kategorija:Innsbruck
Islamski šarti

**Islamski šarti**, odnosno **pet stubova islama**, je termin korišten pri opisu pet osnova islama.

## Islamski šarti 
Imamo pet islamskih šarta a oni su:
# Očitovati pripadnosti islamu: Kelime-i šehadet (tevhid)
# Klanjanje namaza (, *Salat*)
# Davanje milostinje (, *Zekat*)
# Ramazanski post (, *Savm*)
# Odlazak na hadždž (, *Hadž*).

## Jedinstvo Allaha 
Jedinstvo Allaha ili Tevhid znači vjerovanje i očitovanje o postojanju samo jednog Boga - Allaha. Očitovanje o tome označava i sam pristup Islamu, jer određena osoba postaje musliman tek poslije tog obreda. Da bi se ispunila ta obaveza, osoba mora izgovoriti Šehadet koji glasi:

*Ešhedu en la Illahe Illellah ve ešhedu enne Muhammeden abduhu ve resulluhu* 

*Vjerujem i očitujem da nema drugog boga osim uzvišenog Allaha i vjerujem i očitujem da je Muhammed Božiji rob i Božiji poslanik!*

## Namaz 
Namaz je drugi temelj islama koji podrazumijeva klanjanje, odnosno izražavanje pokornosti i poniznosti Allahu. Sastoji se od niza pokreta i fraza kojim osoba klanjač izražava poštovanje i pokornost.

## Post 
Post za vrijeme Ramazana podrazumijeva svjesno i sa zadovoljstvom suzrdžavanje od grijeha, jela, pića i drugih užitaka. Posti se za vrijeme mjeseca Ramazana po Islamskom kalendaru od zore do zalaska sunca.

## Zekat 
Zekat podrazumijeva udjeljivanje milostinje muslimanima kojim je to potrebno. Visina iznosa zekata je nepromjenjiva i zekat se daje jednom godišnje.

## Hadždž 
Hadždž je posljednji stub islama koji podrazumijeva hodočašće u Mekku te niz obreda usko vezanih za Kabu i za Historiju islama. Hadždž se obavlja za vrijeme posljednjeg mjeseca Islamskog kalendara, mjeseca Zul-hidždžea.

## Također pogledajte 
* Imanski šarti

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Islam
Ludwig Boltzmann

**Ludwig Boltzmann** (Beč, 20. februar 1844. - Duino kod Trsta, 5. septembar 1906.), austrijski fizičar i jedan od najvažnijih osnivača statističke mehanike. Bio je odlučni pristaša atomistike. Potaknut mišlju i uvjerenjem da se zakoni ponašanja termodinamičkih, makroskopskih, sistema mogu izvesti iz pretpostavke o postojanju atoma, od kojih je sistem sastavljen i koji se kreću po zakonima Newtonove mehanike. Svoj teorijski rad na području fizike Boltzmann je uobličio spajanjem mehaničkih zakona i teorije vjerovatnoće. Rezultat toga je Boltzmannova podjela koja opisuje podjelu atoma po energijama zavisno od temperature sistema.

Vjerojatnoća da ćemo u sistemu temperature ***T*** naći određen broj atoma energije ***E*** proporcionalna je s funkcijom

e^{-\frac{E}{kT}}

gdje je ***k*** Boltzmannova konstanta.

Boltzmann je unaprijedio kinetičku teoriju plinova, a njegov krunski rezultat je statističko tumačenje entropije, po kom je entropija mjera neuređenosti sistema i proporcionalna je logaritmu broja svih mogućih mikroskopskih stanja koja su u skladu s jednim jedinim makroskopskim stanjem sistema. Na taj način entropija je, osim svoje fenomenoložke termodinamičke zasnovanosti, dobila i mikroskopsko statističko tumačenje, a time je otvoren put za proučavanje drugog zakona termodinamike u sklopu statističke fizike i Newtonove mehanike. Svojim eksperimentima i teorijskim razmatranjima Boltzmann je podupro i Maxwellovu teoriju elektromagnetizma.

U 62. godini života izvršio je samoubistvo.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Ali Eftekhari, Ludwig Boltzmann (1844 – 1906)
* Scienceworld biografija
* Boltzmannov rad na području Statističke fizike Članak Jos Uffinka za Stanford Enciklopediju filozofije]

Kategorija:Rođeni 1844.
Kategorija:Umrli 1906.
Kategorija:Biografije, Beč
Kategorija:Austrijski fizičari
Kategorija:Austrijski filozofi
Kategorija:Matematički fizičari
Kategorija:Teorijski fizičari
Kategorija:Dinamičari fluida
Kategorija:Termodinamičari
Kategorija:Inozemni članovi Kraljevskog društva
Tizian

**Tiziano Vecelli** ili **Vecellio** zvan *Titian* (*c.* 1488-90 - 27. august 1576) je renesansni slikar, jedan od najznačajnijih slikara Venecijanske škole iz 16. vijeka. Tizian je jedan od najsvestranijih italijanskih slikara, jednako se usavršio u portretu, pejzažu, kao i mitološkim i religijskim temama.

## Galerija 

Datoteka:Titian - Allegorie der Zeit.jpg|*Alegorija vremena*, ulje na platnu, 1565.-70.
File:Tizian 058.jpg|''Portret Laure de'Dianti*, ulje na platnu, 1523.
File:Tizian 080.jpg|*Portret venecijanskog plemića*, ulje na platnu, 1507.
File:Titian - Diana and Actaeon - 1556-1559.jpg|*Dijana i Akteon'', ulje na platnu, 1556 - 1559.

Kategorija:Italijanski slikari
Kategorija:Rođeni 1490.
Kategorija:Umrli 1576.
Kategorija:Biografije, Veneto
Gao Xingjian

**Gao Xingjian** (Ganzhou, Kina, 4. januar 1940 -) je francuski pisac kineskog porijekla.
Također je i prevodilac (posebno djela Samuel Beckett i Eugene Ionesco), scenarista, režise i slikar. 1998. godine, Gao je dobio francusko državljanstvo.
Njegovi prozni radovi se smatraju manje vrijednim u Kini iako se smatraju veoma vrijednim drugdje, Evropi i na Zapadu.
2000. Švedska kraljevska akademija ga je nagradila Nobelovom nagradom za književnost "*za djelo univerzalnog dometa, obilježeno gorkim osvješćivanjem i jezičnom ingenioznošću koja je otvorila nove putove umjetnosti kineskog romana i pozorišta*". Ovim činom Xingjian je ušao u historiju kao prvi Kinez koji je dobio ovu vrijednu nagradu.

## Biografija 
Gao Xingjian rođen je 1940. godine u gradu Ganzhou (provincija Jiangxi) u istočnoj Kini za vrijeme japanske invazije. Svoje prve književne radove napisao je s deset godina, a slikati u ulju počeo s 11 ili 12 godina. Diplomirao je francuski jezik i književnost na Univerzitet u Pekingu i nakon toga se posvetio pisanju i slikarstvu.

Za vrijeme Kulturne revolucije (1966-76) bio je u logoru za prevaspitanje te je bio prinuđen spaliti većinu svojih rukopisa, ali vlasti su ga i dalje napadale zbog njegovog pisanja. Godine 1987, nakon što mu je 1986. zabranjena drama "*Druga obala*", Xingjian se kao politički izbjeglica seli u Francusku. Javno se odrekao Komunističke partije 1989. godine nakon masakra na Trgu Tienanmen u Pekingu i time postao politički izbjeglica čiji rad je zabranjen u domovini .

Xingjian je poznat ne samo kao književnik već i kao slikar. Do sada je izlagao na mnogim samostalnim i zajedničkim izložbama, a slika u tradicionalnoj kineskoj tehnici crne tinte na rižinom papiru. Njegove slike su objavljivane kao ilustracije u zbirkama kineskih pjesnika.

## Djela 
* *Autobusna stanica* (drama), 1983.
* *Mjesečar* (roman)
* *Druga obala* (drama), 1994.
* *Planina duše* (La Montagne de l’Âme), 1990.
* *Ribarski štap za mog djeda*, 1986.

## Nagrade 
* Francuski Orden za umjetnost i književnost (1992)
* Nagrade francuske zajednice u Belgiji (1994) 
* Nagrada za književnost grada Rima (2000)
* Nobelova nagrada za književnost (2000)
* Orden Legije časti (2002)
* Počasni doktorat - Kineski univerzitet u Hong Kongu (2001)
* Počasni doktorat - Nacionalni univerzitet Sun Yat-sen (2001)
* Počasni doktorat - Nacionalni univerzitet Chiao Tung (2001)

## Također pogledajte 
* Kineska književnost

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* nobelprize.org
* [Gao Xingjian: Kolekcija novosti i komentara na *The New York Times(https://bs.wikipedia.org/wiki/The_New_York_Times)*]

Kategorija:Rođeni 1940.
Kategorija:Biografije, Jiangxi
Kategorija:Biografije, Kina
Kategorija:Kineski pisci
Kategorija:Kineski slikari
Kategorija:Francuski pisci
Kategorija:Francuski slikari
Xingjian, Gao
Kategorija:Živi ljudi
.th

**.th** je najviši Internet domen za Tajland. Azijski institut za tehnologije je zadužen za ovu domenu.

## Također pogledajte 
* Spisak ostalih najviših internetskih domena

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Spisak najviših domena, na *iana.org*.

Kategorija:Tajland
T
Kayan

mini|200p|alteracije tijela
**Kayan** je narod izgrupe Karena, Tibetsko-Burmanske grane Sino-Tibetskih naroda, s etničkom većinom u Mjanmaru. **Padaung** je drugi naziv za Kayan ljude ali je većinom uvredljivo za narod Kayan grupe. Zbog teškog statusa u Mjanmaru Kayan grupa je morala da izbjegne u Tajland. Trenutno žive tamo bez legalnog statusa, blizu granice sa Mjanmarom. Mnogo turista dođu da vide njihove alteracije tijela. Bakar i ostali metali sa koriste za alteracije. Za nekoliko godina ljudi Kayan grupe dobiju veće vratove. Mišići slabe tokom godina i da skinu metale sa vrata automatski bi umrli.

Trenutno ima 7.000 članova Kayan grupe.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Tibetsko-Burmanski narodi
Kategorija:Etničke grupe Bruneja
Roman Petrović

**Roman Petrović** (Donji Vakuf 1. oktobar 1896. - Sarajevo 1947) je bio bosanskohercegovački slikar.

Studirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Krakovu (1913-16) i Višoj školi za likovne umjetnost u Budimpešti (1916-17), usavršavao se u Parizu. Bio nastavnik crtanja, a zatim scenograf pozorišta u Sarajevu. Slikao pejsaže i figuralne kompozicije na način koji je približan ekspresionizmu, a zatim ikonostase i karikature (*Branislav Nušić, A. G. Matoš*). Bavio se freskama i ilustracijom knjiga.

Jedna je od najmarkantnijih i najzanimljivih figura novije bosanskohercegovačke umjetnosti. Njegov opus, nejednakih vrijednosti, izazivao je i još uvijek izaziva različite, čak proturječne ocjene, a sudeći po svjedočanstvima onih koji su ga poznavali i voljeli, njegova ličnost bila je obdarena tako izuzetnim šarmom da su komentari suvremenika o njegovom djelu bili najčešće opterećeni tim nevjerovatno snažnim ličnim značenjem njegovog tvorca. Roman je bio izuzetno prijemčiv za novo i moderno i odigrao je kapitalnu ulogu u uključivanju bosanskohercegovačke umjetnosti u aktuelne likovne tendencije neposredno nakon Prvog svjetskog rata.

Roman Petrović je jedan od osnivača Udruženje likovnih umjetnika Bosne i Hercegovine. 1980. godine otvorena je Galerija "Roman Petrović" u Sarajevu.

## Djela  
* *Portret majke i sestre*, ulje na platnu, 1918. 
* *Autoportret* 
* *Alifakovac* 
* *Krovovi Sarajeva* 
* *Krik*, 1943 
* *U šumi*, crtež krejonom 
* *Alegorija*, drvorez 
* *Kolo*, akvarelni drvorez
* Ciklus slika *Djeca ulice*
* Mapa litografija *Bosna i Hercegovina*

## Vanjski linkovi 
*Galerija "Roman Petrović"
*Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika - Graditeljska cjelina - Crkva rođenja presvete Bogorodice sa grobljem i pokretnim naslijeđem u Obudovcu kod Bosanskog Šamca (Šamca)

Petrović, Roman
Petrović, Roman
Petrović, Roman
Kategorija:Biografije, Donji Vakuf
Bostel

**RTV Bostel** je bosanskahercegovačka radio-televizija iz Čikaga. Bostel je osnovan septembra 2001 god. i od tada ova radio televiziska stanica jednom sedmično emituje 4-satni radio program i dvo-satni TV program.

Radio program Bostel emituje se na frekvenciji od 1590 Khz AM od 22:00 do 2:00 svake subote. TV program BOSTEL emituje se na lokalnom kanalu 41 (ili 92) od 22:30 do 24:00 svake nedelje.

Zelja osnivača Bostel-a, koji imaju bogato radno iskustvo u elektronskim medijima, je da stvore jedan novi naćin komuniciranja u bosanskoj zajednici u okolini Čikaga.

Radiotelevizija Bostel je prva, jedina bosanska privatna i potpuno nezavisna radiotelevizija na području Čikaga a finansira se isključivo iz vlastitih reklamnih prihoda.

Bostel ekipa, svakodnevno priprema informativne emisije, intervjue, video zapise kao i najnovije informacije iz Bosne i Hercegovine sa velikom podrškom i saradnjom Bostel ekipe u BiH.

Radiotelevizija Bostel obaviještava svoje gledaoce/slušaoce o svim aktuelnim zbivanjima na području Čikaga, i naravno o svim aktuelnostima u BiH.

RTV Bostel od 26.Januara.2007.putem SATELITA Galaxy 25 emituje 24/7 program za podrucje Sj.Amerike i Canade.Satelitski Program RTV Bostel je zasnovan na 100% domacoj produkciji
kao i na saradnji sa velikim brojem lokalnih medija u BiH.

Kategorija:Mediji
Kategorija:Bosanskohercegovačka dijaspora
Wolfgang Pauli

**Wolfgang Ernst Pauli** (25. april 1900 – 15. decembar 1958) bio je austrijsko-švicarski matematičar i kvantni fizičar.

Rođen je u Beču a studirao u Münchenu. Kao student A. Sommerfelda u petom semestru napisao je za matematičku enciklopediju pregled o teoriji relativnosti. Godine 1924. formulisao je princip isključenja, Paulijev princip isključenja, za koji je 1945. godine dobio Nobelovu nagradu za fiziku, nakon što ga je kandidovao Albert Einstein. Također je 1924. godine postulirao postojanje nuklearnog spina da bi objasnio hiperfinu strukturu spektralnih linija. Godine 1930. postulirao je postojanje neutrina da bi objasnio spektar β-zračenja.

Jedan je od osnivača kvantne mehanike. Umro je u Zürichu.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1900.
Kategorija:Umrli 1958.
Kategorija:Biografije, Beč
Kategorija:Austrijski fizičari
Kategorija:Teorijski fizičari
Kategorija:Kvantni fizičari
Kategorija:Termodinamičari
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Kategorija:Dobitnici medalje "Max Planck"
Karl Manne Georg Siegbahn

mini|220px|
**Karl Manne Georg Siegbahn** (Örebro, 3. decembra 1886. – Stockholm, 26. septembra 1978.) bio je švedski fizičar dobitnik Nobelove nagrade za fiziku 1924. godine  za doprinos na polju spektroskopije X-zrakama.

Rođen je u gradu Örebro u Švedskoj. Odbranio je doktorsku disertaciju na Univerzitetu Lund 1911. na temu "Mjerenje magnetnog polja". Godine 1937. Siegbahn je imenovan za direktora Odsjeka za fiziku Nobelovog instituta Kraljevske švedske akademije nauka.

Njegov sin Kai Siegbahn dobio je Nobelovu nagradu za fiziku 1981.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1886.
Kategorija:Umrli 1978.
Kategorija:Biografije, Örebro
Kategorija:Švedski fizičari
Kategorija:Eksperimentalni fizičari
Kategorija:Članovi Francuske akademije nauka
Kategorija:Inozemni članovi Kraljevskog društva
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Kategorija:Spektroskopičari
Spisak predsjednika vlade Italije

Spisak premijera Italije nakon uspostave republike referendumom 1946, kojim je završilo postojanje Kraljevine Italije.

## Spisak (1946–danas)
## Vanjski linkovi
*

Italija
Felix Bloch

**Felix Bloch** (23. oktobar 1905 – 10. septembar 1983) bio je švicarski i američki fizičar.

Rodio se u Zürichu, Švicarska gdje je na ETH prvo studirao inženjerstvo a zatim fiziku. Diplomirao je 1927. godine a dokotrirao na Univerzitetu u Lajpcigu, 1928. U Njemačkoj je ostao do 1933. gdje je sarađivao sa Hajzenbergom, Paulijem, Bohrom i Fermijem da bi se 1934. obreo u Stanfordu. Za vrijeme Drugog svjetskog rata radio je u Los Alamosu u Menhetten projektu koji je napustio i prešao da radi na razvoju radara na Harvardu. Poslije rata bavio se nuklearnom magnetnom rezonancom na kojoj se zasniva magnetna rezonanca, danas opštepoznata medicinska metoda. Bio je prvi generalni direktor CERNa (1954 – 1955).

Za otkriće nuklearne magnetne rezonance u kondenzovanoj materiji, godine 1952. podijelio je Nobelovu nagradu za fiziku sa Parselom.

## Vanjski linkovi 
* Stranica Nobelprize.org

Kategorija:Švicarski fizičari
Kategorija:Američki fizičari
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Kategorija:Rođeni 1905.
Kategorija:Umrli 1983.
Kategorija:Eksperimentalni fizičari
Kategorija:Jevreji
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Švicarske
Kategorija:Biografije, Zürich
Kategorija:Nuklearna magnetna rezonanca
Galapagoska ostrva

mini|desno|277p|Arhipelag Galápagos

mini|  **Arhipelag Galápagos  **
**Galapagos Ostrva** su grupa od dvanaest vulkanskih ostrva i brojnih stijena koje se nalaze na udaljenosti od oko hiljadu kilometara od obale Ekvadora. Oni čine dvanaestu oblast Ekvadora, poznatu kao oblast Kolon (Colon). 

Površina ostrva je 3.086 kvadratnih milja što je oko 7.993 kvadratnih kilometra. Samo dva od ovih ostrva su naseljena: Izabela (Isabella), nejveće u toj grupi ostrva, i San Kristobal (San Cristobal). Ostrva su brdovita, uzdižu se do visine od 1200 metara i na njima se nalazi nekoliko aktivnih vulkana.

thumb| Galapagoska ostrva (Chelonoidis nigra)

## Vanjski linkovi 
* Galapagos ostrva 

Kategorija:Geografija Ekvadora
Kategorija:Vulkani
Kategorija:Ostrva
Kategorija:Svjetska baština u Ekvadoru
Kategorija:Zavisne teritorije u Okeaniji
Edward Teller

**Edward Teller** (15. januar 1908. - 9. septembar 2003.) je bio američki fizičar mađarskog porijekla. Radio u atomskoj laboratoriji u Los Alamosu i smatra se izumiteljem američke hidrogenske bombe.

Kao Jevrej emigrirao je u SAD 1930. godine, i bio je jedan od prvih članova Projekta Manhattan koji je pokrenut sa ciljem razvijanja atomske bombe. U ovom periodu se snažno zalagao za razvoj oružja baziranih na fuzijskoj reakciji. Nakon priznanja o kontraverznoj ulozi u svjedočenju protiv kolege Roberta Oppenheimera doživio je osudu javnosti, ali je i dalje imao podršku vlade SAD i vojnog vrha. Bio je koosnivač Lawrence Livermore National Laboratory, i bio je direktor te institucije, kao i zamjenik direktora mnoge godine.

U kasnijim godinama postao je poznat po svom zalaganju za kontroverzna tehnološka rješenja i za civilne i vojne svrhe, a naročito je poznat njegov prijedlog da se upotrijebi termonuklearna eksplozija da bi se iskopala umjetna luka na Aljasci. Bio je i zagovarač Reaganove odbrambene strategije, iako su ga kasnije optuživali za nerealne najave mogućnosti budućih oružja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*LLNL's Stranica Edwarda Tellera
* Lekcije Edward Tellera- Laseri i inerciona fuzijska energija
* "Uloga Edwarda Tellera u Oppenheimerovom saslušanju "  intervju sa Richard Rhodesom

Kategorija:Američki fizičari
Kategorija:Rođeni 1908.
Kategorija:Umrli 2003.
Kategorija:Jevreji
Kategorija:Biografije, Budimpešta
Kategorija:Mađarski fizičari
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Mađarske
Kategorija:Amerikanci porijeklom iz Austro-Ugarske
Azkaban

**Azkaban** je imaginarni zatvor iz serije romana o Harry Potteru. U Azkabanu su zatvoreni čarobnjaci koji su kršili zakone britanske čarobnjačke zajednice. Azkaban čuvaju dementori koji rade za britansko Ministarstvo magije. Samo se teški zločini kažnjavaju odlaskom u Azkaban (mnogi zatvorenici su pristaše Lorda Voldemorta.)

Azkaban se nalazi "negdje u Sjevernom moru" i moguće je da je smješten u blizini Shetlandskog arhipelaga. Azkaban se vjerovatno ne može naći na bezjačkim kartama zato što su čarobnjačka zemljišta često skrivena ili neunosiva na karte. Azkaban je opravdano vrlo zloglasan zatvor. Njegova lokacija je samo jedna od mjera opreza koja i nije toliko nužna zato što zatvorenika čuvaju dementori - bića koja iz ljudi isisavaju svu sreću. Zbog izdržljivosti dementora Azkaban je dugo smatran zatvorom iz kojeg je nemoguće pobjeći.

Bacanje bilo koje od neoprostivih kletvi (Imperius, Cruciatus i Avada Kedavra) na ljudsko biće donosi 'jednosmjernu kartu' za Azkaban.

Azkaban nije imao glavnu ulogu u romanima. U Harry Potteru i Odaji tajni Hagrid je privremeno tamo zatvoren, a vrijeme provedeno u zatvoru mu je bilo iznimno traumatično iskustvo o kojem on ne želi previše razgovarati nakon svog povratka. Sirius Black je bio prvi poznati čarobnjak koji je uspio pobjeći iz Azkabana (HP3), iako je kasnije otkriveno da je iz zatvora prije njega uspio pobjeći i Barty Crouch ml. (HP4).

U zadnje se vrijeme ozbiljno promijenio 'ugled' Azkabana; Dumbledore je govorio da Voldemortove pristaše ne bi trebali čuvati dementori, oni koji će najviše dobiti ako se Lord Voldemort vrati na vlast. U Harry Potteru i Redu feniksa se to pokazalo tačnim zato što su dementori napustili Azkabana kako bi se pridružili Voldemortu. Sada zatvorenike vjerovatno čuvaju samo aurori.

## Poznati zatvorenici 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Mjesta u djelima o Harryju Potteru
Srebrenko Repčić

**Srebrenko Repčić** (Bosanski Šamac, 1. decembar 1954) jest bivši jugoslavenski i bosanskohercegovački nogometaš.

Na početku svoje karijere je igrao za Borac iz Bosanskog Šamca, ali je vrhunac karijere dostigao u Crvenoj zvezdi kada je u ljeto 1979. prešao iz FK Sarajeva u ovaj renomirani beogradski klub. Igračku karijeru je završio u Turskoj i Belgiji.

Zajedno sa Radomirom Savićem, Repčić je došao u Crvenu zvezdu nakon izvrsnog igranja u Sarajevu gdje je bio najbolji strijelac kluba četiri sezone. U prvoj sezoni igranja za Crvenu zvezdu (1979/80) postigao je 7 ligaških golova u 33 nastupa. Također je pokazao vrhunsku igru u istoj sezoni u Kupu UEFA u osmini finala u utakmici protiv Bayern Münchena. Crvena zvezda je gubila 0-2 nakon prve utakmice u Minhenu, ali je vodila 3-0 u 50-oj minuta uzvratne utakmice na *Marakani*, nakon što je Repčić postigao dva a "Pižon" Petrović jedan pogodak. Na njihovu nesreću, nisu mogli zaustaviti Nijemce, jer je Bayern te noći postigao dva gola i utakmica je završila 3-2, što nije bilo dovoljno. Crvenu zvezdu je napustio u u ljeto 1983.

Odigrao je jednu utakmicu za Jugoslaviju, ušavši kao zamjena u drugom poluvremenu umjesto Zlatka Vujovića u prijateljskoj utakmici protiv Urugvaja u martu 1980.

Pokušao je biti i nogometni trener. Radio je u francuskom klubu Levallois F.C. gdje je trenirao mladog Didiera Drogbu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Srebrenko Repčić na mackolik.com
* Srebrenko Repčić na reprezentacija.rs

Kategorija:Rođeni 1954.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometni treneri
Kategorija:Jugoslavenski nogometaši
Kategorija:Biografije, Šamac
Kategorija:Nogometaši na Olimpijskim igrama 1980.
Kategorija:Nogometaši Sarajeva
Kategorija:Nogometaši Crvene zvezde
Kategorija:Nogometaši Standard Liègea
Kategorija:Nogometaši Guingampa
Kategorija:Nogometaši Fenerbahçea
Kategorija:Jugoslavenski nogometni reprezentativci
Kategorija:Jugoslavenski olimpijci
Louis Néel

**Louis Néel** (Louis Eugène Félix Néel) bio je francuski fizičar.

## Doprinos 
Dobitnik je Nobelove nagrade za fiziku 1970. za pionirski rad na istraživanju magnetskih svojstava čvrstih tijela. Nobelovu nagradu je podijelio sa švedskim astrofizičarom Hannesom Alfvénom.

Njegov rad doživio je praktičnu upotrebu, naročito u unapređenju memorijskih komponenti računara.

Također je dao objašnjenje o slaboj namagnetisanosti nekih stijena, čime je omogućio istraživanje historije Zemljinog magnetnog polja.

U čast Néel istraživački laboratorij Institut Néel  u Grenoblu, Francuska nazvan je po njemu.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Louis Eugène Félix Néel
* Louis Néel - Biography. Nobel Lectures, Physics 1963-1970. Elsevier Publishing Company, Amsterdam 

Kategorija:Francuski fizičari
Kategorija:Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
Kategorija:Članovi Francuske akademije nauka
Kategorija:Biografije, Lyon
Kategorija:Rođeni 1904.
Kategorija:Umrli 2000.
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Holweck"