Makedonska gramatika

Makedonski jezik je južnoslavenski jezik i službeni jezik u Makedoniji. **Makedonska gramatika** obuhvata gramatička pravila standardnog jezika, pravopisa i govora. Prva makedonska štampana gramatika potiče iz 1880. i njen autor je Gjorgjija Pulevski.

## Glasovni sistem
Glasovni sistem makedonskog jezika sadrži 31 glas i svaki glas ima svoj grafem, t.j. jedan glas - jedan grafem. Makedonsko pismo je bazirano na ćirilici:

Makedonsko rukopisno pismo je:

centar|500px|border|Makedonsko rukopisno pismo.

Akademska i pravopisna transliteracija koristi latinicu:

## Imenice
### Član
Član makedonskog jezika je postpozitivni, t.j. djeluje kao sufiks. Član može biti samo opredjeljeni. Karakteristično je što član ima tri forme i jedini je primjer u slavenskim jezicima gdje se opredjeljeni član može mjenjati po rodu i broju.

*Član -*ов / -ov*, -*вa - va*, *-во / - vo* itd. služi za određivanje predmeta u blizini govornika: *човеков / čovekov* (*ovaj čovjek*)
*Član -*он / -on* itd.  služi za određivanje predmeta udaljenih od govornika: *човекон / čovekon* (*onaj čovjek*)
*Član -*от / -ot* itd.  služi za opću opredjeljenost, t.j. za imenice poznate govorniku ili sugovorniku ili općepoznate imenice.

Toponimima i ličnim imenicama se ne dodaju članovi.

Primjeri:

**Јaс го видов човекот / Jas go vidov čovekot*. (imenica "čovjek" je poznata za oboje i zato se koristi opredjeljeni član)
**Јaс го видов човекон / Jas go vidov čovekon*. (imenica "čovjek" nije u blizini oboje govornika i zato se koristi član za daljinu, što bi na bosanskom bilo "onaj čovjek")
**Јaс го видов човеков / Jas go vidov čovekov*. (imenica "čovjek" je u blizini oboje ljudi i zato se koristi član za blizinu, što bi na bosanskom bilo "ovaj čovjek")

## Zamjenice
Sljedeća tabela predstavlja sve moguće forme lične zamjenice. Tako, makedonski jezik ima osnovne lične zamjenice, te također kratke i duge forme direktnog i indirektnog predmeta.

## Pridjevi 
Pridjevi u makedonskom se poređivaju, pa tako ima pozitiv, ili osnovna forma, komparativ i superlativ. Pored poređivanjem, makedonskih pridjeva imaju rod, broj i opredjeljenost t.j. član.

Svi makedonski pridjeva su pravilna, ali u standardnom jeziku ima jedna jedina nepravilna pridjeva t.j. pridjeva *многу (mnogu)*.

U makedonskom, kao i u ostalim slavenskim jeizicima, ima apsolutni superlativ. Taj superlativ obrazuje se sa afiksom *пре- (pre-)* ispred pridjeva. Pa tako ima *долг (dolg), подолг (podolg), најдолг (najdolg) i предолг (predolg)*.

## Prilozi 
Svi prilozi u makedonskom su dio jedne sljedećih grupa:

* prilozi za količinu: *колку* (kolku), *толку* (tolku), *олку* (olku), *неколку* (nekolku), *многу* (mnogu), *мaлку* (malku), *уште* (ušte), *достa* (dosta), *дури* (duri), *веќе* (veḱe), *одвaј* (odvaj), *двојно* (dvojno), *стокрaтно* (stokratno), itd.
* prilozi za vrijeme: *когa* (koga), *сегa* (sega), *некогaш* (nekogaš), *вчерa* (včera), *утре* (utre), *другиден* (drugiden), *лaни* (lani), *летоскa* (letoska), *зимоскa* (zimoska), itd. 
* prilozi za mjesto: *кaде*, *овде* (kade, ovde), *онде* (onde), *некaде* (nekade), *горе* (gore), *долу* (dolu), *оздолa* (ozdola), *озгорa* (ozgora), *домa* (doma), *близу* (blizu), *далеку* (daleku), *високо* (visoko), *ниско* (nisko), *напред* (napred), *назад* (nazad), *лево* (levo), *десно* (desno), itd. 
* prilozi za način: *како* (kako), *вaкa* (vaka), *тaкa* (taka), *инаку* (inaku), *некако* (nekako), *редум* (redum), *молкум* (malkum), *весело* (veselo), *смешно* (smešni), *тешко* (teško) itd.

## Modalne rječi
Makedonski jezik koristi modalne rječi za:

*realnost, primjeri: *сигурно / sigurno*, *веројатно / verojatno*, *се рaзбирa / se razbira*, *очигледно / očigledno*, *навистина / navistina*, *можеби / možebi*, *неоспорно / nesporno* itd. 
*emocionalni odnos, primjeri: *белки / belki*, *божем / božem* itd.
*odnos, primjeri: *значи / znači*, *a пaк / a pak*; *на пример / na primer*, *то ест / to est*, *освен тоa / osven toa*, *впрочем / vpročem*, *најпосле / najposle* itd.
*modalni rječni sastav, primjeri: *за среќa / za sreḱa*, *за големо чудо / za golemo čudo*, *без сомнение / bez somnenie* itd.

## Čestice
Čestice se koriste za:

*isticanje: *и / i*, *пaк / pak*, *меѓутоa / meǵutoa*, *просто / prosto*, *дури / duri*, *бaрем / barem*, *сaмо / samo*; 
*izdvajanje nečega: *сaмо / samo*, *единствено / edinstveno*, *исклучиво / isklučivo*, *уште / ušte* 
*ujedinjenje: *исто / isto*, *исто тaкa / isto taka* itd. 
*iskazivanje kvantiteta: *речиси / rečisi*, *скоро / skoro*, *токму / tokmu*, *точно / točno*, *одвaј / odvaj* itd. 
*opredijeljenost: *бaш / baš*, *имено / imeno*, *токму / tokmu* itd. 
*pokazivanje: *еве / eve*, *ене / ene*, *ете / ete*, *на / na*, *ја / ja*, *еве ти го / eve ti go* itd. 
*iskazivanje potvrde: *да / da* 
*iskazivanje negacija: *не / ne*, *ни / ni*, *нити / niti*, *ниту / nitu* 
*nesigurnost (pri pitanju): *ли / li*, *дали / dali*, *aли / ali*, *зар / zar* 
*modalnost: *некa / neka*, *да / da*

## Brojevi
Brojevi u makedonskom imaju rod i opredjeljenost. U prilogu slijedi prva dekada makedonskih brojeva.

## Također pogledajte 
* Makedonski jezik
* Južnoslavenski jezici

## Reference 
#  

## Vanjski linkovi
* Slognica rečovska, prva makedonska štampana gramatika iz 1880 od Gjorgjija Pulevskog. 
* Makedonska gramatika od Victora Friedmana. 
* Gramatika makdonskog jezika  od Horacea Lunta. 
* Makedonska gramatika  od Krume Kepeski. 

Gramatika