Vukovarsko-srijemska županija

**Vukovarsko-srijemska županija** je najistočnija hrvatska županija i nalazi se na prostoru zapadnog Srema. Kroz županiju prolaze važni međunarodni kopneni i riječni pravci (Dunav i Sava).

## Administrativna podjela 
Županija je podijeljena na 5 gradova i 26 općina.

Gradovi:

Općine:

## Stanovništvo 
thumb|300px|Starosna piramida Vukovarsko-srijemske županije prema popisu stanovništva iz 2011. g.

## Geografija 
Površina Vukovarsko-srijemske županije iznosi 2.448&nbsp;km2. Nalazi se na krajnjem sjeveroistoku Republike Hrvatke između rijeka Dunava i Save.

Najviša nadmorska visina je 294 m (tačka Čukala kod Iloka), a najniža 78 m (Spačva).Na istoku sa nalaze obronci Fruške gore i polako se spuštaju u Vukovarski ravnjak,a na zapadu se nalazi planina Dilj kod koje započinje vinkovačko-đakovački ravnjak.

Kroz županiju teku rijeke:
* Dunav  - ulijeva se u Crno more
* Sava   - ulijeva se u Dunav
* Vuka   - ulijeva se u Dunav
* Bosut  - ulijeva se u Savu
* Berava - ulijeva se u Bosut
* Biđ    - ulijeva se u Bosut
* Studva - ulijeva se u Bosut
* Spačva - ulijeva se u Bosut

Klima je umjereno kontinentalna sa srednjom godišnjom temperaturom od 11&nbsp;°C. Najviša godišnja temperatura dostiže do 30&nbsp;°C.

Prema strukturi površina u županiji prevladavaju oranice, vinogradi, voćnjaci i šume. Oranica ima oko 150000 ha (vrlo plodna zemlja), a najplodnija se nalazi na vukovarskom ravnjaku. Ratarske površine su meliorirane i komasirane i omogućuju strojnu obradu i visoke prinose.

Najviše se proizvode pšenica, kukuruz, šećerna repa i duhan, a u području od Vukovara do Iloka poseban je naglasak dan na vinogradarstvo i vinarstvo.

Šume pokrivaju površinu od 70.000 ha. Naročito su poznate šume hrasta lužnjaka u spačvanskom šumskom bazenu.

## Privreda 
Vukovarsko-srijemska županija raspolaže bogatim prirodnim resursima od kojih su najznačajniji obradive površine, šume, nalazišta nafte, zemnog plina, gline i šljunka te razvijena hidrografska mreža.

Također je važan i izuzetno povoljan geoprometni položaj, koji se nalazi na raskrsnici saobraćajnica koje povezuju Istok sa Zapadom te Srednju Evropu s izlaskom na more. Sve to rezultiralo je tradicionalnom ratarsko - stočarskom proizvodnjom i šumarstvom, razvitkom industrije i trgovine te konačno veoma bogate kulture.

Ne manje značajnu ulogu ima ljudski radni potencijal, kojeg je u strukturi stanovništva  oko 65% ili blizu 150.000. Prema popisu iz 1991. godine broj poljoprivrednih gazdinstava iznosio je 27.262 ili 36% od ukupnog broja domaćinstava.

Poljoprivreda je uz prehrambenu industriju najznačajnija djelatnost s dominantnom ulogom u ukupnoj privrednoj strukturi. Prije hrvatskog Domovinskog rata preko 50% stanovništva svoj osnovni izvor egzistencije imalo je upravo u ovoj djelatnosti čiju podlogu razvitka čine meliorirane zemljišne površine, koje zahvaljujući veoma visokom bonitetu tla s pravom nose atribute najkvalitetnijih ratarskih površina na prostoru Republike Hrvatske.

## Kultura 
Po kulturološkim se očitovanjima Vukovarsko- srijemska żupanija ubraja u panonsku kulturnu zonu s užim specifičnim područjima: iločki kraj i vukovarsko - srijemsko šokačko područje, vinkovački slavonski, ali i srijemski šokački kraj i županjska Posavina s posebnostima Cvelferije i specifičnostima ostaloga dijela Šokadije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica
* Turistička zajednica
* vu? mag - e-magazin (o) Vukovaru

Kategorija:Županije u Hrvatskoj
Kategorija:Vukovarsko-srijemska županija