open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gušavost

mini|350p|Žena sa strumom
**Struma** (*struma colloides glandulae thyreoideae*), **guša** ili **gušavost** definirana je kao svako povećanje štitne žlijezde, kojem uzrok nije neoplazija, preko gornje granice njene normalne zapremine, a ona iznosi 18 ml za žene I 25 ml za muškarce. Povećanje na zapreminu od 40 ml je obično jasno vidljivo. Nastaje najčešće zbog kompenzatorne hipersekrecije (povećanog lučenja) TSH iz prednjeg režnja hipofize usljed izostanka djelovanja hormona štitne žlijezde. Povećano lučenje TSH dovodi do hipertrofije i hiperplazije tireocita i nagomilavanja tireoglobulina u folikulima štitne žlijezde.
Na osnovu uzroka koji dovode do smanjenog stvaranja hormona štitne žlijezde, struma može biti:sporadična struma i endemska struma.

## Sporadična struma 
Javlja se najčešće kod žena u doba puberteta, kao posljedica nasljednog defekta u sintezi tireoidnih hormona. Ovo oboljenje se prenosi autosomno recesivno.

## Endemska struma 
Javlja se na određenom geografskom području gdje više od 10% stanovništva ima simptome. Uzrokuje je nedovoljna količina joda u vodi i hrani. Jod je, naime, potreban za sintezu tireoidnih hormona. Uzrok endemske strume mogu biti i tzv. strumogene materije, tj. materije koje blokiraju metabolizam joda, a u većim količinama se nalaze u kupusu, karfiolu, kelju i repi, te prevelika upotreba ovih namirnica u ishrani, kombinovana sa nedostatkom joda, dovodi do izraženijih simptoma strume.
Ostali uzroci:

* Hashimotov tireoiditis
* Bazadovljeva bolest 
* Juvenilna struma i urođeni hipotireoidizam 
* Neoplazme štitne žlijezde
* Tireoiditis (akutni, hronični) (E06)
* Popratni efekti liječenja medikamentima

## Morfološka podjela 
Prema makroskopskom izgledu struma može biti:
* Difuzna koloidna struma
* Multinodozna koloidna struma
* Solotarna cista

### Difuzna koloidna struma 
Difuzna koloidna struma (lat:*Struma colloides cystica diffusa*) makroskopski predstavlja pravilno, simetrično uvećanje štitne žlijezde. Histološki su svi folikuli približno podjednako uvećani.

### Multinodozna koloidna struma 
Multinodizna koloidna struma (lat:*Struma colloides cystica polynodosa*) se makroskopski karakteriše čvorovima različite veličine, koji najvjerovatnije nastaju usljed različite osjetljivosti tireocita na djelovanje TSH koji se luči u povećanoj količini da bi se kompenzirala hipotireoza.

## Simptomi 
U većini slučajeva struma je asimptomatska. Mehanička kompresija dušnika ili jednjaka je prisutna u 30%-85% pacijenata podvrgnutih operativnom zahvatu, čak I kod asimptomatskih pacijenata. Lokacija i dinamika rasta strume s jedne, te eventulna hipertireoza s druge strane određuje njene eventualne simptome.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Endokrina hirurgija
* Fotogtafija pacijenta
 

Kategorija:Bolesti
Kategorija:Medicina
Kategorija:Endokrinologija
Kategorija:Endokrine bolesti
Kategorija:Štitasta žlijezda
Apstraktno sintaksno stablo

[mini|307x307px|Apstraktno sintaksno stablo za sljedeći kod za [Euklidov algoritam:
```python
while b ≠ 0:
  if a > b:
    a := a - b
  else:
    b := b - a
return a
```
]]
U računarstvu, **apstraktno sintaksno stablo** (uobičajena skraćenica je AST - od engl. *Abstract Syntax Tree*) je konačno labelirano usmjereno stablo čiji su unutrašnji čvorovi labelirani operatorima, pri čemu listovi predstavljaju operande operatora. Slijedi da su listovi NULL operatori i predstavljaju samo varijable i konstante. U računarstvu, ovo se stablo koristi u parserima kao međuprikaz između stabla parsiranja i podatkovne strukture koja se često koristi u internom predstavljanju računarskog programa u jezičnim procesorima još dok se on optimizira tokom prevođenja prije generisanja koda. Skup svih takvih podatkovnih struktura opisuje apstraktna sintaksa.

AST se razlikuje od stabla parsiranja tako što miče čvorove i bridove za sintaksna pravila koja ne utiču na semantiku programa. Klasičan je primjer micanje zagrada za grupisanje, s obzirom da je u AST-u grupisanje operanada implicitno u hijerarhijskoj, stablastoj strukturi.

Kreiranje AST-a prilikom parsiranja jezika opisanog kontekstno nezavisnom gramatikom je u gotovo svim programskim jezicima izuzetno jednostavno. Većina produkcija gramatike kreira novi čvor čiji su bridovi znakovi produkcije. Produkcije koje se ne koriste pri gradnji AST-a, poput produkcija koje definiraju prednost operatora grupisanjem izraza, samo prolaze kroz čvor kao jedni od znakova. Alternativno, parser može kreirati potpuno stablo parsiranja, te naknadno preći preko njega pretvarajući ga u AST micanjem čvorova i bridova koji se ne koriste u apstraktnoj sintaksi.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* AST View: an Eclipse plugin to visualize a Java abstract syntax tree
* 
* 
* eli project: Abstract Syntax Tree Unparsing
*  (OMG standard).
* JavaParser: The JavaParser library provides you with an Abstract Syntax Tree of your Java code. The AST structure then allows you to work with your Java code in an easy programmatic way.
* Spoon: A library to analyze, transform, rewrite, and transpile Java source code. It parses source files to build a well-designed AST with powerful analysis and transformation API.
* AST Explorer: A website to help visualize ASTs in several popular languages such as Go, Python, Java, and JavaScript.

Kategorija:Formalni jezici
Stablo parsiranja

**Stablo parsiranja** ili **konkretno sintaksno stablo** ili **generativno stablo** je stablo koje predstavlja sintaksnu strukturu niza znakova (simbola) prema nekoj formalnoj gramatici. Program koji proizvodi takva stabla se zove parser. Stabla parsiranja mogu biti generisana za rečenice prirodnih jezika, kao i prilikom prevođenja jezika, poput npr. programskih jezika.

## Osnovni opis 
Stablo parsiranja čine čvorovi i grane. Donja slika predstavlja lingvističko stablo parsiranja koje predstavlja valjanu rečenicu engleskog jezika. Stablo parsiranja je prikazana stablasta struktura, počinjući od korijena *S* i završavajući u svakom od listova (*John*, *ball*, *the*, *hit*).

frame|none|Jednostavno stablo parsiranja

U stablu parsiranja čvor može biti **korijenski čvor** ili **korijen**, **čvor grananja**, te **listovni čvor** ili kraće **list**. U gornjem je primjeru *S* korijen, *NP* i *VP* su čvorovi grananja, dok su listovi *John*, *ball*, *the* i *hit*.

Pozicijski odnos čvorova stabla može biti ustanovljen korištenjem termina roditelj i dijete. **Roditeljski čvor** ili **roditelj** je čvor koji ima bar jedan čvor povezan granom u nivou ispod njega u stablu. U gornjem primjeru, *S* je roditelj čvorova *NP* i *VP*. **Dijete** je onaj čvor koji ima barem jedan čvor nivo iznad sebe u stablu i s kojim je povezan odgovarajućom granom. U našem primjeru, *hit* je dijete čvora *V*.

## Također pogledajte 
* Računarska lingvistika
* Parsiranje

Kategorija:Računarstvo
Prirodno okruženje

[mini|200p|desno|Devil's Punchbowl vodopad, [Novi Zeland.]]
**Prirodno okruženje** obuhvata sve žive i nežive stvari se se prirodno javljaju na Zemlji. Nekada se kaže, da je prirodni okoliš sve ono što nije rezultat čovjekove aktivnosti ili intervencije, ali ovo nije tečano iz razloga što prirodan okolina obuhvata sve žive stvari, uključujući i ljudska bića. 
Prirodni okoliš je u suprosnosti sa izgrađenim okolišom, te je i u suprotnosti sa konceptom kulturološkog pejzaža. U mnogim kontekstima, koristi se samo termin **okoliš**, kao u imenu *Agencije za zaštitu okoliša* iz SAD-a, te organizacija, kao što su *Odbrana okoliša*.

Koncept prirodnog okruženja može se razlikovati kroz sljedeće komponente:

* Potpune ekološke cjeline koje funkcionišu kao prirodni sistemi bez masivne intervencije civiliziranog čovjeka, uključujući svu vegetaciju, mikroorganizme, tlo, stijene, visoravni, planine, atmosferu i prirodne pojave koje se odvijaju unutar njihovih granica i u skladu s njihovom prirodom.
* Univerzalni prirodni resursi i fizičke pojave koje nemaju jasno određene granice, kao što su zrak, voda i klima, kao i energija, zračenje, električni naboj i magnetizam, a koje ne potiču iz djelovanja civiliziranog čovjeka.

Na Zemlji ne postoje apsolutno prirodna okruženja. Prirodnost se obično kreće na kontinuumu, od 100% prirodnog na jednom kraju do 0% prirodnog na drugom. Masovne promjene okoliša koje je uzrokovalo čovječanstvo u antropocenu temeljno su utjecale na sva prirodna okruženja, uključujući klimatske promjene, gubitak biodiverziteta te zagađenje plastikom i drugim hemikalijama u zraku i vodi. Preciznije rečeno, moguće je posmatrati različite aspekte ili komponente nekog okruženja i uočiti da stepen njihove prirodnosti nije ujednačen. Ako, na primjer, uzmemo poljoprivredno polje i razmotrimo mineraloški sastav i strukturu njegovog tla, ustanovit ćemo da je prvi prilično sličan tlu netaknute šume, dok je struktura znatno drugačija.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Rachel Carson
* Održivost

Kategorija:Priroda
Cerovi doci

**Cerovi doci** su zaseok naselja Broćanac, smješteno pored kraškog polja u brdima iznad Broćanca, u sastavu općine Posušje, FBiH, Bosna i Hercegovina.

## Ekonomija 
Stanovnici sela su se uglavnom bavili uzgojem stoke i poljoprivredom te u kasnije vrijeme, od druge polovine 50-ih i nadalje radom u velikim površinskim i podzemnim rudnicima boksita. 

## Kultura 
U selu od 80-ih postoji i crkva Sv. Barbare, u kojoj se jednom mjesečno obavljaju Bogoslužja, te novouređeno groblje.
Prezimena koja potiču iz ovog sela su: Širić, Miličević, Brekalo, itd.

## Reference 
Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Naseljena mjesta u Posušju
Kon-Tiki

mini|250p|Kon-Tiki u muzeju u Oslu
**Kon-Tiki** je splav na kojem je norveški istraživač i pisac Thor Heyerdahl 1947. zaplovio u ekspediciju na Tihi okean. Dobila je ime po bogu sunca Inka Viracochi, koji se navodno nekad nazivao "Kon-Tiki". *Kon-Tiki* je također ime popularne knjige koju je Heyerdahl napisao o svojim pustolovinama.

Heyerdahl je tvrdio da su južnoamerički narodi naselili Polineziju u južnom Pacifiku u pretkolumbovska vremena. Organizovao je ekspediciju Kon-Tiki da bi pokazao kako je bilo tehnički moguće preploviti Tihi okean isključivo uz pomoć materijala i tehnologije iz tog doba.

Heyerdahl i njegovi pomoćnici otišli su u Peru, gdje su pomoću stabala i drugih lokalnih materijala izgradili splav od drveta balsa na domorodački način prema crtežima španskih konkvistadora. Zajedno s petoricom ljudi Heyerdahl je na tom splavu plovio 101 dan i prešao 7.000 kilometara po Tihom okeanu dok se nije razbio na grebenu ostrva Raroia u arhipelagu Tuamotu 7. augusta 1947. Jedini moderni komad opreme na splavu bio je radio-aparat.

Knjiga *Kon-Tiki* bila je bestseler, a dokumentarni film o ekspediciji osvojio je Oscara 1951.

Originalni Kon-Tiki je izložen u Muzeju Kon-Tiki u Oslu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Muzej Kon-Tiki u Oslu

Kategorija:Plovila
Salavat (čvor)

* Salavat - U islamu, traženje blagoslova za Poslanika Muhammeda od Allaha. 
* Salavat - Grad u Rusiji.
* 5546 Salavat, asteroid
Mašina

desno|mini|Tubrine na vjetar|195x195piksel
**Mašina** je skup elemenata pokretnih i nepokretnih koja prenosi ili modifikuje energiju. Uobičajano, riječ se odnosi na spravu koja izvodi ili pomaže u izvođenju korisnog rada. Mašine zahtijevaju unos određene količne energije kako bi izvršile neki rad.

Ljudi su koristili mehanizme i mašine u svoju koristi još prije bilo kakvih pisanih dokaza o tome. Generalno, te sprave su smanjivale količinu sile, koju je bilo potrebno uložiti da se izvrši rad, te su mijenjale pravac sile ili mijenjale jedan oblik kretanja ili energije u drugi.

Mehaničke prednosti jednostavnih mašina je u omjeru  sile tereta i sile koja se aplicira. Ovo ne opisuje u potpusnosti rad mašine, jer je potreba dodatna sila kako bi se savladalo i trenje. Mehanička učinkovitost neke mašine je omjer stvarne mehaničke prednosti (SMP) i idealne mehaničke prednosti (IMP). Mašine nikada nemaju efikasnost od 100% to jeste perpetuum mobile prve vrste nije moguć.

Moderni alati, automatizirane mašine i mašinerija kojom upravlja čovjek, uveliko komplikuju definiciju "mašine". Mašine koje transformišu toplotu ili neku drugu energiju u mehaničku energiju, zovu se motori.

Hidraulične sprave koje se koriste u industriji: industrija teške opreme, automobilska industrija, pomorska industrija, Aerosvemirska industriija, industrija konstrukcijske opreme.

## Vrste mašina 
## Literatura 
* 
* 
* 
* 

## Također pogledajte 
* Historija tehnologije
* Tehnologija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://kmoddl.library.cornell.edu/model.php?m=reuleaux

Kategorija:Mašinska industrija
Industrija
Sistem

**Sistem** (od latinskog *systēma* i od grčkog *σύστημα* sustēma) je skup entiteta, stvarnih ili apstraktnih, koji čine jednu cjelinu, gdje svaka komponenta međudjeluje, ili je u odnosu sa bar jednom od drugih komponenti. Bilo koji drugi objekat, koji nema nikakav odnos ni sa jednom komponentom sistema, nije dio tog sistema, nego spada u **okolinu sistema**. **Podsistem** je skup elemenata, koji je i sam sistem, a istovremeno je dio cijelog *sistema*.

## Osobine sistema 
Većina sistema imaju zajedničke osobine, uključujući:
* Sistemi imaju strukturu, određenu dijelovima i njihovom kompozicijom:
* Sistemi imaju imaju svojstveno ponašanje, koje uključuje ulaze, procesiranje i izlaze materijala, energije ili informacija;
* Sistemi imaju međusobnu povezanost: različiti dijelovi sistema imaju funkcionalne, kao i strukturalne međusobne veze.

## Literatura na engleskom jeziku 
* Alexander Backlund (2000). "The definition of system". In: Kybernetes Vol. 29 nr. 4, pp.&nbsp;444–451.
* Kenneth D. Bailey (1994). Sociology and the New Systems Theory: Toward a Theoretical Synthesis. New York: State of New York Press.
* Bela H. Banathy (1997). "A Taste of Systemics", ISSS The Primer Project.
* Walter F. Buckley (1967). Sociology and Modern Systems Theory, New Jersey: Englewood Cliffs.
* Peter Checkland (1997). Systems Thinking, Systems Practice. Chichester: John Wiley & Sons, Ltd.
* Robert L. Flood (1999). Rethinking the Fifth Discipline: Learning within the unknowable. London: Routledge.
* George J. Klir (1969). Approach to General Systems Theory, 1969.
* Brian Wilson (1980). Systems: Concepts, methodologies and Applications, John Wiley
* Brian Wilson (2001). Soft Systems Methodology—Conceptual model building and its contribution, J.H.Wiley.
* Beynon-Davies P. (2009). Business Information + Systems. Palgrave, Basingstoke. 

## Također pogledajte 
* Teorija sistema
* Kompleksni sistemi
* Složenost i organizacija
* Računarski sistem
* Kibernetika
* Teorija haosa
* Eko-karta
* Generalna semantika
* Geopolitički sistem
* Holarhija
* Meta-sistemi
* Morfologička analiza
* Veza otvorenih sistema
* Servisni sistem
* Socio-tehnički sistemi
* Sociokibernetika
* Sunčev sistem
* Sistemska inteligencija
* Sistemska ekologija
* Sistem sistema
* Inženjerstvo sistema sistema
* Održivost

Kategorija:Teorija sistema
Kategorija:Sistemi
Kategorija:Kibernetika
Organizacija

**Organizacija** je društveni ustroj kojim se postižu neki zajednički ciljevi, a koji kontroliše svoje vlastite performanse, te koji ima neke granice, koje ga odvajaju od okoline. Sama riječ potiče od grčke riječi *ὄργανον* (organon), koja znači *alat*. Termin se koristi i u govornom i u naučnom jeziku.

Organizacija je višeznačni termin, čija upotreba bez poznavanja sadržaja pojmova na koje se odnosi može dovesti do zabluda i nesporazuma. Osnovna četiri značenja pojma "organizacija" su:

* realni objekat, sistem društvenih elemenata i relacija između njih - entitet;
* skup aktivnosti koje su preduzete sa ciljem da se uspostave takve funkcionalne relacije između elemenata objekta koje će omogućiti efikasno ostvarivanje svrhe njegovog postojanja - djelatnost;
* rezultat usklađivanja odnosa unutar nekog objekta koji odražava njegovu strukturu i dinamičke osobine - atribut;
* skup pravila, zakonitosti i metoda čija upotreba omogućuje skladno oblikovanje i efikasno funkcionisanje objekata - naučna disciplina.

U nauci o društvu, organizacije se proučavaju u nekoliko disciplina, najčešće u sociologiji, ekonomiji, političkim naukama, psihologiji i menadžmentu.

## Također pogledajte 
* Birokracija
* Poslovna organizacija
* Koalicija 
* Kooperativnost
* Međunarodna organizacija
* Nevladina organizacija
* Servisna organizacija
* Veličina groupa, organizacija i zajednica
* Strateški menadžment
* Strateška organizacija
* Virtualna organizacija
* Volonterske asocijacije
* Peterov princip

### Relevantni spiskovi 
* Spisak organizacija za zaštitu okoliša
* Spisak trgovinskih zajednica
* Spisak organizacija

## Reference 
Kategorija:Organizacije
Spisak kraljeva Rohana

Ovo je lista kraljeva izmišljenog kraljevstva Rohan iz knjige Gospodara prstenova. Svi kraljevi su iz trećeg doba osim zadnjega Elfwina (IV označava četvrto doba) i svi potiču iz kuće Eorlove. 

Kategorija:Srednja zemlja
Ja te volim najviše na svijetu

**Ja te volim najviše na svijetu** treći je studijski album sarajevske pop-grupe Hari Mata Hari i ujedno njihovo prvo muzičko ostvarenje kojeg je objavila diskografska kuća Jugoton 1988.

## O albumu 
Pjesme su snimane i miksane u zagrebačkom studiju "SIM" januara 1988. a u svrhu promocije albuma objavljene su tri singl ploče: 
* "Kad dođe oktobar / Posljednji valcer s Dunava", 
* "Javi se / Sedamnaest ti je godina", 
* "Ruža bez trna / Ja te volim najviše na svijetu".

Grupa Hari Mata Hari se svojim trećim studijskim albumom publici predstavila u svirački kvalitetnom i stilski raznovrsnom izdanju počevši od balada ("Posljednji valcer s Dunava") pa sve do rokenrola s primjesama američke kantri muzike u pjesmi "Sedamnaest ti je godina", koju je Hajrudin Varešanović u duetu otpjevao sa (u to vrijeme) zagrebačkom tinejdžerskom pop zvijezdom Tatjanom Matejaš "Tajči". 
Posebna zanimljivost je pjesma "Naše malo misto" u kojoj su muzičari iz ovog sastava napravili mali izlet u rok muziku s čvršćim rifovima na električnoj gitari, a tu je i promjena ritma u refrenu kojom prilikom Varešanović pjeva ikavicom. Tu su i njihovi prepoznatljivi hitovi ("Javi se", "Hej, kako si" i "Kad dođe oktobar"), koji će se redovno nalaziti na njihovim narednim albumima i koji će ih proslaviti širom bivše Jugoslavije.  Autori tekstova su Fahrudin Pecikoza, Edo Mulahalilović,  i Tomislav Zuppa. Kao gosti muzičari pojavljuju se Arsen Ereš (saksofon u pjesmi "Ruža bez trna") i Sanjin Karić (bas-gitara u pjesmi "Kad dođe oktobar"). Fotografiju za omot uradio je Kemal Hadžić, a dizajn Davor Papić, dok je producent bio Slobodan "Bodo" Kovačević. "Ja te volim najviše na svijetu" predstavlja jedno od značajnih muzičkih ostvarenja na bogatoj sarajevskoj pop rok sceni iz druge polovine 1980-ih.

## Spisak pjesama 
## Članovi grupe 
*Hari Varešanović – vokal 
*Izudin Kolečić – bubnjevi 
*Edo Mulahalilović – akustična i električna gitara 
*Željko Zuber – bas-gitara 
*Adi Mulahalilović – klavijature

## Reference 
Kategorija:Albumi Hari Mata Harija
Kategorija:Albumi iz 1988.
Kategorija:Albumi u izdanju Jugotona
Istraživanje svemira

[thumb|180px|Prvi satelit u svemiru, kojeg je napravio čovjek [Sputnik 1]]
[thumb|170px|Astronaut [Buzz Aldrin na površini Mjeseca. Mjesec je, trenutno, jedini prirodni vanzemaljski objekat na kojeg su kročili ljudi.]]

**Istraživanje svemira** je fizičko istraživanje svemira sa svemirskom letjelicom sa ili bez ljudske posade. Razvoj raketnog motora na tečno gorivo u toku ranih godina 20. vijeka omogućilo je da istraživanje svemira bude moguće i u praksi; ono se razlikuje od opservacija svemira sa Zemlje, koje se naziva astronomija, a koje se primjenjuje već milenijima.

## Prvi orbitalni let 
Prvi čovjek u svemiru bio je Jurij Gagarin, koji je brodom Vostok 1 1961. godine obletio zemljinu orbitu.

## Svemirske agencije 
## Također pogledajte 
### Svemirske misije bez ljudske posade 
*Historija planetarnog istraživanja
*Spuštanje na druge planete
*Program Pioneer
*Program Luna
*Program Zond
*Program Venera
*Program slanja sonde na Mars
*Program Ranger
*Program Mariner
*Program Surveyor
*Program Viking
*Program Voyager
*Program Vega
*Program Phobos
*Program Discovery
*Program Chang'e

### Životinje u svemiru 
*Životinje u svemiru
*Majmuni u svemiru
*Ruski psi u svemiru

### Ljudi u svemiru 
*Spisak svemirskih letova s posadom sortiranih po programu
*Program Vostok
*Program Mercury
*Program Voskhod
*Program Gemini
*Program Sojuz
*Program Apollo
*Program Saljut
*Skylab
*Space Shuttle
*Mir
*Međunarodna Svemirska Stanica
*Svemirska letjelica Shenzhou
*Vizija istraživanja svemira
*Program Aurora
*Tier One
*Adaptacija ljudi u svemiru
*Kolonizacija svemira.

### Nedavni i budući razvoj 
*Istraživanje Marsa
*Budući razvoj energije
*Svemirski turizam
*Privatni letovi u svemir
*Interstelarni svemirski letovi

### Historijski trenutci 
* Historija istraživanja svemira
* Historija istraživanja sunčevog sistema
* Historija svemirske trke
* Historija vještačkih satelita i svemirskih sondi

### Ostalo 
*Udaljene galaksije
*Mliječni put
*Ulazak u atmosferu
*Svemirska stanica
*Svemir i preživljavanje
*Svemirske katastrofe
*Spisak vještačkih objekata na drugim planetama

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Istraživanje svemira
Zidine i rimska graditeljska tehnika

Rimljani su uglavnom u gradnji primjenjivali grčke i etrurske tehnike čiji je temelj bila pečena cigla koja se obrađivala suho i bez žbuke. Ako je kamenje imalo nepravilan oblik govorilo se o *opus siliceum*, a ako je bilo pravilno o *opus quadratum*. Kamenje se međusobno povezivalo klinovima i kukama ili ih je spajala sama težina. Taj se način gradnje počeo primjenjivati krajem republike, mahsuz u *Saturnovu hramu* i *Marcelovu teatru*.
Bez obzira na to, ova tehnika je donijela sa sobom dva velika nedostatka. Usprkos fantastičnom tehničkom razvoju dizalica (Rimljani su se služili koloturom koji im je omogućavao da podignu kamene blokove teške više desetaka tona) postupci podizanja i sastavljanje blokova ostavili su tragove. Bilo je nemoguće položiti uže oko kamenog bloka i podići ga nekoliko metara u vis bez da se na nekom mjestu prethodno ne predvidi kakav urez ili izbočenje koje pomaže pri hvatanju. Što se tiče klinova i kuka njihova posljedica nije bila samo udubljenje u kamenu, već im je nedostatak bio taj što nisu mogli garantovati stabilnost građevine ukoliko bi na različitim tačkama došlo do potresanja. Tlo na kojem su morali raditi rimski graditelji odlikovalo se izuzetnom gipkošću, tako da je nejednaka dubina temelja pojedinih dijelova morala uticati na ravnotežu, a u skladu s time i na otpornost cjeline.:

## Lijevani zid 
:Jedan od razloga za polet rimskog zidanja zidina treba potražiti u tehničkom pronalasku koji se razvio i upotrebljavao od 2.st. a zvao se *opus caementicum* ili lijevani zid. U tom postupku potrebna je daščana obloga u koju se stavlja žbuka. Na taj sloj žbuke slaže se naizmjence sloj kamena i lomljenog kamena dok se ne postigne željena visina zida. Iako su Rimljanima beton, a vjerovatno i cement, bili nepoznati u pravom smislu, dobili su tom tehnikom posebno efikasnu metodu za izradu solidne sirove građevine.
Ta tehnika nije bila samo brza u izvedbi nego i nadasve ekonomična jer se moglo upotrebljavati otpadno kamenje. Zid se na kraju oblagao malim lomljenim kamenjem ili ciglama. Spomenuta tehnika omogućavala je da se podignu lukovi i svodovi velike nosivosti.:

http://www.wiw.pl/kulturaantyczna/twardecki/pict/zoom/Incertop.jpg 

Kategorija:Arhitektura
Sveti Barnaba

mini|desno|300px|Ikona sv. Barnabasa
**Barnaba** je bio jedan od apostola, i kao takav je spomenut na mnogim mjestima, izmedju ostalog i u Pavlovim poslanicama. Poznat je po svom Jevanjdelju koje hriscanska crkva ne priznaje kao kanonsko. Predpostavlja se da je njegovo jevanđelje jedno od onih brojnih koja su zabranjena 325. godine na Nikejskom koncilom. U Barnabinom jevađelju se doslovno tvrdi da Isus nikada sebe nije smatrao božanstvom, a ni božijim sinom, naprotiv on je jedino pozivao u obožavanje jednog jedinog Boga, dakle pozivao je u čisti monoteizam. Zbog ovakvog sadržaja jevanđelje je odbačeno, jer je negiralo istosustnost Boga i Isusa, negiralo je da Isus posjeduje božansku prirodu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
https://www.jstor.org/stable/20847219 
AN INTRODUCTION T
O THE GOSPEL OF BARNABAS Ghulam Murtaza Azad

Kategorija:Katoličanstvo
Moravska banovina

**Moravska banovina** je bila banovina (pokrajina, regija) Kraljevine Jugoslavije od 1929. do 1941. godine. Ova banovina se najvećim dijelom nalazila na području današnje Srbije (sa manjim dijelom na području Kosova) i dobila je ime po rijeci Moravi. Administratovno središte banovine je bio Niš.

1941. godine, u Drugom svjetskom ratu, je bila okupirana od strane Sila osovine i bila je raspodjeljena između nacističke Njemačke (koja je okupirala Srbiju) i fašističke Italije (koja je okupirala Albaniju). Poslije završetka Drugog svjetskog rata, Moravska banovina je pripojena Republici Srbiji, u okviru Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.

Kategorija:Historija Srbije
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1929.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1941.
Primorska banovina

mini|250p|Primorska banovina
**Primorska banovina** je bila banovina (pokrajina, regija) Kraljevine Jugoslavije od 1929. do 1939. godine. Ova banovina se nalazila na većem području Dalamcije, odnosno današnje Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Administrativni centar Primorske banovine je bio Split. Banovina je dobila ime po tome što cijelom svojom zapadnom granicom otvorena ka Jadranskom moru, odnosno, bila je najveća primorska banovina.

1939. godine, Primorksa banovina je udružena, zajedno sa Savskom banovinom i manjim dijelovima susjednih banovina u Banovinu Hrvatsku.

1941. godine, u Drugom svjetskom ratu, Sile osovine su okupirale područje Primorske banovine. Priobalna područja od Splita do Zadra su pripojena fašističkoj Italiji, dok je ostali dio pripao Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Poslije Drugog svjetskog rata, područje je pripalo republikama Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj u okviru Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.

## Također pogledajte 
* Kraljevina Jugoslavija

Kategorija:Historijska geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Historijska geografija Hrvatske
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1929.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1939.
Kategorija:Bivše administrativne podjele Bosne i Hercegovine
Savska banovina

**Savska banovina** je bila banovina (pokrajina, regija) Kraljevine Jugoslavije od 1929. do 1939. godine. Banovina se nalazila na području današnje Hrvatske (najvećim dijelom Slavonije) i dobila je ime po rijeci Savi. Administrativno područje Savske banovine je bio Zagreb.

1939. godine, Savska banovina je zajedno sa Primorskom banovinom i manjim dijelovima susjednih banovina pripojena Banovini Hrvatskoj.

1941. godine, u Drugom svjetskom ratu, Sile osovine su okupirale područje Savske banovine. Manji dijelovi su pripojeni fašističkoj Italiji i Mađarskoj, dok je ostatak pripao Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Poslije završetka Drugog svjetskog rata, područje je pripalo Republici Hrvatskoj u okviru Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Kraljevina Jugoslavija

Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1929.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1939.
Ferrari F50

mini|desno|250p|Ferrari F50
mini|250p|Ferrari F50
**Ferrari F50** je vrhunski sportski automobil fabrike Ferrari. Pojavio se 1995, kao nasljednik modela F40, a povodom 50-e godišnjice fabrike. Proizvodnja je trajala do jula 1997, a proizvedeno je ukupno 349 modela. Iako su u Ferrariju procijenili da mogu prodati 350 modela, željeli su proizvodnjom manjeg broja modela zadržati ekskluzivnost. Njegov nasljednik je model Enzo. 
## Opšte karakteristike 
mini|250p|desno|Pogled na zadnju stranu F50
Sportski dvosjed, kabriolet, sa dvoje vrata i motorom smještenim ispred zadnje osovine, sa pogonom na zadnje točkove, i cijenom od oko 570 000 dolara 1995.
U F50 je ugrađen 4,7 litarski V12 motor, sa 5 ventila po cilindru (3 usisna i 2 izduvna, ukupno 60), razvijen iz 3,5 litarskog motora korištenog za trke Formule 1. Motor razvija 383&nbsp;kW (520 KS) pri 8500 o/min. Pneumatici su Goodyear Eagle F1 GS Fiorano, prednji 245/35ZR-18, a nazad 335/30ZR-18. Mjenjač, šestostepeni manuelni. Odnos snage i težine vozila je krajne sportski, tako da na jednu KS ide fantastičnih 2,53&nbsp;kg.
:**Težina i dimenzije:**	
* težina 1320&nbsp;kg
* dužina 4480&nbsp;mm
* širina 1986&nbsp;mm
* visina 1120&nbsp;mm
:**Performanse:**
* ubrzanje 0–100&nbsp;km/h: 3,87 s
* ubrzanje 0–200&nbsp;km/h: 12,5 s
* maksimalna brzina: 325&nbsp;km/h
:**Boje i broj modela:**
* *Rosso Corsa* (crvena) 302
* *Giallo Modena* (žuta) 31
* *Rosso Barchetta* (tamno crvena) 8
* *Argento Nurburgring* (srebrna) 4
* *Nero Daytona* (crna) 4

Kategorija:Ferrarijevi automobili
Vardarska banovina

mini|250px|Mapa Vardarske banovine
**Vardarska banovina** je bila banovina (pokrajina, regija) u Kraljevini Jugoslaviji od 1929. do 1941. godine. Nalazila se u južnom dijelu Kraljevine i obuhvatala je cijelu današnju Sjevernu Makedoniju, južne dijelove centralne Srbije i južne dijelove Kosova. Dobila je ime po rijeci Vardar i administrativno središte banovine je bilo Skoplje.

1941. godine, u Drugom svjetskom ratu, Sile osovine su okupirale Vardarsku banovinu i podijelile je između Bugarske, okupacionih zona nacističke Njemačke u Srbiji i okupacionih zona fašističke Italije u Albaniji. Poslije završetka Drugog svjetskog rata, najveći dio banovine je postao dio Socijalističke Republike Makedonije, dok je manji sjeverni dio pripao SR Srbiji. Obje države su do 1991. godine bile u sastavu Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.

## Također pogledajte 
* Kraljevina Jugoslavija

Kategorija:Historija Makedonije
Kategorija:Historija Srbije
Zetska banovina

**Zetska banovina** je bila banovina (pokrajina, regija) u Kraljevini Jugoslaviji od 1929. do 1941. godine. Ova banovina se u većem dijelu nalazila na području današnje Crne Gore, dok su manji dijelovi pripadali današnjoj Srbiji, Kosovu, Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini. Dobila je ime po rijeci Zeti, koje je bilo u upotrebi i u Srednjem vijeku i odnosilo se na današnju Crnu Goru. Administrativno središte Zetske banovine je bilo Cetinje.

Godine 1939., dominantno hrvatska područja Zetske banovine od Boke kotorske do Pelješca, uključujući i Dubrovnik, su pripojena Hrvatskoj banovini.

Godine 1941., u Drugom svjetskom ratu, Sile Osovine su okupirale Zetsku banovinu. Nekoliko manjih područja oko Boke kotorske su aneksirana od strane fašističke Italije, dok je ostatak postao dio okupacione zone Italije u Crnoj Gori i Albaniji. Istočna područja su postala dio okupacione zone nacističke Njemačke u Srbiji, dok su zapadna područja pripojena Nezavisnoj Državi Hrvatskoj.

Poslije završetka Drugog svjetskog rata, područje je podijeljeno između Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Srbije i Hrvatske, u okviru Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.
## Lista zetskih banova 
* Krsta Smiljanić 1929 - 1931.
* Uroš Krulj 1931.
* Aleksa Stanišić 1932 - 1934.
* Mujo Sočica 1934 - 1936.
* Petar Ivanišević 1936 - 1939.
* Božidar Krstić 1939 - 1941.
* Blažo Đukanović 1941.
## Također pogledajte 
* Kraljevina Jugoslavija
* Crna Gora

## Reference 
Kategorija:Historija Crne Gore
Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Historija Srbije
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1929.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1941.
Kategorija:Bivše administrativne podjele Bosne i Hercegovine
Banovina Hrvatska

**Banovina Hrvatska** je bila banovina (pokrajina, regija) kraljevine Jugoslavije od 1939. do 1941. godine. Glavni grad joj je bio Zagreb i obuhvatala je većinu današnje Hrvatske, zajedno sa nekim dijelovima Bosne i Hercegovine i Srbije.

Banovine Kraljevine Jugoslavije, uspostavljene 1929. godine, doslovno su izbjegavale etničke, vjerske ili historijske granice, što je dovelo do podjele većine jugoslavenskih etničkih grupa u nekoliko banovina, uključujući i Hrvate. Takvom podjelom, Srbi su bili većinski narod u šest, od ukupno devet banovina. Vodeći borbu sa unitarističkom politikom Kraljevine Jugoslavije, hrvatski političari su se uspjeli izboriti za autonomiju nove etničke banovine. 1939. godine, Savska i Primorska banovina su u cjelosti, zajedno sa manjim dijelovima Vrbaske, Zetske, Drinske i Dunavske banovine su pripojene novooformljenoj Banovini Hrvatskoj. Do stavaranja Banovine Hrvatske je došlo potpisivanjem Sporazuma Cvetković-Maček koji je, između ostalog, predviđao rješavanje tzv. "hrvatskog pitanja", odnosno težnje mnogih hrvatskih političara i pokreta (kao npr. ustaša) izdvajanju Hrvatske iz Kraljevine Jugoslavije.

## Nestanak 
1941. godine, u Drugom svjetskom ratu, Sile osovine su okupirale Banovinu Hrvatsku i banovina je bila ukinuta proglašenjem NDH 10. aprila 1941. Priobalna područja od Splita do Zadra i u blizini Boke kotorske anektirala je fašistička Italija, dok su ostali dijelovi pripojeni marionetskoj Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Ban Ivan Šubašić otišao je u emigraciju i u Londonu politički djelovao pozivajući se na svoju funkciju, kao i članovi vlade. Potpredsjednik vlade Juraj Krnjević nastojao je u političkim igrama unutar vlade sačuvati garancije da će Banovina nakon završetka rata i savezničke pobjede biti obnovljena.

Poslije završetka Drugog svjetskog rata, područje je u cjelosti pripalo Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji. Unutar SFRJ područje nekadašnje banovine je podijeljeno između republika: SR Hrvatske, SR Bosne i Hercegovine, SR Srbije  (SAP Vojvodine) i SR Crne Gore.

## Također pogledajte 
* Banovine Kraljevine Jugoslavije
* Nezavisna Država Hrvatska
* Cvetković-Maček

Kategorija:Historijska geografija Hrvatske
Kategorija:Historijska geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Geografska historija Vojvodine
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1939.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1941.
Sjeverna Irska

**Sjeverna Irska** (, irski: *Tuaisceart Éireann*, ulster-škotski *Norlin Airlann*) jedna je od četiri države Ujedinjenog Kraljevstva koja se nalazi na sjeveroistoku ostrva Irske. Sa svojom površinom od 14.139 km2 prekriva oko jednu šestinu ovog ostrva. Na jugu i zapada graniči s Irskom dok je na istoku i sjeveru okružena morem.

Sjeverna Irska broji šest od devet kotara historijskog irskog regiona Ulster. Ukazom vlade Ujedinjenog Kraljevstva iz 1920. godine Sjeverna Irska je postala administrativno dio Ujedinjenog Kraljevstva.

## Geografija 
Površina Sjeverne Irske iznosi 14.148&nbsp;km2, a broj stanovnika 1,57 mil. Glavni grad je Belfast.

## Privreda 
Privreda se temelji na poljoprivredi, pašnjacima, brodogradnji, aviogradnji, te tekstilnoj industriji.

## Religija 
U Sjevernoj Irskoj religija je katolička i protestantska

## Historija 
Sjeverna Irska je nastala iz provincije Ulster (uglavnom protestantska) na sjeveru ostrva Irske koje je 1921. godine podijeljena. Najveći dio je pripao Sjevernoj Irskoj, ostatak (uglavnom katolici) postao je provincija države Irske, 1972. ukidanje samouprave i uspostava izravne vlasti Velike Britanije. Od 1969. stanje slično građanskom ratu između socijalno i politički ugrožene katoličke manjine (IRA) i protestantske većine, djelomice i historijski uvjetovano (nasilno oduzimanje zemlje pod Cromwellom).
1998. potpisan mirovni sporazum uz sudjelovanje irskog pokreta za oslobođenje Sinn Féin, protestantske Ulster Unionist Party, britanske kao i irske vlade. Mirovni sporazum je još uvijek ugrožen djelovanjem fanatika s obje strane.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Ujedinjeno Kraljevstvo

Kategorija:Ostrvske države
Kategorija:Države engleskog govornog područja
Pompeji

thumb|desno|250px|Popločana ulica u Pompejima
**Pompeji** su uništeni rimski grad kraj Napulja u Kampaniji. Uništeni su u erupciji vulkana Vezuva 79. godine naše ere. Pompeji su bili zatrpani pod slojem pepela 1600 godina prije nego što su slučajno otkriveni. Ruševine Pompeja se nalaze na koordinatama .

## Historija 
Pompeje su oko 6. vijeka prije naše ere osnovali Osci, narod koji je živio na području centralne Italije. Zbog prijetnje Etruščanskog napada, Pompeji su postali Grčki saveznici. U 5. vijeku, Samniti su osvojili Pompeje zajedno sa ostatkom Kampanije. 89. prije naše ere Pompeje opsjeda Sula, a 80. prije naše ere Pompeji postaju Rimska kolonija pod imenom *Colonia Cornelia Veneria Pompeianorum*, te postaju bitno trgovačko središte.

U vrijeme erupcije u Pompejima je živjelo 20.000 ljudi.

## Također pogledajte 
* Plymouth (Montserrat)
## Reference
## Vanjski linkovi
* https://web.archive.org/web/20150515131825/http://www.pompeiisites.org/index.jsp?idProgetto=2
* http://classics.uc.edu/pompeii/
* http://www.cyark.org/projects/pompeii/overview

Kategorija:Geografija Italije
Kategorija:Svjetska baština u Italiji
Kategorija:Arheološki lokaliteti u Italiji
Kategorija:Arheološki muzeji u Italiji
Amfiteatar

[thumb|desno|295x295px|Rimski amfiteatar u [Francuska|francuskom gradu Arlesu]]
**Amfiteatar** je naziv za rimske javne građevine iz klasičnog perioda namijenjene gladijatorskim borbama i drugim oblicima, često krvoločne zabave. Najpoznatiji amfiteatri su rimski Koloseum, pulska Arena, veronska Arena te amfiteatri u Nimesu i Arlesu, u Francuskoj. 

Antički rimski amfiteatri bili su glavna javna mjesta, kružnog ili ovalnog plana, sa nizovima za sjedenje po obodu. Korišteni su za događaje kao što su gladijatorske borbe, lov na životinje i pogubljenja. Oko 230 rimskih amfiteatara pronađeno je širom područja Rimskog Carstva. Njihov tipičan oblik, funkcije i naziv razlikuju ih od rimskih pozorišta koja su manje-više polukružnog oblika.

Najraniji rimski amfiteatri datiraju iz sredine prvog vijeka prije nove ere, ali većina je izgrađena u vrijeme Augustovog perioda (27. p. n. e. – 14. n. e.) i nadalje. Carski amfiteatri su građeni širom Rimskog Carstva; najveći je mogao da primi 40.000–60.000 gledalaca. Najsloženije su bile višespratne, arkadne fasade i bile su detaljno ukrašene mermerom, štukaturama i kipovima. Najpoznatiji antički amfiteatar je Koloseum u Rimu, koji se tačnije naziva Flavijev amfiteatar (Amphitheatrum Flavium), po dinastiji Flavijevaca koja ga je dala izgraditi. Nakon završetka gladijatorskih igara u 5. vijeku i sceniranih lova na životinje u 6. vijeku, većina amfiteatara je propala. Njihovi materijali su minirani ili reciklirani. Neki su srušeni, a drugi pretvoreni u utvrđenja. Nekoliko je nastavilo kao zgodna otvorena mjesta za sastanke; u nekima od njih su bile smještene crkve. 

Iako se danas ne čini tako, Rimljani su amfiteatre gradili u velikom broju svojih gradova pa gotovo u svakom italijanskom gradu možemo naći ostatke rimskih amfiteatara. Na području Balkana, amfiteatri se nalaze u Puli, u Saloni, u Burnumu kraj Knina i drugim mjestima.

## Također pogledajte 
* Stadion

## Reference 
Kategorija:Rim
Demografija Lopara

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Lopare imala je 32.537 stanovnika, raspoređenih u 40 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 32.537

* Srbi - 18.243 (56,06%) 
* Muslimani - 11.990 (36,85%) 
* Hrvati - 1.263 (3,88%) 
* Jugoslaveni - 583 (1,79%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 458 (1,42%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 33.769

* Srbi - 19.522 (57,81%) 
* Muslimani - 11.952 (35,39%) 
* Hrvati - 1.608 (4,76%) 
* Jugoslaveni - 500 (1,48%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 187 (0,56%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 33.847

* Srbi - 20.497 (60,55%) 
* Muslimani - 11.621 (34,33%) 
* Hrvati - 1.537 (4,54%) 
* Jugoslaveni - 43 (0,12%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 149 (0,46%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
 L
Kategorija:Lopare
Spisak naseljenih mjesta u općini Lopare

## Opći podaci 
**Lopare** su naselje i općina koja se nalazi u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Lopare, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 35) su:

## B 
* Bobetino Brdo
* Brijest
* Brusnica

## Č 
* Čelić

## J 
* Jablanica

## K 
* Kolimer
* Konjikovići
* Koraj
* Koretaši
* Kosci
* Kozjak

## L 
* Labucka
* Lipovice
* Lopare
* Lopare Selo
* Lukavica

## M 
* Mačkovac
* Milino Selo
* Mirosavci
* Mrtvica

## N 
* Nahvioci

## P 
* Peljave
* Piperi
* Pirkovci
* Podgora
* Potraš
* Priboj
* Pukiš
* Puškovac

## R 
* Ratkovići

## S 
* Smiljevac

## T 
* Tobut

## V 
* Vakuf
* Visori
* Vukosavci

Lopare
*
Farmakologija

mini|Područja farmakologije

**Farmakologija** (Grčki: *pharmakos, pharmacon (φάρμακον)* - lijek,  *logos* (λόγος) - nauka) je nauka o međudjelovanju lijeka i organizma.

Ugrubo, možemo je podijeliti na:
#farmakokinetiku
#farmakodinamiku

Poddiscipline su:

*Klinička farmakologija 
*Psihofarmakologija 
*Toksikologija
*Teorijska farmakologija

Farmakologija nije isto što i farmacija, iako se ova dva termina vrlo često miješaju.

## Historija 
Prvi put se kao naučna disciplina pominje u 19. vijeku. U početku, farmakologija se isključivo bavila proučavanjem djelovanja uglavnom biljnih ekstrakta. Naime, prvi farmakolozi su se bavili najviše biljnim lijekovima (strihinin, digitalis) od kojih se mnogi i danas koriste. Početkom 20. vijeka dolazi do revolucije u farmakologiji odkrićima koja su imala ogroman značaj. Pojavljuju se novisintetski lijekovi. Paul Ehrlich je odkrio da se neka jedinjenja arsena mogu koristiti u tretmanu sifilisa, Gerhard Domagk odkriva prve antibakterijske lijekove, sulfanomide, potom razvoj penicilina u drugom svjetskom ratu i mnoga drua otkrića. 
Danas je farmkologija moderna i razvijena nauka, sa velikim brojem poddisciplina, a farmakološka industrija predstavlja jedan od unosnijih poslova.

## Također pogledajte 
* Lijek
* Medicinska hemija
* Placebo

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* American Society for Pharmacology and Experimental Therapeutics
* British Pharmacological Society
* International Conference on Harmonisation
* US Pharmacopeia
* International Union of Basic and Clinical Pharmacology
* IUPHAR Committee on Receptor Nomenclature and Drug Classification 
* IUPHAR/BPS Guide to Pharmacology

Kategorija:Farmakologija
Kategorija:Medicina
Demografija Tuzle

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Tuzla imala je 131.618 stanovnika, raspoređenih u 66 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 131.618

* Muslimani - 62.669 (47,61%) 
* Hrvati - 20.398 (15,49%) 
* Srbi - 20.271 (15,40%) 
* Jugoslaveni - 21.995 (16,71%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 6.285 (4,79%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 121.717

* Muslimani - 52.400 (43,05%) 
* Hrvati - 24.811 (20,38%) 
* Srbi - 20.261 (16,64%) 
* Jugoslaveni - 19.059 (15,65%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 5.186 (4,28%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 107.293

* Muslimani - 53.271 (49,65%) 
* Hrvati - 27.735 (25,84%) 
* Srbi - 21.089 (19,65%) 
* Jugoslaveni - 2.540 (2,36%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 2.658 (2,50%)

## Demografske karakteristike 
* 1600. godine 506 kuća:

 
* Muslimanskih 73,7% 
* Kršćanskih 26,3%

 
* 1879. godine 5119:

  
* Muslimani 3918 (76,54) 
* Pravoslavci 947 (18,50) 
* Katolici 237 (4,63) 
* Jevreji 17 (0,33%) 

* 1991. godine 131 618 stanovnika:

 
Bošnjaci 62 669 (47,62%) 
Hrvati 20 398 (15,49%) 
Srbi 20 271 (15,40%) 
Ostali 28 280 (21,49%) 
Muslimani 57 878 
Katolici 21 609 
Pravoslavci 17 541 
Ostali 225 
Ateisti 22 688 
Neizjašnjeni 11 677 
Žena 66 804 
Muškaraca 64 814 
Domaćinstava 41 092 
Naseljenost 434 po km2

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Reference
## Napomene 
T
Kategorija:Tuzla
Demografija Živinica

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Živinice imala je 54.783 stanovnika, raspoređenih u 29 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 54.783

* Muslimani - 44.017 (80,34%) 
* Hrvati - 3.976 (7,25%) 
* Srbi - 3.525 (6,43%) 
* Jugoslaveni - 2.130 (3,88%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.135 (2,10%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 48.515

* Muslimani - 38.433 (79,21%) 
* Hrvati - 4.540 (9,35%) 
* Srbi - 3.284 (6,76%) 
* Jugoslaveni - 1.710 (3,52%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 548 (1,16%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 40.335

* Muslimani - 32.319 (80,12%) 
* Hrvati - 4.404 (10,91%) 
* Srbi - 3.133 (7,76%) 
* Jugoslaveni - 147 (0,36%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 332 (0,85%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
Ž
Kategorija:Živinice
Spisak naseljenih mjesta u gradu Živinicama

## Opći podaci 
**Živinice** su naselje i općina koja se nalazi u Tuzlanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Živinice, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 29) su:

## B 
* Bašigovci
* Brnjica

## D 
* Djedino
* Dubrave Donje
* Dubrave Gornje
* Dunajevići

## Đ 
* Đurđevik

## G 
* Gračanica

## K 
* Kovači
* Kršići
* Kuljan

## L 
* Lukavica Donja
* Lukavica Gornja

## O 
* Odorovići

## P 
* Priluk

## S 
* Spreča
* Suha
* Svojat

## Š 
* Šerići

## T 
* Tupković Donji
* Tupković Gornji

## V 
* Višća Donja
* Višća Gornja
* Vrnojevići

## Z 
* Zelenika
* Zukići

## Ž 
* Živinice Donje
* Živinice Gornje
* Živinice Grad

Živinice
*
Spisak naseljenih mjesta u gradu Tuzli

## Opći podaci 
**Tuzla** je grad, naselje i općina koja se nalazi u Tuzlanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Tuzla, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 66) su:

## B 
* Brđani
* Breške
* Breze
* Brgule
* Bukinje

## C 
* Cerik
* Cviljevina

## Č 
* Čaklovići Donji
* Čaklovići Gornji
* Čanići

## D 
* Dobrnja
* Dokanj
* Dragunja Donja
* Dragunja Gornja

## G 
* Gornja Tuzla
* Grabovica Donja
* Grabovica Gornja

## H 
* Hudeč
* Husino

## K 
* Kiseljak
* Kolimer
* Kolovrat
* Konjikovići
* Kosci
* Kovačevo Selo
* Kovačica
* Krtolije
* Kukovina

## L 
* Lipnica
* Lipnica Donja
* Lipnica Gornja
* Lipnica Srednja

## Lj 
* Ljepunice
* Ljubače

## M 
* Marinkovići
* Mihatovići
* Milešići
* Morančani
* Mramor
* Mramor Novi

## O 
* Obodnica Donja
* Obodnica Gornja
* Orašje
* Osoje

## P 
* Par Selo Gornje
* Pasci Donji
* Pasci Gornji
* Petrovice Donje
* Petrovice Gornje
* Plane
* Pogorioci
* Poljana
* Potraš
* Požarnica

## R 
* Rapače
* Rasovac

## S 
* Simin Han
* Snoz
* Svojtina

## Š 
* Ševar
* Šići
* Šićki Brod

## T 
* Tetima
* Tisovac
* Tuzla

## V 
* Vršani

Tuzla
*
Demografija Kladnja

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Kladanj imala je 16.070 stanovnika, raspoređenih u 43 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 16.070

* Muslimani - 11.621 (72,31%) 
* Srbi - 3.952 (24,59%) 
* Hrvati - 36 (0,22%) 
* Jugoslaveni - 277 (1,72%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 184 (1,16%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 15.641

* Muslimani - 10.578 (67,62%) 
* Srbi - 4.323 (27,63%) 
* Hrvati - 40 (0,25%) 
* Jugoslaveni - 538 (3,43%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 162 (1,07%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 14.015

* Muslimani - 9.300 (66,35%) 
* Srbi - 4.487 (32,01%) 
* Hrvati - 66 (0,47%) 
* Jugoslaveni - 63 (0,44%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 99 (0,73%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
**Apsolutna etnička većina:**

## Napomene 
K
Kategorija:Kladanj
Spisak naseljenih mjesta u općini Kladanj

## Opći podaci 
**Kladanj** je naselje i općina koja se nalazi u Tuzlanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Kladanj, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 48) su:

## B 
* Brateljevići
* Brdijelji
* Brgule
* Brlošci
* Buševo

## C 
* Crijevčići

## D 
* Dole

## G 
* Gojakovići
* Gojsalići
* Goletići

## J 
* Javor
* Jelačići
* Jošje

## K 
* Kaštijelj
* Kladanj
* Klještani
* Konjevići
* Kovačići
* Krivajevići

## L 
* Lupoglavo

## M 
* Majdan
* Mala Kula
* Matijevići
* Mladovo

## N 
* Noćajevići
* Novo Naselje-Stupari

## O 
* Obrćevac
* Olovci

## P 
* Pauč
* Pelemiši
* Pepići
* Plahovići
* Prijanovići
* Prijevor

## R 
* Ravne
* Rujići

## S 
* Starić
* Stupari-Centar
* Stupari-Selo
* Suljići

## T 
* Tarevo
* Trnovo
* Tuholj
* Turalići

## V 
* Velika Kula
* Vranovići
* Vučinići

## Z 
* Zagrađe

Kladanj
*
Devetak (Lukavac)

**Devetak** su naseljeno mjesto u općini Lukavac, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Lukavac