Vratni pršljenovi

**Vratni pršljenovi** – kod kičmenjaka – su  svi pršljenovi  vrata, odmah ispod lobanje.

Po posvojeničkim nazivima, opisuju se i kao cerviksni ili cervikalni pršljenovi.

Grudni pršljenovi u svih  vrsta sisara su oni koji također nose i par rebara  i leže repno (kaudalno)  od vratnih pršljenova.  Dalje  ih kaudalno prate slabinski pršljenovi, koji također pripadaju trupu, ali ne nose rebra. Kod gmizavaca, svi trupni pršljenovi nose rebra i nazivaju dorzalni  pršljenovi. 
 
U mnogim vrstama, iako ne kod sisara,  postoje i vratna rebra.  U mnogim drugim grupama, kao što su gušteri i dinosauri  *Saurischia*, vratna  rebra su velika;  kod ptica, ona su mala i potpuno spojene sa pršljenom.  Kičmeni  poprečni  nastavci sisara su homologni vratnim  rebrima drugih amniota . 
 
Kod ljudi, vratnih pršljenovi  su najmanje  slični tipskom pršljenu, a mogu biti lahko razlikovni od onih grudnog ili slabinskog  područja koji imaju   foramen (rupu) u svakom poprečnom nastavku, kroz koji  prolazi kičmena arterija. 
 
## Podjela vratnih pršljenova
Općenito, vratni  pršljenovi  se sastoja od dva funkcijski  različita anatomska dijela:
***Gornjevratni** se nazivaju i  potpotiljačni uključuju  prvi vratni pršljen ili atlas i  drugi vratni pršljen ili osovinu (epistrofeus). Ovi skeletni dijelovi su dobro povezani sa složenim lancem potiljačnog zgloba sa tri ose i tri stepena slobode.
***Donjivratni** pršljenovi se protežu od donjeg platoa epistrofeusa  dok gornji plato prvog grudnog  pršljena, pokriva nastavak  preostalih pet vratnih pršljenova.
U vratni pršljenovi  su svi istog tipa, osim atlas i epistrofeusa, koji se razlikuju  i međusobno  i od drugih vratnih pršljenova. Sedmi vratni pršljen se također zove istaknuti,  jer ima  najduži o trnoliki nastavak.  Spojevi donjih  vratnih pršljenova  imaju dva smjera pokreta: na obje strane, fleksiju  i ekstnziju, a osim toga i mješovite pokrete i rotaciju.

Funkcijski,  ova dva segmenta vratne kičme  su  na završecima sposobni  za čiste rotacijskee pokrete, pregibe ili fleksije  i ekstenzije glave.
 
## Struktura 
mini|300px|Pogled sa strane tipskog vratnog pršljena 
 
Vratni pršljenovi se konvencijski broje i označavaju  slovom **C** (**C**ervix = vrat), a prvi (C1) je najbliži lobanji, dok  viši brojevi pršljenova (C2-C7) se broje od lobanje i niz kičmu.

Imaju mogućnost fleksije do 40° i ekstenzije do 75°.

Sedmi vratni pršljen se također  ističe po najdužem  trnastom nastavki (*processus spinosus*)
 
Tipski  vratni pršljen se sastoji od slijedećih dijelova:
***Tijelo** je poprečno izduženo. Ima sljedeće strane: gornju, donju, prednju, zadnju i bočne. Na spoju gornje, prednje  i bočne površina, sa svake strane, mogu  se vidjeti loptasta apofize koje  se zovu jedinstveni (unikatni) nastavci.
***Otvor (foramen) pršljena** je trouglast.  Prednji dio baze je sa poprečnom gornjom  uzdužnom  osovinom, usmjerenom naprijed – nazad. 
* **Poprečna apofiza** predstavlja nastavak za gradnju  poprečnog otvora,  kroz koji  prolaze kičmena  arterija i  istoimena vena. Ovaj nastavak  je ugrađen  sa  dva korijena, od kojih se prvi veže za pšljensko  tijelo, i stražnji se veže  za peteljke. Slobodni kraj (apeks) nastavka  završava u dva zadebljanja (prednje i zadnje)  koja su mjesta za hvatišta  različitih elemenata.
* **Zglobna apofiza** je  trodijelna  (dva gornja i jedan donji dio), sa kosim i ravnim zglobnim površinama. Gornja je tačka leđa u svim smjeroima: naviše,  naniže, prema naprijed i dolje. Gornji nastavci  zgloba  proizlaze iz peteljke pršljena, odmah nakon poprečnog natavka.
***Trnolika apofiza**, u većini skučajeva, ali ne uvijek, je  kratka, račvasta, sa tjemenim otklonom koji može biti na desno ili lijevo.

Kada se  tipski  pršljen izvadi, može se vidjeti da se sastoji od dva glavna dijela: **tijelo pršljena** ispred, a leđno, iza je **zadnji  luk**.
Tijelo vratnog pršljena je njegov  najdeblji dio: obično ima manju visinu od širine i  cilindričnog je oblika sa smanjenom licem. Leđni luk  je u obliku potkovice. Na obje strane stražnjeg luka je masivni  **fiksirani zglobni nastavak**,  tako da se u njemu  definiraju dva: s jedne strane **peteljke**, ispred se nalazi masiv zgloba, a s druge, **listovi** i iza njih čvrsti. Iza, u liniji, se uspravlja **trnoliki nastavak**. Ovaj zadnji luk tako predstavlja oslonac na zadnjoj strani pršljenskog  tijela putem peteljke. Osim toga, kompletan pršljen uključuje **poprečni nastavak**, koji se veže  za zadnji luk gotovo u nivou zglobnog  masiva.

Ovaj tip pršljen se može naći na svim nivoima kičme sa, naravno, važnim promjenama koje se mogu javiti i u pršljenskom  tijelu i zadnjem luku, i općenito na obje strane odjednom.
 
Međutim, važno je napomenuti da ovi različiti sastavni dijelovi odgovaraju odnosu na vertikalno. Stoga, duž cijele petelljke,  postavljene su stuba:
*naprijed, glavni stub se  formira slaganjem pršljenskih tijela;
* iza tijela pršljena su dva srednja stuba, koji nastaju  slaganjem zglobnih nastavaka.
Tijela kičmenih pršljanova  su spojena na međupršljensim diskovima. Na svakom nivou se nalazi foramen pršljena, koji je  ograničen sprijeda tijelom pršljana, a iza stražnjim lukom. Slijed svih ovih kičmenih otvora pruža se duž cijele kičmene osi, a kičmeni kanal je formiran od naizmjeničnijh dijelova kosti svakog pršljena i ligamenatnih dijelovs, između pršljenova u visini međupršljenskog diska i ligamenata leđnom luku.

## Elementi otvora na pršljenskim lukovima 
***Peteljka**: njena udubljenja (2)  su  gotovo iste veličine.
***Ploča (lamina)** ječetverostrana (1), više gola.
***Oštra ploča** je u unutrašnjem području vratnih pršljenova, lahko dostupna kičmenim spinalne živcima.

## Pršljenovi 
### Prvi vratni pršljen (atlas) 
Atlas je nepotpuni vratni pršljen;  nema pravo pršljensko  tijelo. Smatra se da je  njegov zubasti nastavak. Preostali elementi su više ili manje smanjeni.

Atlas se sastoji od dvije bočne mase koje se spajaju na prednjem i zadnjem luku. Bočne  mase su oblikovane u vertikalno postavljene cilindre..

Gornja  površina je elipsoidnog  oblika: udubljenje atlasnog  zgloba. Njegova glavna osa, koja je umjerena  koso naprijed i unutra, je dva puta duža od poprečno promjera. Zglobljava se  sa kondilima  potiljačne kosti. Sa donje strane ima drugu površinu za osu (epistrofeus). Ova  je ravna ili vrlo blago konkavna, koso prema dolje i unutra. Nastaje kao  vanjsko  lice poprečnog nastavka. Prednja i zadnja  strana  lica su kontinuirana sa svakim vrhom odgovarajućeg luka. Unutrašnja površina je vrlo hrapava, za  vezanje poprečnih  ligamenata
Prednji luk, ravno natrag, predstavlja:
*prednje, malo centralno uzdignuće, prednja kvrga atlasa;
*na poleđini, i uvijek u liniji zgloba je  ovalna površina za prolaz ose epistrofeusa, tako da ze zglobljava sa njegovim zupcem.

Zadnji  luk funkcionira, kao i prednji luk, a srednja linija  unazad je sisolika  i zove se zadnja kvrga atlasa. Gornje lice vanjskog kraja je kanal (utor kičmenih  arterija), u kojem se nalazila kičmene arterije.

### Drugi vratni pršljen (epistrofeus ili aksis) 
Ono što u suštini karakterizira drugi vratni pršljen  je prisustvo, na gornjoj strani njegovog tijela, vertikalnog  ispupčenja, u jami ili osi zuba. Odozdo prema gore se nalaze nastavci:
*bazni , vratni, tijela pršljena  i tjemenaki. Za prednji i zadnji  luk atlasa, vežu se  poprečni ligamenti: prednja i stražnji lice su dvaije površine  zglobova. Trnoliki nastavak  je vrlo širok, a poprečnih su kratki i nije račvast. To omogućava bočne rotacije vrata.

### Treći i  četvrti  vratni pršljen
Četvrti pršeljn se zglobljava vratnim pršljenom C3. Ovi  vratni pršljenova su manje debljine i mobilniji.

### Peti vratni pršljen
Kroz  poprečni otvor prolazi kičmeni nerv, što  se događa samo u C5 i C6.

### Šesti vratni pršljen
Prednja kvrga poprečnih nastavaka  se zove karotidno zdebljanje jer je deblji sa  protruzijom drugih  pršljenova. Kroz  poprečni  otvor prolazi kičmeni živac.

### Sedmi vratni pršljen
Ovaj pršljen se također zove i  istaknuti, jer se odlikuje  dugim trnolikim nastavkom, koji se  ne račva. Osim toga, za razliku od drugih vratnih pršljenova, kičmena arterija zaobilazi poprečni  otvor, a kroz njega  prolazi samo kičmena vena.

## Dodatne slike 
 
cervical vertebrae animation small.gif | Položaj vratnih pršljenova (prikazan u crvenom)
Blausen 0222 CervicalSpine.png | Ilustracija vratnih pršljenova. 
Cervical vertebrae - close-up - animation2.gif|Oblik vratnih pršljenova (žuti)
Cervical vertebrae lateral3.png|Vratni pršljenovi – bočna strana (plavi i žuti).
Illu vertebral column.svg | Kičma 
Gray_111 _-_ Vertebral_column-coloured.png | Kičma. 
HWS seitlich Annotation.jpg | Snimak vratnih pršljenova  pod X-zracima 
Cervical XRayFlexionExtension.jpg |Snimak pod  X-zracima vratne kočme  u fleksiji i ekstenziji 
Gray86.png | Prvi vratni pršljen ili atlas 
Gray87.png | Drugi vratni pršljen ili epistrofeus, odozgo 
Gray88.png | Drugi vratni pršljen, epistrofeus, ili osovinski, sa strane. 
Gray89.png | Sedmi vratni pršljen 
Gray305.png | Stražnja atlasno-potiljačana membrana i atlasnoosovinsko ligament 
Gray308.png | Medijalni sagitalni presjek potiljačne kosti i prva tri vratna pršljena
Gray384.png |Presjek  vrata na o nivou šestog vratnog pršljena 
 

## Također pogledajte
* Kičma 
* Kičmeni pršljen 

## Reference 
## Vanjski linkovi  
* Dijagram na kenyon.edu 
* vratne kralježnice Anatomy 
* Mnemonic za Znamenitosti 
*grlića maternice kviz pršljen 
 
 
Kategorija:Skeletni sistem 
Kategorija:Kosti grudnog koša 
Kategorija:Kosti kičmenog stuba 
Kategorija:Kosti glave i vrata
Kategorija:Nepravilne kosti