open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
NK Arbanasi Zadar

**NK Arbanasi Zadar** je nogometni klub iz naselja Arbanasi kod Zadra, Hrvatska. Trenutno se takmiči u 2. ŽNL Zadarskoj, šestom rangu hrvatskog nogometa. Domaće utakmice igra na stadionu Arbanasi.

## Historija 
Klub je osnovan 1910. godine pod imenom NK Zmaj i bio je prvi nogometni klub u Zadru, a to ime je dobio u počast zadarskom nadbiskupu Zmajeviću. Na početku je djelovao kao nogometna sekcija Hrvatskog sokola u Zadru. Klub se od 1946. zvao Arbanasi, a devet godina kasnije mijenja ime u Tvornica duhana. Od 1956. do 1991. godine nastupa pod imenom Omladinac, a od 1991. godine ponovno se zove Arbanasi.

## Uspjesi 
* **Kup Dalmacije**
** **Datoteka:Cup_Winner.png (1)**: 1954.

## Reference 
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1910.
Kategorija:Nogometni klubovi u Hrvatskoj
Kategorija:Sport u Zadru
Gentianales

**Gentianales**  je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Prema Katalogu života, obuhvata  22.237 vrsta iz oko 1.138 rodova, u pet porodica. Preko 80% vrsta reda su iz porodice *Rubiaceae*.

## Taksonomija
U Dahlgrenovom sistemu bile su  nadred Gentianiflorae (također zvane i Gentiananae).  APG III sistem uključuje slijedeće porodice:

## Etimologija
Red je imenovn po tipskoj porodici *Gentianaceae*, čiji naziv setemelji na imenu tipskog roda *Gentiana*. Ime roda je dato u čast Gencija, ilirskog kralja.

## Upotreba
Poznate biljke reda  Gentianalesa su kahva, *Plumeria*, *Gardenia *, gencijane, *Oleander* i *Vinca*.

## Reference

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Icacinales

**Icacinales** je  je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. 

Opisan je tek 1993 godine. Imenovan je po rodu Icacina iz tropske Afrike, a sastoji se od dvije porodice: Icacinaceae i Oncothecaceae.

Rod *Oncotheca* sa svoje dvije vrste *Oncotheca balansae* i *Oncotheca humboldtiana* endemi su na Novoj Kaledoniji. Porodici Icacinaceae pripada preko 200 vrsta stablašica grmova i lijana, pretežno iz  tropskh područjima Amerike, Afrike i Azije.

## Opis 
Ovaj je red prvi je predložio 2009. APG III sistem, a 2016. APG IV sistem klasifikacije, uključujući dvije porodice, Icacinaceae i Oncothecaceae, koje su bile *incertae sedis* u APG III sistemu.

U APG IV klasifikacijskom sistemu odnos redova može biti predstavljen slijedećim kladogramom:

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Geraniales

**Geraniales**  je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Pored  tipske porodice *Geraniaceae*, koja je rasprostranjena širom svijeta, u redu je  i  porodica *Francoaceae* koja raste samo u Južnoj Americi i Africi.

Red i porodica je imenovani su po  tipskom rodu  *Geranium*. Obuhvata i općepoznate  pelargonije (*Pelargonium*), kao i zimzelene grmolike trajnice veoma mirisnih cvjetova. Specifični miris geranija je odbojan komarcima i drugim insektima  pa se njihova ulja koriste za zaštitu kućnih ljubimaca, a osobito je učinkovito protiv krpelja.

U Geraniales uključivane su  i nepriznate porodice Vivianiaceae sa rodovima *Balbisia* i *Viviania*, i druge, te *Melianthaceae* sa rodovima *Bersama*, *Francoa*, *Greyia* i *Melianthus*.

## Klasifikacija 
Klasdifikacija reda Geraniales poznata je po nekoliko sistema u prilogu ispod, u zagradama je prikazan broj rodova/vrsta.

### Tahtadžjanov sistem 
*Carstvo *Plantae*
**Podrazred *Rosidae*
***'*Nadred *Geranianae***
**** **Red*' *Geraniales*
:Porodice: 
**Hypseocharitaceae* 
**Vivianiaceae* 
**Geraniaceae*
**Ledocarpaceae* 
**Rhynchothecaceae*

### Thorneov sistem 
*Podrazred *Magnoliidae*
**Nadred *Geranianae*
***Red ***Geraniales***
****Porodica *Oxalidaceae* (6/890) 
****Porodica *Geraniaceae* (14/775) 
Potporodice:
**Geranioideae*  (6/750) (Hypseocharis) 
**Biebersteinioideae*  (1/5) s (Biebersteinia) 
**Dirachmoideae*  (1/1)  
**Vivianioideae*  (4/6)
* *Ledocarpoideae*  (2/11) 
Porodice: 
**Balsaminaceae* (5/600)
**Tropaeolaceae* (3/89) 
**Limnanthaceae* (1/11)

### Cronquistov sistem 
*Carstvo *Plantae*
**Koljeno *Magnoliophyta* 
***Razred *Magnoliopsida*
****Podrazred *Rosidae* Takht., 1966
***** Red ***Geraniales*** Lindl., 1833
:**Porodica**: *Balsaminaceae* A. Rich., 1822
*Rod *Hydrocera* Blume
*Rod *Impatiens* L.
:**Porodica** *Geraniaceae* Juss., 1789
:Rodovi:
**Wendtia* Meyen
**Balbisia* Cav.
**Erodium* L'Her. ex Aiton
**Geranium* L.
**Dirachma* Schweinf. ex Balf.f.
**Viviania* Willd. ex Less., 1829
**Biebersteinia* Stephan
**Monsonia* L.
**Rhynchotheca* Ruiz & Pav.
**Pelargonium* L'Her. ex Aiton
**Sarcocaulon* (DC.) Sweet
**Porodica** *Limnanthaceae* R. Br., 1833
:Rodovi:
**Floerkea* Willd.
**Limnanthes* R.Br.
**Porodica** *Oxalidaceae* R. Br., 1818
:Rodovi: 
**Averrhoa* L.
**Oxalis* L.
**Sarcotheca* Blume
**Hypseocharis* J.Remy
**Porodica** *Tropaeolaceae* DC., 1824
:Rodovi:
**Tropaeolum* L.
**Magallana* Cav.
**Trophaeastrum* Sparre

Prema Katalogu života, ovaj red ima 816 vrsta.
Podaci iz istog izvora, bili su osnova za konstrukciju slijedećeg kladograma:

## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Geraniales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Huerteales

**Huerteales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Iimenovan je po rodu *Huertea* iz Južne Amerike  i sa Kariba. Opisao ga je A. B. Doweld 2001., sa  četiri porodice i ukupno 20-ak vrsta.  U redu Huerteales postoji 10 ugroženih vrsta, među kojima 6 od 9 vrsta iz roda *Leptolaena* i četiri od osam vrsta iz roda *Sarcolaena*.

## Porodice 
* *Dipentodontaceae* Merr.
* *Gerrardinaceae* M.H. Alford
* *Petenaeaceae* Christenh., M.F. Fay & M.W. Chase
* *Tapisciaceae* Takht.

## Filogenija
.Prema Katalogu života,  red Huerteales ima ukupno  28 vrsta. Podaci iz istog izvora dozvoljavaju uspostavu slijedećih kladograma užeg i šireg obuhvata taksonomskih kategosija:

Šira filogenija prikazana dolje je ona koju su pronašli Worberg i koautori. Monospecifični rodovi predstavljeni su imenima vrsta

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Huerteales
Gunnerales

**Gunnerales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

U APG III (2009) i APG IV sistemu (2016) imao je dva roda: *Gunnera* (porodica *Gunneraceae*) i *Myrothamnus* (porodica  *Myrothamnaceae*). U Cronquistovom sistemu (1981),  Gunneraceae bile su u redu Haloragales,  *Myrothamnaceae*  U  Hamamelidales.

Analiza DNK je bila definitivna, ali grupiranje dviju porodica bilo je iznenađenje s obzirom na njihovu vrlo različitu morfologiju. U starom  Cronquistovom sistemu  (1981, 1988) i Takhtajanovom (1997), *Gunneraceae* je bila u Rosidae, a *Myrothamnaceae* u hamamelidima.

U modernim klasifikacijskim sistemima. kao što su APG III i APG IV,  ovaj red  je prvi evoluirao iz baznih  eudikotiledona.

## Opis
Obje porodice sadrže elaginsku kiselinu. Floemske ćelije sadrže veliki broj plastida a listovi imaju nazubljene  obode.
Biljke su dvodomne, imaju sitne cvjetove bez perijanta, a stigme tučkova  su bar malo sekretorne. Svojstva koja dijele sa jezgarnim eudikotiledonama su cijanogeneza putem fenilalanina, metabolički putevi izoleucina ili valina, prisustvo DNK sekvence PI-dB motiva, 9 i obično imaju malu deleciju u sekvenci 18S ribosomske DNK. Osobine koje dijele sa jezgarnim eudikotiledonama, a također i sa redovima  Buxales i Trochodendrales su: odsustvo alkaloida benzilizokvinolina, "euAP3" + + "TM6" (umnožavanje gena *paleoAP3*: Klasa B), i gubitak mitohondrijskog gena * rps2 *.

## Ekologija
Iako su u vezi, *Myrothamnaceae* i *Gunneraceae* izgledaju vrlo različito:
* *Gunneraceae* su  mezofilne biljke (često prevelike), sa dobro razvijenim  hidatodama na koje luče  sluz ili smolastu prevlaku.
* *Myrothamnaceae* su oživljavajući grmovi suhih staništa, a hidatode su slabo razvijene i izlučuju biljnu smolu.
Oboje imaju cvjetove bez perijanta, ali se razlikuju detalji polena. Tabelarni prikaz razlika može se naći u  U Wilkinsonu 2000.

## Galerija 

datoteka:gunnera.manicata.arp.750pix.jpg|*Gunnera manicata*
datoteka:Gunnera-magellanica-habit.JPG|Habitus *Gunnera magellanica*
datoteka:Gunnera tinctoria 7.jpg|*Gunnera tinctoria*
datoteka:Gunnera insignis20020314 2.JPG|*Gunnera insignis*
datoteka:Gunnera_manicata3.jpg|*Gunnera manicata*

## Reference
## Vanjski linkovi
*Gunnerales in Stevens, P. F. (2001 onwards). 
*Angiosperm Phylogeny Website. Version 7, May 2006.

Kategorija:Gunnerales
Kategorija:Magnoliopsida
Krimskotatarski jezik

**Krimskotatarski jezik** (*qırımtatar tili, къырымтатар тили*) ili krimski jezik (*qırım tili, къырым тили*) je narodni jezik Krimskih Tatara, koji se govori na Krimu i u nekim drugim oblastima; ukupno 456.341 govornika. Pripada grupi turskih jezika.

Najviše se govori na Krimu (260.000) i Uzbekistanu (189.000 - u 1993. godini), a ostatak u azijskom dijelu Turske; u Rumuniji (21.482 - u 2002. godini); i u Bugarskoj (6.000 - u 1990. godini).

Dugotrajna zabrana proučavanja krimskotatarskog jezika nakon deportacije krimskih Tatara od strane sovjetske vlade dovela je do toga da UNESCO trenutno krimskotatarski jezik svrstava među jezike kojima prijeti ozbiljna prijetnja izumiranjem (ozbiljno ugroženi). Međutim, prema Institutu za orijentalne studije, zbog negativnih situacija, stvarni stepen prijetnje posljednjih se godina popeo na kritično ugrožene jezike, koji će vrlo vjerovatno izumrijeti u nadolazećim generacijama.

## Historija 
Jezik se razvio iz kumanskih (polovečkih) i nogajskih dijalekata, koji su kasnije poprimili kipčačka obilježja. Najraniji pisani tragovi potječu iz 17. i 18. stoljeća, a jezik je u velikoj mjeri oblikovan pod utjecajem turskog. Do 1928. koristila se arebica, zatim latinica do 1938., nakon čega prelazi na ćirilicu, a svoj konačni razvoj dobiva u razdoblju Zlatne Horde. Pravi tatarski jezik počinje se formirati u doba Kazanskog kanata (15.-16. stoljeće).

## Gramatika 
Gramatika krimskotatarskog jezika, kao i kod drugih turskih jezika, ima aglutinacijsku strukturu, pri čemu se isključivo sufiksi koriste za označavanje gramatičkih kategorija. Sufiksi se uglavnom dodaju na kraj osnove riječi, iako se u tvorbi riječi javlja i slaganje (kompozicija). U cjelini, njegova se gramatička organizacija podudara s drugim zapadnokipčačkim jezicima.

## Vanjski linkovi 
* Ethnologue (15th)

## Reference 
Kategorija:Krimski Tatari
Kategorija:Turkijski jezici
Kategorija:Jezici u Uzbekistanu
Kategorija:Jezici u Rusiji
Kategorija:Jezici u Ukrajini
Kategorija:Jezici u Turskoj
Kategorija:Jezici u Rumuniji
Lamiales

**Lamiales** je  red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Red je imenovan po tipskom rodu *Lamium* i porodici *Lamiaceae*.  Obuhvata oko 24.000 vrsta u dvadesetak porodica. Najpoznatiji i ekonomski najznačajniji predstavnici ovog reda su masline, lavanda, sezam,  metvica, bosiljak i ruzmarin.

Po drugom sistemu spadaju u Rosoipside.

## Porodice 
*   Acanthaceae Juss.
*   Bignoniaceae Juss.
*   Byblidaceae Domin
*   Calceolariaceae Olmstead
*   Carlemanniaceae Airy Shaw
*   Gesneriaceae Dum.
*   Lamiaceae Lindl. 
*   Lentibulariaceae L. C. M. Richard
*   Linderniaceae Borsch, K. Müller, & Eb. Fischer
*   Martyniaceae Stapf
*   Oleaceae Hoffmanns & Link
*   Orobanchaceae Vent.
*   Paulowniaceae Nakai 
*   Pedaliaceae R. Br. 
*   Phrymaceae Schauer
*   Plantaginaceae Juss.
*   Plocospermataceae Hutch.
*   Schlegeliaceae Reveal
*   Scrophulariaceae Juss.
*   Stilbaceae Kunth
:Porodice: 
*Tetrachondraceae Skottsb.
*Thomandersiaceae Sreemadhavan
* Verbenaceae Jaume St-Hil.
:Bivše porodice: 
* Callitrichaceae Link; ova porodica je rasformirana, a rod *Callitriche* klasificiran je u *Plantaginaceae*.
* Globulariaceae DC. porodica također više ne postoji, a rodovi *Globularia* i nepriznati *Poskea* klasificirani su u *Plantaginaceae*.
* Hippuridaceae Link; porodica je također izbrisana, a rod *Hippuris* klasificiran u *Plantaginaceae*.
* Mazaceae Reveal; i ona više ne postoji, a rodovi *Lancea* i *Mazus* sada su u porodici *Phrymaceae*.
* Trapellaceae (F.W. Oliver) Honda & Sakisake; izbrisaana sa liste,rod *Trapella* sada je u porodici Pedaliaceae.

Prema katalogu života, red Lamiales ima 17.587 vrsta i slijedeći kladogram:

## Reference 
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Odoakar

**Odoakar** na njemačkom, na latinskom **Flavius Odovacar**, **Odovacer** ili **Fl. Odovac ** (* oko 433; † verovatno 15. marta 493 u Ravenni) bio je jedan zapadno rimski oficir koji je srušio Zapadno Rimsko Carstvo. Poslednjeg zapadno-rimskog cara Romula Avgustula je svrgao 4. septembra 476. godine. 
Postao je prvi varvarski kralj Italije iako je formalno priznavao vlast Istočnog Rimskog Carstva romejskog (vizantijskog) cara.

## Poreklo 
Odoakrovo poreklo nije sigurno. Moguće da je bio sin skirskog poglavice Edeka, hunskog vazala za vreme Atile. Jovan Antiohijski smatra Odoakra Skirijcem, a Jordanes ga smatra Rugijcem. Jordanes ga isto smatra kraljem Turkinga (*Torcilingorum rex*). *-{Consularia Italica}-* ga naziva kraljem Herula, dok Teofan nagađa da je Got.

## Pad Zapadnog Rimskog Carstva 
Neformalni vladar Zapadnog Rimskog Carstva je bio Flavije Orest, čiji je sin Romul Avgustul bio maloletan. Odbio je da dodeli zemlju Herulima i drugim germanskim plaćenicima, što je dovelo do pobune varvarskih plaćenika pod vođstvom Odoakara. Brzo zauzimaju Ravenu, koja je bila sedište cara još od 402. godine. 

## Podvrgavanje Romejskom carstvu (Vizantiji) 
[thumb|300px|Odoakrov [solid iskovan u ime cara Zenona. Novac potvrđuje formalnu vlast Zenona nad Odoakrom.]]

Nakon svrgavanja Romula Avgustula, Odoakar je imao izbor ili da vlada preko nekog cara, koga bi kontrolisao, ili da vlada kao štićenik romejskog cara. Odlučio je da formalno vrati carsku vlast romejskom caru Zenonu u Konstantinopolju. Car Zenon ga je proglasio vojnim zapovednikom (*dux*) Italije i uvrstio ga je među patricije. Odoakar je kovao zlatnike u ime Zenona, čime je pokazivao da poštuje formalnu vlast Istočnog Rimskog Carstva. Do 480. godine Julije Nepot je bio formalno legitimno pretpostavljeni, a od 480. godine Odoakar se naziva kraljem Italije.

## Rat sa Ostrogotima 
Odnosi između Odoakara i Istočnog Rimskog Carstva su se pogoršavali, najviše zbog toga što se Odoakar nije držao postignutih dogovora. Godine 489. car Zenon poziva Ostrogote i Teodorika Velikog da mu pomognu, što ovi i čine i nakon 4 godine rata 493. godine Odoakar gubi Ravenu. Teodorik ga poziva na večeru i pri tome ga lično ubija mačem, te preuzima celo kraljevstvo.

## Povezano 
* Goti
* Istočno Rimsko Carstvo
* Antički Rim

## Izvori 
## Eksterni linkovi 
Kategorija:Kraljevi Italije
Kategorija:Zapadno Rimsko Carstvo
Kategorija:Magistri militum
Kategorija:Rođeni 433.
Kategorija:Umrli 493.
Vahlia

***Vahlia*** je jedini rod monotipske porodice *Vahliaceae* i reda Vahliales.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Vahlia
Kategorija:Magnoliopsida
Zygophyllales

**Zygophyllales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Red uključuje dikotiledonske biljke iz dvije porodice:
* Zygophyllaceae
* Krameriaceae.

Prema APG II  Grupe za filogeniju angiospermi obje nisu raspoređene u red, ali svejedno uključen su u Euroside s. I. Sistem APG III iz 2009. godine, međutim, priznao je ovaj red. Čak i ako monogenerička porodica Krameriaceae dijeli malo zajedničkih osobina s porodicom Zygophyllaceae, istraživači vide malu prednost u tome da je zadrže kao zasebnu (npr. Sheahan i Chase). Naziv Zygophyllales može se upotrijebiti ako  je prikladno obje porodice smjestiti u jedan red.  Red nijee mijenjan ni u sistemu  APG IV.

Po Cronquistovom sistemu, Zygophyllaceae su uključene u Sapindales, a Krameriaceae u Polygalales.

Širi kladistički položaj reda, prikazuje slijedeći kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Trochodendraceae

**Trochodendraceae** je porodica u redu Trochodendrales, cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Trochodendraceae
Sapindales

**Sapindales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

U red su obuhvaćene porodice:
* *Anacardiaceae* R. Br.
* *Biebersteiniaceae* Schnizl.
* *Burseraceae* Kunth
* *Kirkiaceae* (Engl.) Takht.
*  *Meliaceae* Juss.
*  *Nitrariaceae* Lindl. 
*  *Rutaceae* Juss.
*  *Sapindaceae* Juss.
*  *Simaroubaceae* DC.

APG III sistem iz 2009 uključuje ih u kladus malvida (u rosida,  eudikotiledone) sa šest porodica cvjetnica:
[thumb|600px|center|[Filogenetsko stablo Sapindales na temelju APG IV sistema Grupe za filogeniju angiospermi,  (2016)}}]]
[thumb|Insekt *[Trichostetha bicolor*  se hrani cvijetom *Agathosma capensis* (Rutaceae)]]
[thumb|190px|*[Chloroxylon swietenia*, *Rutaceae*]]
**Anacardiaceae*
**Biebersteiniaceae*
**Burseraceae*
**Kirkiaceae*
**Meliaceae*
**Nitrariaceae* (uključujući  *Peganaceae* i *Tetradiclidaceae*)
**Rutaceae*
**Sapindaceae*
**Simaroubaceae*
APG II sistem iz 2003. omogućio je fakultativnu segregaciju porodica koje su sada uključene u *Nitrariaceae*.

U  Dahlgrenovom klasifikacijskom sistemu, *Rutaceae* su svrstane u red Rutales, nadred Rutiflorae (koji se takođe naziva Rutanae). Cronquistov sistem iz 1981. koristio je nešto drugačiji opis, uključujući sljedeće porodice:

**Aceraceae*
**Akaniaceae
**Anacardiaceae
**Bretschneideraceae
**Burseraceae
**Cneoraceae
**Hippocastanaceae
**Julianiaceae
**Meliaceae
**Melianthaceae
**Rutaceae
*Sapindaceae
*Simaroubaceae
*Staphyleaceae
**Zygophyllaceae*

Razlika od APG III sistema nije toliko velika koliko može izgledati, jer biljke iz porodice *Aceraceae* i *Hippocastanaceae* ostaju u ovom redu (obje su uključene u porodicu *Sapindaceae*). Vrste koje sada čine porodicu *Nitrariaceae* u APG III također su pripadale ovom redu u Cronquistovom  sistemu, kao dio porodice *Zygophyllaceae*, dok su one koje su sada u porodici *Kirkiaceae* bile dio porodice *Simaroubaceae*.

Prema Katalogu židora red ima  6.455 vrsta i slijedeći kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi 

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Magnoliales

[thumb|240px|[Stablašica *Myristica fragrans*, *Myristicaceae*,  Goa, Indija. ]]
**Magnoliales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

## Klasifikacija 
Magnoliales  obuhvata šest porodica:
* Annonaceae (preko 2000 vrsta stablašica, grmova i lijana; uglavnom tropskih, ali i nešto umjerenih.
* Degeneriaceae (dvije vrste stablašica na pacifičkim otocima)
* Eupomatiaceae (dvije vrste stablašica i grmova u Novoj Gvineji i istočnoj Australiji)
* Himantandraceae (dvije vrste stablašica i grmova  u tropskim područjima Jugoistočne Azije i  Australija)
* Magnoliaceae (oko 225 vrsta, uključujući magnolijeincluding tulipanovo drveće)
* Myristicaceae (nekoliko stotina vrsta, uključujući muškatni oraščić)

### APG sistem
APG sistem]] (1998), APG II sistem (2003) i APG III sistem (2009)  smještaju ovaj red u kladus Magnoliidae, ubuhvatajući slijedeće:

U tim sistemima, koje je objavila Grupa za filogeniju angiospermi, magnolije su bazna grupa, isključena iz eudikotiledona.

### Raniji sistemi
**Cronquistov sistem** (1981) smjestio je red u podrazred Magnoliidae razreda  Magnoliopsida (= dikotiledone) i upotrijebio ovaj opis:

* Red Magnoliales
:Porodice: 
*Annonaceae
*Austrobaileyaceae
*Canellaceae
*Degeneriaceae
*Eupomatiaceae
* Himantandraceae
*Lactoridaceae
*Magnoliaceae
*Myristicaceae
* Winteraceae

**Thorneov sistem** (1992)smjestio je ovaj red u nadred Magnolianae, podrazred Magnoliidae (= dikotiledone), razreda Magnoliopsida (= angiosperme)  i primijenio  ovaj oim (ukljčujući biljke iz  redova  Laurales i Piperales po ostalim sistemima):

*Red Magnoliales
:Porodice: 
*Amborellaceae
*Annonaceae
*Aristolochiaceae
*Austrobaileyaceae
*Calycanthaceae
*Canellaceae
*Chloranthaceae
*Degeneriaceae
*Eupomatiaceae
*Gomortegaceae
*Hernandiaceae
*Himantandraceae
*Illiciaceae
*Lactoridaceae
*Lauraceae
*Magnoliaceae
*Monimiaceae
*Myristicaceae
*Piperaceae
* Saururaceae
*Schisandraceae
* Trimeniaceae
*Winteraceae

**Englerov sistem**, u ažuriranju iz 1964. godine, stavio je red u podrazred  Archychlamydeae u razredu Dicotyledoneae (= dikotiledone) i upotrijebio ovaj opis: 

* Red Magnoliales
:Porodice:
*Amborellaceae
*Annonaceae
*Austrobaileyaceae
*Calycanthaceae
*Canellaceae
*Cercidiphyllaceae
*Degeneriaceae
*Eupomatiaceae
*Eupteleaceae
*Gomortegaceae
*Hernandiaceae
*Himantandraceae
*Illiciaceae
*Lauraceae
*Magnoliaceae
*Monimiaceae
*Myristicaceae
*Schisandraceae
*Trimeniaceae
*Tetracentraceae
* Trochodendraceae
*Winteraceae

**Wettsteinov sistem**, posljednja verzija objavljena 1935. godine, nije koristila ovo ime iako je imala red  sa sličnim opisom naziva Polycarpicae. Ovaj  je postavljen u Dialypetalae u podrazred Choripetalae razreda Dicotyledonae. (Vidi također Sympetalae).

Iz navedenog će biti jasno da se biljke uključene u ovaj red  po APG-u oduvijek vide kao povezane. Redovno su bile svrstane u red Magnoliales (ili prethodnike). Razlika je u tome što su raniji istemi uključivali i druge biljke, koja je APG premjestio u susjedne redove (u Magnoliidae).

## References
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Miloš Mišković

**Miloš D. Mišković** (Prosjek, Prnjavor, 22. april 1932. – Sarajevo, 18. septembar 2020.) bio je profesor na studijima geografije na Univerzitetima u Sarajevu i Banjoj Luci.

## Biografija 
Još kao dječak naučio je poljski jezik. Nakon završene osnovne škole i gimnazije u Banjoj Luci, pohadao je studije geografije na Prirodno-matematičkom fakultetu, Univerzitetu u Sarajevu i završio ih 1958. godine. Početkom 1962. godine izabran je za asistenta na predmetu Kartografija.

Kao stipendista Ministarstva visokog školstva Poljske proveo je školsku 1963–64. godinu na doktorskom studiju *Univerziteta Marije Kiri-Sklodovske u Lublinu*. Godine 1968. doktorirao je iz problematike projektovanja, metodologije i izrade geografskih karata stanovništva i naselja. Poljska kartografska škola Eugenijusza Romera iz Lavova profesora Franciszeka Uhorczaka bila je dragocjen temelj za njegovu univerzitetsku karijeru kao i razvoj aplikativne kartografije u bivšoj Jugoslaviji. Profesor Misković je začetnik Primijenjene kartografije i Tematskog kartiranja u Bosni i Hercegovini. U svom naučnom radu profesor Mišković se bavio problemima prostornog planiranja i očuvanja baštine, osobito povezane s poljskom zajednicom u njegovom zavičaju, te očuvanjem stećaka. Terenski rad geografa bio mu je izuzetno važan, te je zbog toga bio organizator i voditelj izgradnje Geografske terenske baze na Gvoznom, opština Kalinovik. Zalagao se za očuvanje okoliša i kroz svoj rad ukazivao na probleme neodrživih zahvata u prirodi. 2021. godine Milošu Miškoviću posthumno je dodijeljen Viteški Krst Ordena za zasluge Predjednika Republike Poljske.

Dobitnik Zahvalnice za poseban doprinos u radu i razvoju Geografskog društva Republike Srpske (2013).

Autor *Atlasa stećaka*, koji je rađen prema knjizi Šefika Bešlagića: Stećci-kultura i umjetnost.''

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1932.
Kategorija:Umrli 2020.
Kategorija:Biografije, Prnjavor
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački geografi
Kategorija:Jugoslavenski geografi
Kategorija:Profesori na Univerzitetu u Sarajevu
Kategorija:Profesori na Univerzitetu u Banja Luci
Baloči

**Baloči** (ćir. *Балочи*) su naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Baloči su imali 40 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Metteniusaceae

**Metteniusaceae** je porodica cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. To su zimzlene stablašice sa sopstvenim redom *Metteniusales*. Obuhvataju jedanaest rodova čije vrste rastu po Južnoj i Srednjoj Americi (Kolumbija, Ekvador, Peru, Venezuela, Kostarika).

Porodica i red imenovani su po tipskom rodu  *Metteniusa*.

## Taksonomija
U klasifikacionom sistemu APG IV, raspored redova može biti predstavljen slijedećim kladogramom : 

Web stranica filogenije  angiospermi prihvata 11 rodova, sa dolje naznačenim brojem vrsta:
* *Apodytes* – oko  6 
* *Calatola* – 7 
* *Dendrobangia* – 3 
* *Emmotum* – oko 10 
* *Metteniusa* – 7 
* *Oecopetalum* – 3 
* *Ottoschulzia* –3 
* *Pittosporopsis*
* *Platea* – 5 
* *Poraqueiba* –3 
* *Rhaphiostylis* –  oko 10 

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija: Metteniusaceae
Spisak aerodroma u Angoli

U Angoli postoji 55 aerodroma, od kojih je glavni i najveći Quatro de Fevereiro u glavnom gradu Luandi. Aerodromima i zračnim prometom u Angoli upravlja angolska državna agencija ENANA ().

## Aerodromi 
## Reference 
## Također pogledajte 
* Empresa Nacional de Exploração de Aeroportos e Navegação Aérea E.P.
* Nacionalne zračne snage Angole
* Transport u Angoli
* Spisak aerodroma po ICAO kodu: F

## Vanjski linkovi 
* Comprehensive list of airports by category at official ENANA website
* 
*  - includes IATA codes
* Great Circle Mapper: Airports in Angola - IATA and ICAO codes, runway information
* World Aero Data: Angola  - ICAO codes, runway information
Santalales

**Santalales** je veliki red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Imenovan je po rodu mirisnih zimzelenih stablašica, tipskog roda  *Santalum*,  iz Indije i Australije. Neke vrste, naprimjer *Santalum album*,  unesene su u mnoga područja sa pogodnim klimatima kao što su Tajland, Nepal, Kina, Madagaskar i mnogi otoci.

Red uključuje 13 porodica sa više od 2.300 vrsta., od kojih je 30 vrsta ugroženo

## Porodice 
* ?*Aptandraceae* Miers sinonim za →*Olacaceae* 
* *Balanophoraceae* Rich.
* *Coulaceae* Tiegh.
* *Erythropalaceae* Planch. ex Miq.
* *Loranthaceae* Juss.
* *Misodendraceae* J. Agardh
* ?*Octoknemaceae* Soler.
* *Olacaceae* R. Br.
* *Opiliaceae*  Valeton
* *Santalaceae* R. Br.
* *Schoepfiaceae* Blume
* *Strombosiaceae* Tiegh.

Sinonimi:
* *Amphorogynaceae* *Nickrent & Der* = *Santalaceae* 
* *Anthobolaceae* *Dumort.* =  *Opiliaceae* 
* ?*Aptandraceae* *Miers*
* *Arceuthobiaceae* *Tiegh.* = *Santalaceae* 
* *Arjonaceae* Tiegh.  = *Schoepfiaceae* 
* *Bifariaceae* Nakai = *Santalaceae* 
* *Canopodaceae* C. Presl = *Santalaceae* 
* *Cansjeraceae* J. Agardh = *Opiliaceae* 
* *Cathedraceae* Tiegh.  = *Aptandraceae* 
* *Cervantesiaceae* Nickrent & Der = *Santalaceae* 
* *Chaunochitonaceae* Tiegh.  = *Aptandraceae*
* *Comandraceae* Nickrent & Der = *Santalaceae* 
* *Dactylanthaceae* Takht. =  *Balanophoraceae*
* *Dendrophthoaceae* Tiegh. =  *Loranthaceae* 
* *Elytranthaceae* Tiegh. = *Loranthaceae* 
* *Eremolepidaceae* Tiegh. ex Kuijt = *Santalaceae* 
* *Exocarpaceae* J. Agardh = *Opiliaceae* 
* *Gaiadendraceae* Tiegh. ex Nakai  = *Loranthaceae* 
* *Ginalloaceae* Tiegh. = *Santalaceae* 
* *Hachetteaceae* Doweld  = *Balanophoraceae* 
* *Harmandiaceae* Tiegh.  = *Aptandraceae* 
* *Heisteriaceae* Tiegh.  = *Erythropalaceae* 
* *Helosaceae* Endl. = *Balanophoraceae* 
* *Langsdorffiaceae* Tiegh. ex Pilg. = *Balanophoraceae* 
* *Lepidocerataceae* Nakai = *Santalaceae* 
* *Lophophytaceae* Schott & Endl. = *Balanophoraceae* 
* *Mystropetalaceae* Hook. f. = *Balanophoraceae* 
* *Nanodeaceae* Nickrent & Der = *Santalaceae* 
* *Nuytsiaceae* Tiegh.  = *Loranthaceae* 
* ?*Octoknemaceae* Soler.
* *Osyridaceae* Raf. = *Santalaceae* 
* *Phoradendraceae* H. Karst. = *Santalaceae* 
* *Sarcophytaceae* A. Kern. = *Balanophoraceae* 
* *Scorodocarpaceae* Tiegh.  = *Strombosiaceae* 
* *Scybaliaceae* A. Kern.  = *Balanophoraceae* 
* *Tetrastylidiaceae* Tiegh.  = *Strombosiaceae* 
* *Thesiaceae* Vest = *Santalaceae* 
* *Viscaceae* Batsch  = *Santalaceae* 
* *Ximeniaceae* Horan. sinonim za →*Olacaceae*

## Filogenija
Prema Katalogu života, red Santalales  danas ima 2441 priznatu vrstu i slijedeći kladogram.

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Taksonomija
Oxalidales

**Oxalidales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Red je uključem u  Roside, podgrupu eudikotiledona.  U Oxalidales i većini vrsta reda, uobičajeni su složeni listovi koji imaju po pet ili šest čašićnih listića  i latica. Ovdje su obično smještene sljedeće porodice:
* *Brunelliaceae*
* Cephalotaceae (*Cephalotus follicularis*)
*Connaraceae
*Cunoniaceae
* Elaeocarpaceae
* Huaceae
*Oxalidaceae 

Porodica *Cephalotaceae*  sadrži samo jednu vrstu, biljku bacača koja se nalazi u jugozapasdoj Australiji.

Po  Cronqistovom sistemu, većina gore navedenih porodica bila je smještena u Rosales. Oxalidaceae su stavljene u Geraniales, a Elaeocarpaceae razdvojene između Malvales i Polygalales, a u kasnijim klasifikacijama  tretirana je  kao *Tremandraceae*. Ona  ima jedinu vrstu, zvanu biljka bacač, koja također raste u jugoistočnoj  Australiji.

## Filogenija 
Filogenija Oxalidales prikazana dolje prilagođena je iz web stranice Grupe za filogeniju angiospermi.

Sistematsko pozicioniranje kladusa COM i, kao posljedica reda Oxalidales, prema APG IV sistemu (2016), je sljedeće: 

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Laurales

**Laurales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

To su  magnoliidae, srodne sa redom Magnoliales, imenovane po tipskom rodu *Laurus* i poridici *Lauraceae*.

Red uključuje oko 2500-2800  vrsta iz 85-90 rodova, koje čine sedam porodica stablašica i grmova. Većina vrsta su tropske i suptropske, mada nekoliko rodova dostiže umjerenu zonu. Najpoznatije vrste u ovom redu su vrste porodice  *Lauraceae* (naprimjere obični obalski lovor, cimet, avokado i *Sassafras*), te ukrasni grmovi porodice *Calycanthaceae* iz roda *Calycanthus*.

Najraniji lovorski fosili su iz rane krede. Moguće je da je drevno porijeklo ovog reda jedan od razloga njegove vrlo raznolike morfologije. Zapravo nije poznato niti jedno morfološko svojstvo koje bi objedinilo sve članove reda Laurales. Prihvaćena klasifikacija temelji se na molekulskoj i genetičkoj analizi.

## Klasifikacija 
Prvi botaničar koji je Laurales smatrao prirodnom grupom bio je H. Hallier 1905. godine. Vjerovao je da su  nastale od Magnoliales. Tokom dijela  ili cijelog 20. stoljeća, Laurales je općenito uključivao * Amborella * i biljke koje su sada klasificirane u Austrobaileyales i Chloranthaceae. Nisu uklonjeni sve do pojave molekularnih podataka u kasnom 20. stoljeću; njihova prethodna uključenost otežavala je utvrđivanje odnosa unutar reda  Laurales i između nji i drugih grupa.

Slijedeće porodice uključene su u APG III Grupe za filogeniju angiospermi:

Po starom  Cronquistovom sistemu, red Laurales uključivao je  malo drugačiji skup porodica (sadašnji položaj - tamo gdje je različit, u zagradama):
:Porodice
**Amborellaceae* (Amborellaceae, neraspoređena)
**Calycanthaceae*
*''Gomortegaceae'
*Hernandiaceae*
**Idiospermaceae* (= Calycanthaceae *pro parte*)
* *Lauraceae*
**Monimiaceae* (u Monimiaceae,  Cronquist uključuje i Atherospermataceae i Siparunaceae)
**Trimeniaceae* (Austrobaileyales)

## Reference
* Karl Julius Perle Perleb (1826). *Lehrbuch der Naturgeschichte des Pflanzenreichs* p.&nbsp;174. Magner, Freiburg im Breisgau, Deutschland.
* Renner, Susanne S. (May  2001) **Laurales**. In: *Nature Encyclopedia of Life Sciences''. London: Nature Publishing Group. 
* 

## Vanjski linkovi
*Full text (pdf)
*Full text (pdf)


Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Picramniceae

**Picramniceae**  je mala, pretežno neeotropska porodica  tropskih cvjetnica,  jedina u  redu **Picramniales** , iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. . Tipski rod porodice i reda je *Picramnia*.

Članovi porodice ranije su smještani u porodicu *Simaroubaceae* ili su pogrešno identificirani kao vrste u porodici  *Sapindaceae*, red Sapindales. Najnovija standardna klasifikacija angiospermi (APG III sistem) razlikuje ih  kao zasebnu porodicu i red. Pripada malvidima  (euroside II), jednoj od tri grupe koje čine Roside.

Picramniaceae uključuju tri roda sa 49 poznatih vrsta, raširenih po Srednjoj i Južnoj Americi i Karibima. Red i jedina porodica Picramniaceae, nose imenovani po rodu *Picramnia* kojI ima 40-ak  vrsta. Ostala dva roda su *Nothotalisia* (3 vrste) i *Alvaradoa* (6 vrsta)

* Porodica Picramniaceae
Rodovi:
* *Alvaradoa*
**Nothotalisia*
* *Picramnia*

## Obilježja 
Za Picramniaceae tipska je pojava tarirične kiseline kao glavne masne kiseline.

Prema Katalogu života, *Picramniaceae* imaju 55 vtsta i slijedeći kladogram.

## Reference
## Vanjski  linkovi
* Picramniales (at Angiosperm Phylogeny Website)

Kategorija:Magnoliopsida
Paracryphiaceae

***Paracryphiaceae***  je porodica u redu **Paracryphiales**, iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Obuhvata drvenaste grmove i stablašice koje rastu na području Australije, jugozapadne Azije i Nove Kaledonije.  U  APG III sistemu iz 2009., porodica ima sopstveni red  Paracryphiales,  u kladusu kampanulida, Asteridae.

Sadašnji obim porodice uključuje tri roda:
* *Paracryphia*  Baker f. – 1 vrsta, endem Nove Kaledonije
* *Quintinia* A.DC – 25 vrsta na Filipinima, Novoj Gvineji, istočnoj obal Australije, na Novom Zelandu i Novoj  Kaledoniji; ranije smještan u *Quintiniaceae*
* *Sphenostemon* Baill. – 10 vrsta na Novoj Gvineji, u Australiji (Queensland)  i Novoj Kaledonija; ranije u  *Sphenostemonaceae*.

Evolucijski (filogenetički) odnosi porodice i njena tri roda  imaju slijedeći kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi
*http://www3.interscience.wiley.com/journal/122630309/abstract  |archive-url=https://wayback.archive-it.org/all/20170525104318/http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x/abstract |archive-date=2017-05-25 | format= PDF

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Paracryphiales
Proteales

**Proteales** je veliki red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Ovaj red dikotledonskih biljaka imenovan je po tipskom rodu  *Protea*, porijeklom iz  južne Afrike. Najpoznatija vrsta je *Protea cynaroides*, nacionalni cvijet Južnoafričke Republike, koji se smatra za jednim od najljepših na svijetu.

Red Proteales ima četiri porodice sa oko 2.000 vrsta. ranih prostranjenih po tropima i suptropima Amerike i južne i jugoistočne Azije, u  Sjevernoj Americi, Australiji, tropskoj Africi i Mediteranu, a najviše rodova i vrsta je u porodici *Proteaceae*. Porodica Sabiaceae nekada je bila i posebni red: Sabiales.

## Porodice 
* *Nelumbonaceae* – Sjeverna Amerika, južna i jugoistočna Azija, sjeverna Australija
* *Platanaceae* – Sjeverna Amerika, Mediteran
* *Proteaceae*  – tropska Amerika, Afrika, Azija, Australija, Novi Zeland
* *Sabiaceae* – tropska Amerika, južna i jugoistočna Azija

Prema katalogu života, kunstruiran je slijedeći kladogram ovog reda.

## Reference 
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Taksonomija
Bioče

[mini|280px|Bioče, željeznička stanica na pruzi [Beograd–Bar]]
**Bioče** (ćir. *Биоче*) je naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazilo se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Bioče je imalo 177 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Također pogledajte
* Željeznička nesreća kraj Bioča

## Reference 
## Vanjski linkovi
Myrtales

*  sp. („plave oči“), red Myrtales, porodica  *Onagraceae*]]
**Myrtales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae. Klasificiran je kao sestrinski kladusa  euroside II, kako je objavljeno u opisu genoma *Eucalyptus grandis*, juna 2014.

APG III sistem klasifikacije za angiosperme i dalje ga svrstava u euroside. Ovaj nalaz potkrepljuje postavljanje Myrtalesa u malvidni kladus, prema  Inicijativi biljnog transkriptoma hiljade biljaka. The following families are included as of APGIII:
* Alzateaceae S. A. Graham
* Combretaceae R. Br. (poodica Combretum imberbe)
* Crypteroniaceae A. DC.
* Lythraceae J. St.-Hil. (porodica sa Lythrum i narom)
* Melastomataceae Juss. (uključujući  Memecylaceae DC.)
* Myrtaceae Juss. (porodica mirti, uključujući Heteropyxidaceae Engl. & Gilg i Psiloxylaceae Croizat)
* Onagraceae Juss. (porodica večernje jagorčevine i  roda Fuchsia)
* Penaeaceae Sweet ex Guill. (uključujući Oliniaceae Arn., Rhynchocalycaceae L. A. S. Johnson & B. G. Briggs)
* Vochysiaceae A. St.-Hil.

Cronquistov sistem  daje u biti isti sastav, osim što su Vochysiaceae uklonjene u red Polygalales, a uključene su Thymelaeaceae. Porodice Sonneratiaceae, Trapaceae i Punicaceae uklanjaju se iz Lythraceae. U sistemu klasifikacije po Dahlgrenu, Myrtales su bile u nadredu Myrtiflorae (koji se naziva i Myrtanae).  Sistem APG III slaže se sa starijim Cronquistovim obuhvatima Psiloxylaceae i Heteropyxidaceae unutar Myrtaceae i Memecyclaceae unutar Melastomataceae.

Postoje izvještaji o prisustvu  elagitanina u dikotiledonskim  angiospermama, a osobito kod  vrsta reda Myrtales.

Kladogram reda urađen je prema katalogu života.

## Porijeklo
Myrtales je datiraju od  prije 89–99 miliona godina u Australaziji. Međutim, postoji određena tvrdnja o tom datumu, koja je dobijena korištenjem jedarne DNK. Kada se gleda DNK hloroplasta, smatra se da je predak mirti evoluirao sredinom krede (prije 100 miliona godina, u jugoistočnoj Africi, a ne u Australaziji. Iako APG sistem klasificira mirte među euroside, nedavno objavljeni nalazi o genomu „Eucalyptus grandis“ smješta Mirtales kao sestrinski takson eurosidama, a ne unutar njih. Smatra se da je odstupanje nastalo zbog razlike između korištenja brojnih taksona nasuprot korištenju različitih gena za izgradnju filogenenetskog stabla.

## Galerija

datoteka:Cuphea hyssopifolia1.jpg|*Cuphea hyssopifolia*
datoteka:Eucalyptus tree.jpg|*Eucalyptus* sp.
datoteka:Tibouchina urvilleana flower ja.jpg|*Tibouchina urvilleana*
datoteka:Oenothera missouriensis0.jpg|*Oenothera missouriensis''

## Reference 
## Dopunska literetura 
* 
* 

## Vanjski linkovi 

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Taksonomija
Odnosi Bosna i Hercegovina–Bugarska

thumb|desno|Položaj Bosne i Hercegovine i Bugarske na mapi Evrope
**Odnosi između Bosne i Hercegovine i Bugarske** predstavljaju skup relacija, uglavnom bilateralnih ali i multilateralnih (zajedno s drugim državama) odnosa između ove dvije države. Također pod ovim terminom podrazumjevaju se i sve ostale vrste relacija, kulturna i poslovna saradnja, vanjskotrgovinska razmjena i sl.

Bosna i Hercegovina i Bugarska od uspostavljanja diplomatskih odnosa unapređuju međusobnu saradnju tako da se može reći da su odnosi relativno dobri, bez ikakvih spornih pitanja.

### Historija 
Bosna i Hercegovina i Bugarska su države u Jugoistočnoj Evropi. Osim geografskog položaja dijele i mnoge druge zajedničke stvari. Većinsko stanovništvo obe države su slavenskog porijekla i govore jezicima koji pripadaju južnoslavenskoj grupi jezika.
31. januara 1992. godine i prije samog zvaničnog proglašenja nezavisnosti Republika Bugarska priznala je nezavisnost Republike Bosne i Hercegovine. 
12. januara uspostavljeni su diplomatski odnosi a iste godine Bugarska je zvanično otvorila svoju ambasadu u Sarajevu. Također, Bosna i Hercegovina ima ambasadu u Bugarskoj.

## Vrste odnosa 
Obje zemlje su punopravne članice Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE), Inicijative za saradnju u jugoistočnoj Evropi, Vijeća Evrope i dr.
Kao dokaz dobrih odnosa 17. juna 2016. godine u Sarajevu je otvoren Park prijateljstva Bosne i Hercegovine i Bugarske.

### Poslovna saradnja 
Od bugarskih investicija jedna od najznačajnijih je ulaganja Bulgartabac-a u Fabriku duhana Banja Luka. Bugarska kompanija 2013. je otkupila većinski paket dionica (55 %) u vrijednosti od 4,5 miliona KM.
Fabrika u Banjoj Luci zatvorena je 2018. kao i bugarska koja je 2019. proglasila bankrot. Trgovinska razmjena je relativno niskog intenziteta a deficit Bosne i Hercegovine vanjskotrgovinske razmjene s Bugarskom u 2017. je iznosio oko 58 miliona KM i u porastu je u odnosu na prethodnu godinu kada je iznosio oko 50 miliona KM.

Bosna i Hercegovina i Bugarska imaju potpisane različite ugovore o poslovnoj saradnji, odnosno o razvoju i produbljavanju privrednih i ekonomskih odnosa između ove dvije države.

## Također pogledajte 
* Vanjska politika Bosne i Hercegovine

## Reference 
Kategorija:Odnosi Bosna i Hercegovina–Bugarska
Kategorija:Bilateralni odnosi Bosne i Hercegovine
Kategorija:Bilateralni odnosi Bugarske
Kategorija:Vanjski odnosi Bosne i Hercegovine
Velvičija

**Velvičija** (lat. *Welwitschia*) je monotipski rod   Gnetophyta u redu *Welwitschiales*, razred Gnetopsida, divizija     Gnetophyta. Ima  samo jednu vrstu, *Welwitschia mirabilis* koja raste u suhim krajevima na uskom obalnom i priobalnom području Angole i Namibije, u pustinji Namib.

Imenovan je po austrijskom botaničaru Friedrichu Welwitschu. Biljka se sastoji od korijenja, niske stabljike i dva stalna kožasta lista koji se, kako rastu, pružaju po tlu i s vremenom kidaju na uže trake. 

Najveći primjerak, visine 1,8 metara zabilježen je u planinama Messum, a drugi na Welwitschia Flatsu kod rijeke Swakop, visok 1,2 m, širok 8,7 metara. Životni vijeke biljke je između 400 i 1500 godina. Neformalno, ali uobičajeno označava se kao "živi fosil". 

Većina botaničara je velvečiju tretirala kao poseban monotipsi rod u monotipskoj porodici ili čak kao red]. Najnoviji sistemi postavljaju *Welwitschia mirabilis* u njenuu vlastitu porodicu *Welwitschiaceae* u red golosjemenjala Gnetales.

## Podvrsta 
* *Welwitschia mirabilis ssp. namibiana* Leuenb.

## Lokalni nazivi 
welwitschia, tumboa, n'tumbo, tweeblaarkanniedood, !kharos, nyanka, khurub, onyanga (na jeziku Herero)

## Galerija

Datoteka:Welwitschia mirabilis(1).jpg|Porešenje dimenzija Welwitschia mirabilis i čovjeka prosječne visine
Datoteka:Welwitschia mirabilis0.jpg|Listovi velvičije
Datoteka:Welwitschia Trail Ende.JPG|Biljka u prirodnom okruženju
Datoteka:Welwitschia mirabilis1.jpg|Mlada biljka
Datoteka:Welwitschia 469-33.jpg|Velvičija u botaničkom vrtu u Poznanu
Datoteka:Welwitschia flowers.jpg|Cvjetovi
Datoteka:Welwitschia mirabilis seed.jpg|Sjemenka
Welwitschia mirabilis MHNT.BOT.2015.2.2.jpg|Welwitschia mirabilis -  muzejski primjerak

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Gnetophyta
Kategorija:Flora Angole
Kategorija:Flora Namibije
ICN Business School

**ICN Business School** je evropska poslovna škola sa kampusima u La Défenseu, Nancyu, Berlinu, Madridu i Nürnbergu. Osnovana 1905.
ICN je bila rangirana na 69. mjestu među evropskim poslovnim školama u 2019. godini od strane Financial Times -a. ICN također ima program doktorskih studija, kao i nekoliko master programa u specifičnim područjima menadžmenta, kao što su marketing, finansije i preduzetništvo.
Programi škole su trostruko akreditovani od strane međunarodnih udruženja AMBA (Association of MBAs), EQUIS (European Quality Improvement Systems) i AACSB (Association to Advance Collegiate Schools of Business). Škola ima više od 15000 alumnija u oblasti biznisa i politike, kao što su Nicolas Thévenin (Francuski katolički nadbiskup) i Masséré Touré (Ivorski političar).

## Reference
## Vanjski linkovi
* Službena web stranica

Kategorija:Univerziteti u Francuskoj
Sabiaceae

***Sabiaceae*** je porodica u  redu Proteales, cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Prema Katalogu života, *Sabiaceae* imaju 164 vrste u tri roda i slijedeći kladogram:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Sabiales
Paprat (čvor)

* Paprat ili *Bujad*, (lat. *Pteridium aquilinum*) biljka iz velike porodice papratnjača

**Crna Gora**:

* Crvena Paprat, naselje grada Podgorice
Ćafa

:

* Ćafa (Podgorica), naselje grada Podgorice

:

* Ćafa (Kičevo), naselje u općini Kičevo, Jugozapadna regija
Donje Stravče

**Donje Stravče** (ćir. *Доње Стравче*) je naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazilo se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Donje Stravče je imalo 14 stanovnika.

**Napomena**: *Nastalo podjelom naselja **Stravče** koje je ukinuto, na dva nova naselja: **Donje Stravče** i Gornje Stravče.*

#### Popis 2011.
#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Bazne angiosperme

*, Nymphaeales]]
**Bazne  angiosperme** su cvjetnice koje su divergirale od loze koja je vodila do većine cvjetnica. Konkretno, većina baznih angiospermi nazvana je **ANITA stupnjem** koji se sastoji od  grupe *Amborella* (jedna vrsta grmova Nove Kaledonije), Nymphaeales (vodeni ljiljani, zajedno s nekim drugim vodenim biljkama) i Austrobaileyales (drvenaste aromatične biljke, uključujući zvjezdasti anis).

**ANITA**  označava  skup **A**mborella, **N**ymphaeales  **I**lliciales, **T**rimeniaceae - **A**ustrobaileya*.

Neki autori su ovo skratili na **ANA**-stupanj za tri reda **A**mborellales,**N**ymphaeales i **A**ustrobaileyales, otkad je red **I**lliciales  bio  reduciran na porodicu Illiciaceae, smještenu  skupa sa porodicom **T**rimeniaceae, u **A**ustrobaileyales.
Bazalne angiosperme imaju samo nekoliko stotina vrsta, u poređenju sa stotinama hiljada vrsta eudicotkotiledona, monokotiledona i magnolida . Oni su se razišli iz predačkih drevnih angiospermi, prije nego što je pet grupa koje su u poređenu sa mezoangiospermama odstupale jedna od druge.

## Filogenija
[thumb|[Japanski zvjezdasti anises (*Illicium anisatum*), red Austrobaileyales]]
Egzaktne veze između * Amborella *, Nymphaeales i Austrobaileyales još uvek nisu jasne. Iako većina studija pokazuje da su *Amborella* i Nymphaeales baznije od Austrobaileyales, a sve tri su baznije od mesangiosperma, jer postoje značajni molekularni dokazi u korist dva različita stabla, onog u kojem je Amborella sestrinska ostatku angiospermio i jednom u kojem se kladus *Amborella* i Nymphaeales nalazi u ovom položaju.. Rad iz 2014.  predstavlja „najubedljivije dokaze do danas da *Amborella* plus Nimmphaeales zajedno predstavljaju najraniju razilazeću liniju postojećih angiospermi“.

## Stariji termini
thumb|right|*Amborella*
**Paleodikotiledone** je neformalni naziv koji upotrebljavaju  neki botaničari  (Spichiger & Savolainen 1997. Leitch et al. 1998) kojim se ne referiraju na angiosperme koji nisu monokotiledone ili eudikotiledone.

Paleodikotiledone korespondiraju sa Magnoliidae u  Cronquistpvom smislu, od  1981 (minus Ranunculales and Papaverales) i sa  Takhtajanovim viđenjem taksona Magnoliidae sensu Takhtajan 1980 (Spichiger & Savolainen 1997). Neke od paleodikotiledona dijele očigledno pleziomorfne osobine s monokotiledonama, npr. raštrkane vaskularne snopove, trimerozne cvjetove i netrikopatni polen.

*Paleodikotiledone* nisu monofiletna skupina i termin nije široko prihvaćen. APG II sistem ne prepoznaje grupu koja se zove "paleodikotiledone", ali dodeljuje rano divertirajuće u nekoliko redova i  porodica: Amborellaceae, Nymphaeaceae (uključujući Cabombaceae) , Austrobaileyales, Ceratophyllales (nisu uključene u paleodikoteiledone), Chloranthaceae i kladus magnoliidae (redovi Canellales), Piperales, Laurales i Magnoliales). Naknadna istraživanja,  u  paleodikotiledone dodala su i *Hydatellaceae*.

Termin *paleoherba* je još jedan stariji izraz za cvjetnice koje nisu ni eudicotiledone ni monokotiledone.

## Reference
## Vanjski linkovi
*tolweb.org  ovi

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Taksonomija biljaka
Donji Kokoti

**Donji Kokoti** (ćir. *Доњи Кокоти*) su naseljeno mjesto u sastavu grada Podgorice, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Donji Kokoti su imali 1.073 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
João Lourenço

**João Manuel Gonçalves Lourenço** rođen 5. marta 1954. godine u Lobitu, pokrajini Benguela je angolanski političar i bivši oficir. Od 2017. godine je predsjednik Angole. Kao general bio je potpredsjednik *Narodnog pokreta za oslobođenje Angole* () MPLA.

## Biografija 
## Vanjski linkovi 
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1954.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Lobito
Kategorija:Angolski predsjednici
Kategorija:Angolski političari
Kategorija:Angolski ministri
Kategorija:MPLA