Antibiotska profilaksa

**Antibiotska profilaksa** odnosi se na, kod ljudi, sprečavanje infekcija komplikacija korištenjem antimikrobne terapije (najčešće antibiotika). Antibiotska profilaksa u mješavinama hrane za domaće životinje koristi se u Americi najmanje od 1970.

## Za ljude
Antibiotska profilaksa se najčešće koristi prije stomatološke operacije, ali se može koristiti i u drugim slučajevima, kao što su operacije ili prije seksualnog odnosa kod pacijenata koji pate od ponavljajućih infekcija urinarnog trakta.

Čak i kada se pridržavaju sterilnih tehnika, hirurški postupci mogu unijeti bakterije i druge mikrobe u krv (uzrokujući bakterijemiju), koji mogu kolonizirati i inficirati različite dijelove tijela. Kod hirurgije, profilaksni tretman antibioticima uglavnom smanjuje površinske infekcije na mjestu hirurških rezova; manje je efikasan u sprečavanju dubokih infekcija. Naprimjer, ako neko ima hitnu operaciju zbog oštećenog crijeva, antibiotici će imati veći učinak u sprječavanju infekcije na ili blizu kože nego u sprječavanju infekcije duboko u abdomenu ili sprječavanju infekcija pluća ili infekcija mokraćnog mjehura.  Antibiotici također uzrokuju neželjene nuspojave, kao što je dijareja povezana s antibioticima, tako da odabir iz čisto preventivnih razloga mora uzeti u obzir i prednosti i nedostatke.

### Mikrobne infekcije i srodne bolesti
Lokalne infekcije rana (površinske ili duboke), infekcije urinarnog trakta (uzrokovane kateterom u bešici umetnutim za operaciju) i upala pluća (zbog otežanog disanja/kašlja, uzrokovanog sedacijom i analgetici tokom prvih nekoliko sati oporavka) mogu ugroziti zdravlje pacijenata nakon operacije. Vidljivo gore su postoperativne bakterijske infekcije na mjestu implantiranih stranih tijela (šavovi, osteosintetski materijal, zamjena zglobova, implantati pejsmejkera, itd.). Često se ishod postupka može dovesti u pitanje, a čak i život pacijenta može biti ugrožen.

Svjetsko iskustvo s antimikrob nomprofilaksom u hirurgiji pokazalo se efikasnim i isplativim, izbjegavajući tešku patnju pacijenata, a istovremeno spašavajući živote (pod uslovom da su odgovarajući antibiotici pažljivo odabrani i korišteni u skladu sa najboljim trenutnim medicinskim saznanjima). 

### Izbor antibiotika
Pravilan režim antibiotika za perioperativnu profilaksu sesnih komplikacija smanjuje ukupnu količinu potrebnih antimikrobnih sredstava i smanjuje opterećenje bolnica. Izbor antibiotika treba izvršiti u skladu s podacima o armakologiji, mikrobiologiji, kliničkom iskustvu i ekonomičnosti. Lijekove treba odabrati s razumnim spektrom djelovanja protiv patogena koji se mogu pojaviti, a antibiotike treba odabrati s kinetikom koja će osigurati adekvatne nivoe seruma i tkiva tokom cijelog perioda rizika. Ovisno o vrsti operacije i očekivanoj kontaminaciji povezanoj s njom, kombinacije različitih lijekova ili različitih načina primjene (npr. intravenski i oralni antibiotici) mogu biti korisne u smanjenju perioperativnih neželjenih događaja.
Za profilaksu u hirurgiji treba koristiti samo antibiotike sa dobrom podnošljivošću. Cefalosporini ostaju preferirani lijekovi za perioperativnu profilaksu zbog svoje niske toksičnosti. Parenteralna sistemska primjena antibiotika čini se prikladnijom od oralnih ili topiknih antibiotika, jer odabrani antibiotici moraju dostići visoke koncentracije na svim mjestima opasnosti. Antibiotici širokog spektra imaju veću vjerovatnoću da spriječe Gram-negativnu sepsu. Novi podaci pokazuju da su cefalosporini treće generacije efikasniji od cefalosporina prve i druge generacije, ako se uzmu u obzir sve perioperativne infektivne komplikacije.

Dermatološki hirurzi obično koriste antibiotsku profilaksu za sprječavanje bakterijskog endokarditisa. Međutim, na osnovu prethodnih studija, rizik od endokarditisa nakon operacije kože je nizak i stoga je upotreba antibiotske profilakse kontroverzna. Iako je ova praksa prikladna za pacijente sa visokim rizikom kada je koža kontaminirana, ne preporučuje se za neerodiranu, neinficiranu kožu.
Američko stomatološko udruženje (ADA) preporučuje antibiotsku profilaksu za mali broj ljudi, budući da samo mali broj slučajeva endokarditisa može biti uzrokovan stomatološkim zahvatima.

### Prednosti dugodjelujućih antibiotika
Dugodjelujući antibiotici širokog spektra nude sljedeće prednosti u poređenju sa kratkodjelujućim antimikrobnim sredstvima u perioperativnoj profilaksi:
* Jedna doza pokriva cijeli perioperativni period rizika – čak i ako je operacija odgođena ili dugotrajna  – i u pogledu infekcija respiratornog i urinarnog trakta
* Ponovljene primjene za profilaksu nisu potrebne, tako da je manja vjerovatnoća da će se dodatne doze zaboraviti (prednost od praktične vrijednosti u užurbanoj radnoj situaciji kao što je bolnica)
* Manji rizik od razvoja rezistencije i manje nuspojava
* Povećana usklađenost i smanjenje grešaka u primjeni
* Moguće bolja efikasnost (manji troškovi materijala i rada, manje septičnih perioperativnih komplikacija)

Postoji mnogo faktora koji utiču na usklađenost ljekara sa preporukama smjernica, uključujući kulturne faktore, obrazovnu pozadinu, obuku, uticaj medicinskih sestara i farmaceuta, snabdijevanje lijekovima i logistiku.

## Za stoku
Antibiotska profilaksa u mješavinama hrane za domaće životinje koristi se u Americi najmanje od 1970. godine. Evropska unija je 2006. godine donijela zakonske propise protiv antibiotika za potrebe podsticanja rasta. SZO je u aprilu 2014. upozorio da korištenje na farmama doprinosi superbakterijama kod ljudi. Veterinar je rekao da "Ako ne stavljate (antibiotike) u hranu i čekate dok ne dođe do izbijanja nekrotičnog enteritisa, imat ćete mnogo mrtvih ptica i izgubit ćete mnogo novca." Međutim, glavni veterinar Ontarija izrazio je zabrinutost da "su u drugim jurisdikcijama otkrili da se lijekovi ne koriste za poticanje rasta, namig, namig, koriste se za prevenciju bolesti."

Od 2016. godine, Ministarstvo zdravstva Kanade odobrilo je za upotrebu kod goveda tri prirodna i tri sintetska hormona.

## Reference
## Vanjski linkovi  
* 

Kategorija:Hirurgija
Kategorija:Medicinska higijena