open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nova Štifta (Gornji Grad)

mini|280px|Nova Štifta, rimokatolička crkva "Sv. Marija Zvezda"
**Nova Štifta** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Gornji Grad, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Mozirje. Kao samostalno naseljeno mjesto, Nova Štifta postoji od 2005. Nastalo je spajanjem bivših naselja Šmiklavž i Tirosek, te dijela naselja Dol.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011, Nova Štifta je imala 633 stanovnika.

**Napomena**: *U 2005. nastalo spajanjem bivših naselja Šmiklavž i Tirosek, te dijela naselja Dol.*

## Galerija

Datoteka: Smiklavz_Nova_Stifta_Gornji_Grad_Slovenia_-_church.jpg|rimokatolička crkva "Sv. Miklavž" u zaselku *Šmiklavž*
Datoteka: Zgornji Dol Nova Stifta Slovenia - church.JPG|rimokatolička crkva "Marijino Darovanje" u zaselku *Zgornji Dol*
Datoteka: Črnivec4-gw16082009.jpg|turistički kompleks na prevoju *Črnivec*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Nova Štifta

**Slovenija**:

* Nova Štifta (Gornji Grad), naselje u općini Gornji Grad, regija Savinjska
* Nova Štifta (Sodražica), naselje u općini Sodražica, regija Jugoistočna Slovenija
Hidroelektrana Mostarsko blato

mini|desno|350px|Mostarsko blato
**Hidroelektrana Mostarsko blato** nalazi se na području općine Mostar, Bosna i Hercegovina. Puštena je u rad 2010.
## Historija 
Mostarsko blato ima sve karakteristike jezera u kraškim poljima (neujednačeni i nekontrolisani režim voda). U vremenu 1941-1947, u cilju zaštite od velikih voda u dolini rijeke Neretve, izgrađen je vodoprivredni tunel između Mostarskog blata i Bišća polja, u cilju zaštite od velikih voda. Izgradnja ovog tunela završena je 1947.

Krajem 1970-ih godina nastaje višenamjenski projekt korištenja Mostarskog blata koji je ujedinjavao zaštitu od poplava i korištenje vode u proizvodnji električne energije. Izgradnja je trajala četiri godine.
## Izvedba elektrane 
HE Mostarsko blato je derivacijska elektrana koja se sastoji od 9 građevinsko – energetskih objekata: akumulacijski bazen, ulazna građevina, dovodni tunel, vodna i zasunska komora, cjevovod, mašinska hala, donji kompenzacijski bazen, odvodni zatvoreni kanal i priključni dalekovod.

Rasklopno postrojenje 110 kV je visokonaponsko metalom oklopljeno postrojenje, koje kao izolacijski medij koristi plin SF6, odnosno sumporni heksafluorid. To je rasklopno postrojenje tip 8DN8 marke Siemens. Sastoji se od jednostrukoga sistema sabirnica i pet polja: dva transformatorska polja (polje =E1 i =E5), dva dalekovodna polja (polje =E2 i =E4) i jednoga spojnog i mjernog polja (polje =E3). Prekidači su s motorno-opružnim pogonom i sa SF6 plinom za gašenje električnoga luka. Svi su rastavljači s elektromotornim pogonima.
## Tehničke karakteristike 
* broj agregata: 2
* instalirana snaga: 60 MW
* tehnički minimum: 10 MW
* srednja godišnja proizvodnja: 167 GWh
* tip turbine: FvT 1,43/160-15 (2 komada)/Litostroj
* tip generatora: trofazni sinkroni, 35,3 MVA/Končar 
* ukupna zapremina akumulacije: 1,6 mil. m3
* kota maksimalnog nivoa akumulacije: 224,50 m n.m.

## Reference 
Mostarsko blato
Kategorija:Mostar
Varpolje

**Varpolje** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Rečica ob Savinji, regija Savinjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Mozirje.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Varpolje su imale 315 stanovnika.

**Napomena**: *U 2016. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Šentjanž i **Varpolje**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Savinjskoj regiji
Gradina Varvara (vrelo Rame)

**Gradina Varvara** je staro i dugotrajno naselje iz  ilirskih vremena na vrelu rijeke Rame, Bosna i Hercegovina.
## Arheologija 
Naselje iz srednjeg bronzanog doba imalo je površinu oko 4.000 m2. Ovo je prvi lokalitet gdje je kamen upotrebljen kao građevinski materijal (služio je da se dobije horizontalnost na kosom terenu). Dužina kuća je od 9-12 metara, širina do 8 metara, sa dvije ili tri prostorije. U prostoriji sa uzdignutim podom bila je kalotna peć.

Pored peći je tkalački stan kao obavezan element domaćinstva, ukopani keramički sudovi i žrvnjevi za mljevenje žita. U ovo vrijeme se javljaju i pokretne peći za kuhanje na otvorenom prostoru.

Po prvi put se javlja i ukrašavanje, kako unutrašnjih tako i vanjskih zidova. Arhitektonski elementi su premazivani slojem gline i reljefno ukrašavani.

U kasno bronzano doba (krajem drugog i početkom prvog milenijuma) gradina je veoma značajan centar produkcije bronzanog oruđa, oružja i nakita. U najmlađem sloju, koji se može datirati u IX stoljeće, nađeni su minimalni ali pouzdani ostaci željezne troske.
### Nalazi 
Prizmatični idoli su minijaturni modeli različitih realnih predmeta nađeni zajedno u jednoj grupi u najmlađem kulturnom sloju. Tu su modeli kalotnih peći, velikog posuđa – pitosa i amfora, ali modeli predmeta koji su u prirodi bili od drveta, kao štoje sto, stolica. Prizmatični modeli malih dimenzija predstavljaju modele velikih, po svoj prilici drvenih idola, čije su realne dimenzije odgovarale prirodnoj veličini ljudskog lika.

Ornamenti na keramici su urezanog tipa, što se postizalo djelovanjem određene alatke (najčešće tekstilni predmeti) na svježu glinu.

Početkom željeznog doba u lončarstvu dolazi do pojave *zapadnobalkanskog geometrijskog stila*. Pod uticajem fine dekoracije na metalu, nastala je nova keramička proizvodnja koju karakteriše bogat i raznovrstan ukras na keramici. Najvažnija karakteristika ovog stila je stroga simetričnost.
## Literatura 
## Reference 
Kategorija:Prozor-Rama
Varvara
R
Kategorija:Bronzano doba
Bretschneiderova formula

**Bretschneider-ova formula** se koristi u geometriji za određivanje površine četvorougla , i glasi:
:: P = \sqrt {(s-a)(s-b)(s-c)(s-d) - abcd \cos^2 \frac{\alpha+\gamma}{2}}, 
pri čemu su, *a*, *b*, *c* i *d* stranice četvorougla, *s* je polovina obima četvorougla, a   \alpha\, i  \gamma\, naspramni uglovi .

Bretschneider's-ova formula daje površinu četvorougla bez obzira da li je on tetivan ili nije.

## Dokaz
Ako se površina četvorougla označi sa *P*, onda važi

: \begin{align} P =P_{\triangle BDC} + P_{ \triangle ADB} = \tfrac{1}{2}ab\sin \gamma + \tfrac{1}{2}cd\sin \alpha 
\end{align} 

: 4P^2 = (ab)^2\sin^2 \gamma + (cd)^2\sin^2 \alpha + 2abcd\sin \alpha\sin \gamma. \, 
Prema kosinusnoj teoremi
: a^2 + b^2 -2ab\cos \gamma = c^2 + d^2 -2cd\cos \alpha, \, 

:Pošto su obe strane jednake kvadratu dužine  dijagonale  BD i

:\tfrac14 (c^2 + d^2 - a^2 - b^2)^2 = (ab)^2\cos^2 \gamma +(cd)^2\cos^2 \alpha -2 abcd\cos \alpha\cos \gamma. \,

:4P^2 + \tfrac14 (c^2 + d^2 - a^2 - b^2)^2 = (ab)^2 + (cd)^2 - 2abcd\cos (\alpha+\gamma). \, 

:16P^2 = 4(a^2b^2 + c^2d^2) - (c^2 + d^2 - a^2 - b^2)^2 - 8abcd\cos (\alpha+\gamma). \, 

:16P^2 = 4(ab + cd)^2 - (c^2 + d^2 - a^2 - b^2)^2 - 8abcd[1+\cos (\alpha+\gamma)]. \, 

:16P^2 = [2(ab + cd) - (c^2 + d^2 - a^2 - b^2)][2(ab + cd) + (c^2 + d^2 - a^2 - b^2)] - 16abcd \cos^2 \frac{\alpha+\gamma}2, \, 

:16P^2 = [(a + b)^2 - (c - d)^2][(c + d)^2 - (a - b)^2] - 16abcd \cos^2 \frac{\alpha+\gamma}2. \, 

:16P^2 = (a+b+c-d)(a+b-c+d)(c+d+a-b)(c+d-a+b) - 16abcd \cos^2 \frac{\alpha+\gamma}2. 

Uzevši u obzir za poluobim četverougla
:s = \frac{a+b+c+d}{2},
imamo
:16P^2 = 16(s-a)(s-b)(s-c)(s-d) - 16abcd \cos^2 \frac{\alpha+\gamma}2

Bretschneider's-ova formula je uopštenje formule Bramagupte za površinu tetivnog četvorougla, a ova je uopštenje Heronovog obrasca koji se koristi za izračunavanje površine trougla.
## Izvori 
*Weisstein, Eric W:  Bretschneider's Formula MathWorld
*Bretschneider's Formula

Kategorija:Teoreme o četverouglovima
Kategorija:Površina
Andrejci

mini|280px|Andrejci, luteranska kapela
**Andrejci** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Moravske Toplice, regija Pomurska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazili su se u sastavu stare općine Murska Sobota.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Andrejci su imali 205 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Pomurskoj regiji
Brezovci

**Slovenija**:

* Brezovci (Dornava), naselje u općini Dornava, regija Podravska
* Brezovci (Puconci), naselje u općini Puconci, regija Pomurska
Liar

"**Liar**" je singl britanske rock grupe *Queen*, napisan od strane Freddija Mercuryja 1970. godine i prvobitno nazvan *Ljubavnik*. Pjesma je uvrštena na njihov debitantski album Queen iz 1973. Znatno promijenjena verzija pjesme *Liar* je objavljena kao singl, zajedno sa pjesmom Doing All Right na B strani, za tržište SAD-a februara 1974. godine.

U ranim godinama grupe, pjesma "Liar" je izvođena na koncertima kao posljednja pjesma prije bisa, često u trajanju do 10 minuta. Međutim, počevši od njihove koncertne turneje *The Game Tour* iz 1980. godine, pjesma više nije bila dio koncernih pjesama izuzev turneje ''The Works Tour (kada je skraćena na trajanje od 3 minute). 

## Članovi 
* Freddie Mercury - vodeći i bek vokali
* Brian May - akustična i električna gitara, bek vokali
* Roger Taylor - bubnjevi, bek vokali
* John Deacon - bas-gitara

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Queen
Kategorija:Pjesme grupe "Queen"
Kategorija:Singlovi iz 1974.
Volkswagen Touran II

**Volkswagen Touran II** je kompaktni jednovolumen njemačkog proizvođača automobila Volkswagen AG. Bazira na platformi MQB, isto kao i VW Golf VII.

Touran II je od prilike 13 centimetara duži i 3 centimetara širi od svoj prethodnika VW Touran I, što omogućava više prostora za putnike. Kao i do sada, za dodatnu cijenu se može i naručiti treći red sjedišta. Volumen prtljažnika iznosi 743 litara, a sa presavijenim sjedištima iznosi 1980 litara.

Ukupno pet radijskih i radio-navigacija su dostupni za Tourana. Oni pružaju uključenje pametnih telefona putem MirrorLink, CarPlay (Apple) i Android Auto (Google). Osim toga, ponuda sistema asistenata vozaču je proširena. Dostupni su na primjer ACC, Blind Spot Information System, Blind Spot senzor sa asistentom za parkiranje, asistentom za parkiranje, asistent za kočenje tokom sudara, te asistent za upravljanje prikolicom. Postoji jedna električna funkcija otvaranja prtljažnika, koja se aktivira putem pokretanjem stopala ili dugmeta na armaturi i ključu te prtljažniku.

Bazno motoriziranje je 1,2-litara-TSI-motor sa 81&nbsp;kW (110 PS), te dva benzinska motora sa 1,4 litra i 110&nbsp;kW (150 PS) ili sa 1,8 litara i 132&nbsp;kW (180 PS). Kod dizel motora bazni motor je 1,6-litara-TDI-motor sa 81&nbsp;kW (110 PS), a osim toga dostupna su još dva dizel motora sa 2,0 litara i 150 ili 190 PS. U planu je i Plug-in-Hybrid sa snagom od 220 PS.

Zvanično prezentovan je novi Touran na Ženevskom automobilskom salonu u martu 2015. 26. maja 2015. godine počela je proizvodnja u Volkswagenovoj tvornici u Wolfsburgu.
Datoteka:VW Touran II-1.jpg|VW Touran II (od 2015)
Datoteka:VV Touran II Heck.jpg|Zadnja strana

## Tehnički podaci 
* Podaci u zagradi stoje za DSG

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena veb-stranica o VW Touranu II
Arheološko područje Otinovci

**Arheološko nalazište Otinovci** nalazi se u naselju Otinovci, općina Kupres, Bosna i Hercegovina. Nalazište je  nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Istraživano je u nekoliko navrata, a svi rezultati nisu još objavljeni.

## Arheologija 
Godine 1887. otinovački župnik fra Vladimir Dolić otkopao je ruševine starijih građevina na istaknutom proplanku iznad sela, na oranicama Lanišća, položaju koji od tada nazivaju i Crkvinom. Nakon toga izgrađena je Župna crkva Sv. Ive, koja minirana je 1994. godine. Nakon rata, uoči planirane gradnje nove crkve, pristupilo se arheološkim iskopavanjima bez značajnijih rezultata. Iskopavajući tokom ljeta 1998. godine, unutar zidova i uz temelje, nesmotreno su oštećeni ostaci malterisanih podnica ranohrišćanskih prostorija.

Revizijska iskopavanja, kojima je rukovodio arheolog Lj. Gudelj obavljena su 1998. Konzervirani su i djelimično rekonstruisani ostaci građevina i uređeni kao arheološki park na otvorenom.

Bazilika na sjevernoj strani kompleksa, prema interpretaciji prvog istraživača, fra Vladimira Dolića, imala je prostraniji srednji i dva bočna broda jednakih širina, ukupno 14,5 x 24,5 m. Svaki od brodova se završavao polukružnom apsidom, od kojih je ona u sredini bila najveća. U narteksu i južnoj bočnoj lađi su zatečene grobnice na svod. Ovdje je uz ostatke crkve otkriveno nekoliko epigrafskih nalaza. Građevina dosta je nastradala u požaru, ako ne i potpuno uništena. Datira se  u V ili VI stoljeće.

Srednjovjekovna crkva Sv. Trojstva podignuta je na temeljima ranohrišćanske bazilike 24,5x14,5. Dio autora smatra da je bazilika bila jednobrodna sa dimenzijama 13,1x10,3 i da ju je prekrila srednjovjekovna crkva Sv. Trojstva, podignuta na temeljima 24,5x14,5. metara.

Crkva Sv. Ive bila je izmaknuta prema sjeveru u odnosu na stariju građevinu za polovinu svoje širine. Tom prilikom ostaci ranohrišćanskih objekata su djelimično razorani, te zatrpani. Objedinivši nekadašnju baziliku i predvorje, podignuta je prostranija crkva jedinstvene unutrašnjosti koja je do razaranja 1994. godine, više puta obnavljana.
## Literatura 
* Ljubomir Gudelj,  Starohrvatska prosvjeta, III serija, sv. 27, 2000 - Ranokršćanski kompleks u Otinovcima na Kupreškoj visoravni
* Ivo Bojanovski, Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine, 1988 - BOSNA I HERCEGOVINA U ANTIČKO DOBA
* Enver Imamović, Antički kultni i votivni spomenici na području Bosne i Hercegovine,  Sarajevo, 1977. 
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Kupresu (Federacija Bosne i Hercegovine)
O
Arheološko područje Lištani

**Arheološko nalazište Lištani** nalazi se u naselju  Lištanima, Livno, Bosna i Hercegovina. Nalazište je  nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Istraživano je u nekoliko navrata, a svi rezultati nisu još objavljeni.

## Historija 
Područje Livanjskog polja od bronzanog doba naseljavalo je ilirsko pleme Dalmati. U doba Rimljana kroz polje je prolazio put Salona - Servicijum (Bosanska Gradiška). U Lištanima je bila putna stanica Pelva, a predpostavlja se da je prerasla u rimski municipij.

Nacionalni spomenik čini nekoliko dobara.
* Kasnoantička grobnica 
* Ranokršćanska crkva (bazilika). Ovdje su pronađene dvije crkve u neposrednoj blizini. Najvrednije otkriće predstavlja ranokršćanski zdenac, koji je dobro  očuvan, ovalnog oblika. 
* Srednjovjekovne nekropole. Evidentirana su i istražena ukupno 198 groba. Orijentirani su uglavnom u smjeru sjever-jug, s glavom na jugu i nogama okrenutim prema sjeveru. Najbrojniji su grobovi s arhitekturom, uz novu pojavu obložnih ploča neobrađenim kamenjem. Nastavlja se i ukop u jednostavnu zemljanu raku. Iznad dva groba bile su postavljene ploče-sanduci tipa stećka. Treba svakako napomenuti da se oko 500 m sjeverozapadno od lokaliteta uz aktualno katoličko groblje nalazi kasnosrednjovjekovno groblje sa stećcima.
* Pokretno naslijeđe pronađeno na arheološkom području nalazi se u Franjevačkom muzeju i galeriji Gorica u Livnu. Pronađen je velik broj ulomaka keramičkih posuda, rimske i srednjovjekovne tipologije, većim dijelom neukrašenih. Izdvaja se ulomak fokejske crvene keramike dekorirane pečatiranim motivima palminih grana. Ovakvi primjerci javljaju se na cijelom Mediteranu između IV. i VII. st. Nađen je veći broj ulomaka kasnoantičkih staklenih posuda, različite tipologije, sa zaobljenim i ljevkastim obodima. Od metalnih predmeta nađene su naušnice i prstenje. Izvan grobova, od metalnih predmeta nađene su dvije rimske motike i jedna sjekira, nekoliko srednjovjekovnih noževa, vrhovi koplja, potkove i ekseri. Zanimljivost na južnom dijelu lokaliteta predstavljaju arheološke tvorevine - „jame“, zatvorene cjeline nepoznate namjene, kružnog ili ovalnog oblika, zapunjene zemljom, ulomcima keramike, sporadičnim nalazima kostiju, maltera, ugljena ili gara, a u nekima od njih nađen je po jedan rimski novac.
## Literatura 
* Ivo Bojanovski, Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine, 1988 - BOSNA I HERCEGOVINA U ANTIČKO DOBA
* Enver Imamović, Antički kultni i votivni spomenici na području Bosne i Hercegovine,  Sarajevo, 1977. 
## Reference 
L
Kategorija:Nacionalni spomenici u Livnu
L
Arheološko nalazište Stari Majdan

**Arheološko nalazište Stari Majdan** nalazi se u općini Sanski Most, Bosna i Hercegovina, i predstavlja važan rudarski i metalurški centar od željeznog doba do rimskog perioda. Tokom 3. i 4. stoljeća n. e. na ovom području djelovala je rimska talionica (*officina ferraria*), što potvrđuju velike količine troske i arheološki nalazi.

## Historija 
### Željezno doba 
U željeznom dobu, tokom 5. i 4. stoljeća pr. n. e., na području Sanskog Mosta postojalo je naselje čiji su se stanovnici bavili proizvodnjom željeza i izradom željeznih predmeta, uključujući oružje i oruđe.

### Rimski period 
Tokom rimske vladavine evidentirana su brojna naselja duž rimske komunikacije koja je prolazila tim područjem. Na lokalitetu Crkvina, u naselju Šehovci, otkriveni su ostaci rimskog naselja i metalurškog pogona.

Talionica (*officina ferraria*) u Starom Majdanu djelovala je u 3. i 4. stoljeću, nešto kasnije od metalurških pogona u dolini Japre. O dugotrajnosti i intenzitetu njenog rada svjedoče prostrane i duboke halde troske, dosežući dubinu do šest metara.

Rudnici na Sani, kao i drugi rudnici u Bosni, bili su značajni za Rimljane ne samo u vrijeme velikih osvajačkih ratova nego i kasnije, zbog potrebe za opskrbom željezom brojnih manufaktura za izradu oružja u Panoniji i susjednim pokrajinama. Velike količine željeza koristili su i privatni proizvođači metalnog alata, oružja, oruđa i raznih drugih predmeta.

Jedan od važnih arheoloških nalaza iz rimskog perioda su žrtvenici iz 3. stoljeća n. e, posvećeni božici Terra Mater, personifikaciji plodnosti tla. Ovi žrtvenici podizani su *pro salute* – za zdravlje i dobrobit različitih vladara tog perioda.

Rad željeznih rudnika u Ljubiji može se pratiti pomoću epigrafskih potvrda, pri čemu najstariji poznati zapis potječe iz 201. godine, govoreći o zakupu rudarskih područja (*ferrariae*) na Sani. Sa žrtvenika iz 209. godine poznato je da se na čelu rudarskog revira nalazio carski prokurator.

### Administrativno-pravni status rudnika 
Rudnici u zapadnoj Bosni imali su drugačiji status od rudnika na Drini, što je rezultiralo različitim administrativno-političkim položajem ovih regija. Na području rijeke Sane rudnici su bili carska imanja, dok su na Drini bili razvijeni municipaliteti. Vjerovatno je do ove razlike došlo zbog toga što je romanizacija na istoku bila intenzivnija, pa su naselja poput *Malvesiatiuma* (Skelani) i kasnije *Domavije* (Srebrenica) rano postala samoupravni gradovi.

Za obje regije ne postoje podaci o učešću domaćeg stanovništva u rudarskoj djelatnosti. Pretpostavlja se da je razlog tome dominantan položaj stranaca u rudarstvu i metalurgiji, dok je domaće stanovništvo imalo podređen položaj.

## Literatura 
* Esad Pašalić, GID BiH Sarajevo 1975, Sabrano djelo -Questiones de bello Dalmatico Pannonicoque
* Enver Imamović,   Sarajevo, 1977. - Antički kultni i votivni spomenici na području Bosne i Hercegovine

## Reference 
Stari Majdan
Kategorija:Željezno doba
Kategorija:Sanski Most
Crkva svetog Petra i Pavla u Ošanjićima

**Crkva sv. Petra i Pavla u Ošanićima**,  u općini Stolac,  Bosna i Hercegovina, crkva je Srpske pravoslavne crkve, i pripada Eparhiji zahumsko-hercegovačkoj i primorskoj. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. 
## Historija 
Crkva je podignuta prije 1505. godine. Njen ktitor bio je vojvoda Radosav iz porodice Hrabrena Miloradovića koji je i sahranjen u crkvi.
## Opis 
Crkva  u osnovi je trikonhalna. Trikonhos nije česta graditeljska forma u vremenu nastanka crkve u Ošanjićima, njihovo vrijeme nastanka datira ranije. Pripadaju centralnom tipu građevina, iako su često produžavane prema zapadnoj strani manjim ili većim pravougaonim prostorom. Vanjske dimenzije crkve, zajedno sa pripratom, iznose 13,60 m dužine i 5,35 m širine.

U priprati crkve su dvije nadgrobne ploče. Ispred samog ulaza u crkvu je anepigrafska ploča, dimenzija 80x130 cm, sa ugraviranim prikazom strijelca. Na drugoj ploči, dimenzija 86X156 cm,  nalazi se natpis: 
 
'**

Historičari nisu razriješili ko je bio Radoslav ovdje sahranjen, zato su se zadovoljili samo konstatacijom da je on “pripadnik porodice Hrabrena-Miloradovića”, čiji su članovi sahranjeni u Radimlji. U svakom slučaju, on je bio zaslužan za gradnju ili obnovu crkve.

Iza apside je nadgrobna ploča (dimenzija 1,68x1,08x0,23 m) ispod koje je sahranjena monahinja Marta 1572. godine.
 
**'

### Stolice 
Oko 80 m zapadno od crkve nalaze se, jedna uz drugu, dvije kamene stolice klesane u dvije žive krečnjačke stijene. Stolice su klesane prosječnom tehnikom.  Manja stolica je zapadno od veće i predstavlja mnogo grublji rad od veće. Obje imaju podnožišta, sjedište i naslon za leđa. Djelimično su oštećene zubom vremena.

Na njima je natpis. Prvi dio natpisa glasi:
 
''''
## Literatura 
* Marko Vego, Kulturni karakter nekropole Radimlje kod Stoca, zbornik sa simpozijuma «Srednjovjekovna Bosna i evropska kultura», Izdanje Muzeja grada Zenice III, Zenica 1973, 298
* Ljiljana Ševo, Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1978. godine, Biblioteka Baština, Banja Luka, 2002.

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Kategorija:Crkve u Stocu
O
Kategorija:Eparhija zahumsko-hercegovačka i primorska
Grob Moše Danona u Stocu

**Grob Moše Danona** nalazi se u općini Stolac, Bosna i Hercegovina. Godine 2003. s okolnim prostorom i havrom na Krajšini proglašen je nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine.

Spomenik je na lokalitetu Krajšina, na putu Stolac – Mostar, 2&nbsp;km udaljen od centra Stoca. Postavljen na postolje dimenzija 190 × 80 × 90&nbsp;cm. Dimenzije su 150 × 50 × 80&nbsp;cm. Sa sjeverne strane uklesan je drugi natpis na starohebrejskom.

Ovaj nadgrobni spomenik obilježava grob sarajevskog rabina Moše Danona, člana jevrejske zajednice s početka 19. stoljeća. Imenovan je hamambašijem 1815, a 15 godina kasnije, u vrijeme teških prilika za jevrejsku zajednicu na teritoriji Bosne i Hercegovine, pošao je pješke na put u Palestinu, želeći umrijeti i biti pokopan u Svetoj zemlji. Na tom putu je i umro, i to u blizini Stoca, na mjestu gdje je i sahranjen. Spomenik su mu podigli sunarodnjaci deset godina nakon njegove smrti.

Deset godina nakon Danonovey smrti ovo mjesto postalo je mjestom hodočašća Sefarda ne samo iz Bosne i Hercegovine nego i iz ostalih krajeva u kojima su Sefardi živjeli. Jednom godišnje na Danonov rođendan 14. juna i na datum njegove smrti počela bi njihova okupljanja. Stare fotografije iz vremena prije Drugog svjetskog rata prikazuju veliku masu ljudi okupljenu oko spomenika s natpisom. Iako je pripadao jevrejskoj kulturi, spomenik je bio poštovan i kod muslimana, a naročito kod derviša. Slično ovome hodočašću je hodočašće muslimana u tekiju na Buni u Blagaju.

Havra je od spomenika udaljena 35 m. Ona nije prostor za redovno obavljanje molitvi Jevreja nego je uobičajeno prostor za žaljenje, zajedničko oplakivanje.

## Literatura 
* Izet Rizvanbegović, "Stari jevrejski nadgrobni spomenik na Krajšini kraj Stoca", *Naše starine III*, 1956.

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Kategorija:Jevreji u Bosni i Hercegovini
Martinje (Gornji Petrovci)

[mini|280px|Martinje, tabla na ulazu u [Mađarska|Mađarsku]]
**Martinje** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Gornji Petrovci, regija Pomurska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Murska Sobota.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Martinje je imalo 119 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Krijz zrtef prve bojne, Martinja.JPG|križ posvećen poginulima u Prvom svjetskom ratu
Datoteka:Natpijs na krijzi, Martinja.JPG|natpis na križu

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Pomurskoj regiji
Matjaševci

mini|280px|Matjaševci, pogled na naselje i seosko groblje
**Matjaševci** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Kuzma, regija Pomurska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazili su se u sastavu stare općine Murska Sobota.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Matjaševci su imali 166 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Matjasevci4.JPG|seoske kuće
Datoteka:Matjasevci1.JPG|krajolik

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Pomurskoj regiji
Nuskova

mini|280px|Nuskova, kapela
**Nuskova** (, ) je naseljeno mjesto u sastavu općine Rogašovci, regija Pomurska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Murska Sobota.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Nuskova je imala 279 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:2010-5-Prekmurje Nuskova mineral water Spring.JPG|izvor mineralne vode
Datoteka:2011-6-Prekmurje Nuskova mineral water spring.JPG|detalj sa izvora

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Pomurskoj regiji
Podgradska džamija u Stocu

**Podgradska džamija u Stocu **, (poznata i kao džamija na Mejdanu, džamija u Maloj čaršiji, džamija Hadži Saliha Bure, Zulfikar-kapetanova džamija i džamija Alipaše Rizvanbegovića) nalazi se u Stocu, Bosna i Hercegovina. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Nalazi se u Maloj Čaršiji, na lijevoj obali Bregave pored Podgradske ćuprije u Stocu. To je prva džamija na koju se naiđe kada se iz pravca Mostara i Čapljine dolazi u Stolac. Prostor između Podgradske ćuprije i Podgradske džamije zvao se Mejdan (trgovačko središte).
## Historija 
Prvu džamiju u Podgradskoj mahali sagradio je 1732./1733. godine hadži Salih Buro iz Mostara, što je bilo uklesano na natpisu ploče iznad ulaznih vrata džamije. Na hronogramu je stajao i podatak da je džamija sagrađena na adi između dva kraka Bregave. Ta džamija je tokom vremena dotrajala pa je na istom mjestu, 1812./1813. godine, po oporuci svoga oca Mehmed Zulfikar-kapetana, Ali-paša Rizvanbegović sagradio novu džamiju, što je bilo napisano na drugom hronogramu uklesanom u ploču nad ulaznim vratima. Iz trećeg natpisa ispisanog tušem, postavljenog ispod prva dva tariha, vidljivo je da je 1890./1891. godine, Mehmed Ali-paša Rizvanbegović popravio Podgradsku džamiju. Tom prilikom popravljena je krovna konstrukcija i prezidana munara.

Džamija je minirana i srušena 1993. godine, a  obnovljena i zvanično otvorena u avgustu 2005. godine kada joj je vraćen prvobitni izgled zajedno sa munarom.
## Opis 
Vanjskie gabaritne dimenzije su 9,41 x 9,74 m. Zidana je od tvrdog kamena krečnjaka. Džamija je pokrivena četverovodnim krovištem šatoraste konstrukcije (izvorno je pokrov bio od kamenih ploča, dok je u zadnje vrijeme objekat pokriven crijepom). Iz mahfila se pristupa munari. Baza munare je zidana pravilnim tesancima, visoka je 7,91 m i četverougaonog je presjeka. U enterijeru molitvenog prostora nalaze se: kameni mihrab sa stalaktitnim ukrasima, kameni mimber, drveni ćurs i mahfil u širini cijele džamije, na koji se ne može pristupiti iz unutrašnjosti džamije, nego sa sofa.

Džamija nema formiran harem, a ispred džamije se nalazila česma i manji uzdignuti prostor na podzidu na kome su četiri para nišana. Ispred džamije se nalazila Hadži Burina čatrnja koja se punila i koju su, do 1908. godine kada je izgrađen vodovod u Stocu, koristili stanovnici mahala Podgrad i Zagrad.

  lijevo|mini|360x360piksel|Minber u Podgradskoj džamiji u Stocucentar|mini|331x331px|Enterijer Podgradske džamije u Stocu

## Literatura 
* Hamdija Kreševljaković, Kapetanije u Bosni i Hercegovini, IGKRO Svjetlost, Sarajevo 1977
* Mehmed Mujezinović, Islamska epigrafika u BiH, knjiga II – Istočna i Centralna Bosna, Sarajevo, 1998.
* Hivzija Hasandedić, El-Kalem, Sarajevo, 1990 –MUSLIMANSKA BAŠTINA U ISTOČNOJ HERCEGOVINI 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Džamije u Stocu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Arheološko nalazište Blagaj (Japra)

**Arheološko nalazište Blagaj na Japri** nalazi se u općini  Novi Grad, Bosna i Hercegovina.
U dolini rijeke Japre arheolozi su procijenili ostatke oko 2 miliona tone troske iz rimskog perioda, a oko nađenih ostataka ranokršćanske bazilike oko 200.000 tona. Željezna ruda se vadila i prerađivala još za vrijeme Ilira, u željeznom dobu, što potvrđuje tzv. ljubičasta troska.

U dolini Japre i njenih pritoka radile su velike talionice željeza od značaja za Rimsko carstvo. Najveći talionički pogoni (*officina ferraria*) bili su u Blagaj-Japri i Moslavarima, uz koje su se razvila i naselja. Odavde su se snabdjevali tvornice oružja. Području rudarsko-metalurškog distrikta pripadala je i Ljubija. Cjelokupno područje bilo je jedan prostrani *territorium metalli*, pod upravom carskog *fiskusa* sa sjedištem u Sisku.

Na rijetkim natpisima sačuvala su se samo imena doseljenika koji su kao stručnjaci djelovali u ferrarijama. Anonimno domaće stanovništvo bilo je uključeno u rad *ferraria* kao rudari, ugljeničari, kovači.

Pogone su nastavili koristiti Istočni Goti, snabdjevajući Langobarde u Panoniji. Naročit procvat rudarstva i metalurgije nastaje u Bizantiji za vrijeme Justinijana I, što se može predpostaviti po brojnim građevinama pogona.

### Arheološki nalazi 
U Moslovarima je nađen jedini reljef u Dalmaciji posvećen dolihenskoj teologiji. Dolihen je božanstvo koje štiti rudare i potiče iz Sirije. Spomenik je iz vremena dinastije Severa, čije je porijeklo (naročito njihovih žena) iz Sirije.

Tada je uz rudnik izgrađena i ranokršćanska bazilika, okrenuta svojim mozaicima ukrašenim pročeljem prema rudniku. Od namještaja sačuvan je plutej sa reljefnim prikazom krsta. Umjetnička oprema bazilike pripada bizantijskom stilu. 
#### Posude sa reljefnim prikazom zmije 
Posude se nalaze u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine. To su fragmenti keramičkih posuda sa tri ručke. Kod oba primjerka su omotane zmije, čije se glave spuštaju u zdjele na vrhu ručki. Zdjele su definirane kao kultne posude mitraističkog kulta, gdje je zmija imala određenu ulogu. Najsličnije analogije mogu se konstatirati u primjerku koji je nađen kod Ptuja u Sloveniji. Šire analogije našim primjercima pohranjene su u Kölnu, gdje se čuva zeleno glazirana rimska vaza sa reljefnim prikazima flore i faune.

Navedeni spomenici potvrđuju znatnu rasprostranjenost mitraističkog kulta, pri čemu se i dva keramička ulomka iz Japre mogu pripisati istoj kultnoj zajednici. Sljedbenici Mitre, svoje pristaše imali su i u rudarskom naselju u Japri. Datacija ulomaka, najvjerovatnije se uvjetno može precizirati najkasnije do prvih desetljeća IV stoljeća, kada kršćanstvo počinje postupno preuzimati primat.

## Literatura 
* Esad Pašalić, GID BiH Sarajevo 1975, Sabrano djelo -Questiones de bello Dalmatico Pannonicoque
* Enver Imamović,   Sarajevo, 1977. - Antički kultni i votivni spomenici na području Bosne i Hercegovine

## Reference 
j
j
Kategorija:Željezno doba
Crkva Pokrova Presvete bogorodice u Rudicama

**Crkva Pokrova Presvete Bogorodice u Rudicama ** nalazi se u općini  Novi Grad, Bosna i Hercegovina. Pripada Srpskoj pravoslavnoj crkvi, i  Eparhiji banjalučkoj. Sa školom/parohijskim domom,  proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

### Lokacija 
Naselje Rudice nalazi se oko 6,2km južno od Novog Grada, uz rijeku Unu i željezničku prugu Novi Grad – Bihać.

### Historija 
Crkva je podignuta oktobra 1888. Godine, ali je srušena zbog nesolidne gradnje. Ponovo je podignuta 1902. Godine,  za četiri mjeseca.
U austrougarskom periodu, naročito u posljednjim decenijama 19. i početnim decenijama 20. stoljeća, sagrađen je ili obnovljen veliki broj pravoslavnih crkava u Bosni i Hercegovini. Zajednička osobina većini ovih objekata je skromnost dimenzija i  jednostavnost arhitektonsko-oblikovnog izraza. Gradili su ih anonimni majstori, koristeći tipska rješenja.

### Opis 
Vanjske dimenzije crkve su cca . Ikonostas je izradio Ljubomir Gajić, akademski slikar iz Banje Luke 2008. godine i riječ je o manje razvijenom tipu ikonostasne pregrade. Ikone su izrađene u maniru ruskih ikona sa kraja 19. i početka 20. stoljeća, tehnikom ulje na platnu. Konstrukcija ikonostasa je jednostavna i izvedena u drvetu. Ukupne dimenzije ikonostasa su dužina 5,4m i visina 4m. Program ikonostasa je jednostavan, podjeljen u dva pojasa.
Unutar kompleksa sa crkvom i školom, podignut je i spomenik kralju Aleksandru Karađorđeviću (obnovljen 2008. godine), na mjestu gdje je nekada ranije postojao.

Na crkvi su u znatnoj mjeri primjetna oštećenja na fasadnim platnima, prouzrokovana vlagom.

## Literatura 
* Ljiljana Ševo,  Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1878. godine, Glas srpski, Grad Banja Luka, Banja Luka, 2002.

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Novom Gradu
Kategorija:Crkve u Novom Gradu
R
Kategorija:Eparhija banjalučka
Međunarodni aerodrom Esenboğa

**Međunarodni aerodrom Esenboğa** (IATA: **ESB**, ICAO: **LTAC**) (turski: Ankara Esenboğa Havalimanı) je međunarodni aerodroma koji opslužuje Ankaru, glavni grad Turske.
U prometu je od 1955. godine. U 2014. godini, aerodrom je opslužio više od 11 miliona putnika, od čega su 4,9 miliona bili domaći putnici. 4. je nacionalni aerodrom u pogledu ukupnog putničkog prometa (nakon Ataturk i Sabiha Gökçen aerodroma u Istanbulu i aerodroma u Antalyji) a treći po broju prevezenih domaćih putnika (poslije dva istanbulska međunarodna aerodroma).

## Opći podaci 
Aerodrom se nalazi sjeveroistočno od Ankare, oko 28 km od centra grada. Prometno je dobro povezan sa Kızılayem i općenito Ankarom.

Naziv aerodroma dolazi od naziva naselja Esenboğa, modernizovanog oblika od *Isen Buga*, timuridskog gospodara rata u vojsci Timur Lenka, čije su trupe naselile to područje tokom bitke za Ankaru 1402. godine.

Međunarodni aerodrom Esenboğa je nagrađen od strane *ACI Europe* kao najbolji evropski aerodrom a nagrada je uručena 17. juna 2009. u Manchesteru. Nagrada se dodjeljuje svake godine i to u 4 postojeće kategorije. Aerodrom Esenboğa je nagradu dobio u kategoriji aerodroma sa prometom između 5 i 10 miliona putnika godišnje. To je prvi put da je jedan turski aerodrom nagrađen od strane ove međunarodne organizacije.

## Statistika 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica aerodroma

Ankara
Nekropola Kalufi

**Nekropola Kalufi**, naselje  Krekovi, općina Nevesinje, nalazi se na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi su 22 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj. Nekropola je i nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Naselje Krekovi nalazi se na obroncima na južnom podnožju planine Crvanj. U tom području se nalaze i veća sela u Nevesinjskom polju.
## Opis 
Nekropola broji 462 stećka, od čega 295 ploča, 150 sanduka, 3 sljemenjaka i 14 antičkih spolija u sekundarnoj upotrebi. Prostire se na površini od oko 18000 m 2. Po tome je najveća nekropola stećaka u Bosni i Hercegovini.  Stećci su klesani od krečnjaka boljeg kvaliteta, većinom pravilno oblikovani, ali ima primjeraka slabije obrade i čak amorfnih. Ukrašeno je 14 ploča, 28 sanduka, 2 sljemenjaka, ukupno  44 spomenika.

Ukrasi na nekropoli Kalufi su ograničeni na nekoliko motiva kao što su: statusni motivi -  mač, štit kao heraldički znak, mač i štap; od simboličnih motiva - rozeta, polumjesec, plastične polujabuke  i krst: obični, sa dvostrukim poprečnim krakom ili sidrom na završecima krakova, i antropomorfni. Od dekrorativnih motiva ponavljaju se tordirani vijenci i krugovi. Zastupljene bordure na nekoliko spomenika su u vidu tordirane trake ili povijene lozice sa trolistovima. Raspored motiva je vrlo pojednostavljen. Najčešće se javljaju na vodoravnoj strani ploča ili sanduka, sami, a ponekad u kombinaciji najviše dva do tri motiva.

Arhitektonski motiv se javlja na jednom sanduku čije su sve uspravne plohe ukrašene “saracenskim” arkadama. Ljudske figure pojavljuju se na 2 spomenika: br.13 i 41- muška figura sa štitom i mačem. Najukrašeniji je sanduk br. 43 sa nekoliko urezanih scena: turnir, dvoboj, kolo i  lov.
## Također pogledajte 
* Stećci (svjetska baština UNESCO-a)
* Spisak Svjetske baštine u Bosni i Hercegovini

## Literatura 
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: “Veselin Masleša“, 1982. STEĆCI – KULTURA I UMJETNOST
* Marko Vego,  Sarajevo: Izdanje Zemaljskog muzeja, knjiga III, 1964.Zbornik srednjovjekovnih natpisa Bosne i Hercegovine. 
* Marko Vego, Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu,  XII,  Sarajevo, 1957., 127-141.Nadgrobni spomenici porodice Sankovića u selu Biskupu kod Konjica

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Nevesinju
Kategorija:Stećci u Nevesinju
Kategorija:Stećci svjetska baština u Bosni i Hercegovini
Čaršijska džamija u Stocu

**Čaršijska džamija u Stocu**, za koju se koriste imena Džamija sultana Selima Javuza, Stari mesdžid, Džamija na Staroj musalli, Džamija na Tepi, Džamija jedanest direka, Carski mesdžid, nalazi se u Stocu, Bosna i Hercegovina. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.
## Lokacija 
Nalazi se u središtu grada Stoca, i čini cjelinu sa Velikom tepom ispred nje.  
## Historija 
Ovu džamiju podigao je sultan Selim-han 1519. godine, što je vidljivo iz dva natpisa na turskom jeziku iznad njenog ulaza. Predstavlja jednu od najvećih bosanskohercegovačkih džamija sagrađenih u 16. stoljeću.

Srušena je u ljeto 1993. godine. Obnovljena je 2003. godine sa pripadajućim dvorištem i haremom, šadrvanom, čatrnjom i ogradnim zidovima.

## Opis 
Veličine njenih stranica iznose 18,30 m x 15,30 m. Unutrašnje dimenzije džamije su: 9,18 m x 16,37 m, a visina središnjeg molitvenog prostora je 4,72 m. Džamija u unutrašnjosti ima 11 stubova, pet na koje se oslanja središnja stropna greda i 6 stubova na koje se oslanja mahfil. Simbolično značenje broja 11 (11 duhovnih nasljednika poslanika Muhameda i 12. skriven, koji se čeka, i sl.) vrlo često je korišteno u arhitektonskim iskazima starih džamija.

Uz desni zid džamije je prigrađena kamena prizmasta munara visine 25,80 m.

Harem džamije izmijenjen je eksproprijacijom 1955. i razaranjima 1993. godine.
## Literatura 
* Ale Poljarević, Stolac, grad i arhitektura, neobjavljeni doktorski rad, Sveučilište u Zagrebu, 1991.  
* Džemal Čelić, Slovo Gorčina '82, Stolačka čaršija, Slovo Gorčina, Mostar, 1997. 
* Amra Hadžimuhamedović, Naslijeđe i identitet, Mogući pristupi obnovi historijskih gradskih područja u Bosni i Hercegovini s posebnim osvrtom na Stolac, Sarajevo, 1997. 
* Hamdija Kreševljaković, Kapetanije u Bosni i Hercegovini, IGKRO Svjetlost, Sarajevo 1977 
* Mehmed Mujezinović, "Kulturno naslijeđe", Sarajevo –Publishing, 3. izdanje, str. 61 – 65, 1998. -Islamska epigrafika Bosne i Hercegovine, knjiga 3 
* Hivzija Hasandedić, El-Kalem, Sarajevo, 1990 –MUSLIMANSKA BAŠTINA U ISTOČNOJ HERCEGOVINI 
## Reference 
## Literatura 
Kategorija:Džamije u Stocu
Kategorija:Nacionalni spomenici u Stocu
Stari grad Rmanj

**Stari grad Rmanj** nalazi  se pored obale rijeke Une, u naselju Martin Brod, Bihać, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Srednjovjekovni grad Rmanj podignut je krajem XIV ili početkom XV vijeka na ušću Unca u Unu, a postoje mišljenja historičara da ovaj stari grad datira iz XII vijeka. Po zapisima iz 1396 god. ovaj se grad nazivao Konuba. Gradski bedemi su porušeni do temelja, a sačuvala se samo obla kula visoka oko 10 metara, kod koje su etaže odvojene svodovima. U izvorima iz 1431. godine ugarski kralj Sigismund ga je založio Nikoli Frankopanu. Udovica Anža Frankopan je 1436. godine stanovala jedno vrijeme u Rmnju i potpisivala se kao kneginja Rmanjska. Sredinom XV vijeka dobio ga je Juraj Frankopan. U ovom se gradu 1451, spominje «sudac» i «bratstvo purgari“. Pod nazivom Rmanj, ovaj grad se spominje još 1504. godine među gradovima koje je trebalo popraviti i bolje utvrditi.

Rmanj je danas zapušten i u jako lošem stanju. Proglašen je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Literatura 
* GRAĐA ZA TOPOGRAFIJU LIČKO-KRBAVSKE ŽUPANIJE U SREDNJEM VIJEKU.' 9. Krbaoska župa ili Krbaua.

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Bihaću
R
Prosenjakovci

mini|280px|Prosenjakovci, luteranska kapela
**Prosenjakovci** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Moravske Toplice, regija Pomurska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazili su se u sastavu stare općine Murska Sobota.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Prosenjakovci su imali 178 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:SLO-Prosenjakovci1.JPG|nekadašnji granični prijelaz prema Mađarskoj
Datoteka:Matzenau 1412 W.jpg|ostaci zamka "Matzenau"

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Pomurskoj regiji
Crkva svetog Ante Padovanskog u Bihaću

**Crkva sv.Antuna Padovanskog** katolička je crkva u Banjalučkoj biskupiji i nalazi se u Bihaću, Bosna i Hercegovina. Ova crkva je posebna specifičnost Bihaća jer se u njemu nalaze tri katoličke crkve posvećene svetom Antunu Padovanskom.
 
## Prva crkva 
Prva crkva podignuta je 1266. godine kao gradska crkva pod upravom dominikanaca. Crkva je rađena u gotskom stilu.  Uz crkvu nalazio se i samostan. U crkvi su se nalazili grobovi, uglavnom pripadnika hrvatskog plemstva. Godine 1592. crkva je pretvorena u džamiju, pod imenom Fethija (Osvojena). Posmrtni ostaci plemstva su prebačeni pored džamije a nadgrobne ploče ugrađene u pod i prebačene 1894. godine u Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine u Sarajevu. Objekat džamije (crkve sv. Antuna), zajedno sa nadgrobnim pločama proglašen je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.  
## Druga crkva 
Gradnja nove crkve sv. Ante u Bihaću odvijala se u nekoliko faza.  U prvoj fazi, nova crkve sa zvonikom podignuta je na mjestu Žabela, u samom gradu. Gradnja se završila 1891. godine. Posmrtni ostaci hrvatskih velikaša su sa prostora kod prve crkve (džamije) prebačani u posebno izrađenu grobnicu, smještenu 50 metara kod druge crkve.

U drugoj fazi, 1899. godine, crkva je produžava za 11 m i dograđeno novo polukružno svetište. Restauracija crkve je završena 1913. U trećoj fazi od 1938. do 1941 godine,  ponovo je proširena i dozidan toranj. Godine 1941, tadašnja ustaška vlast naređuje da se do temelja poruši pravoslavna crkva i da se materijal sa nje iskoristi za proširivanje objekta katoličke crkve i doziđivanje tornja.

Saveznički avioni su 1943. godine bombardirali Bihać.  Među uništenim objektima nalazila se i crkva sv. Ante, od koje je, do današnjih dana, ostao sačuvan samo toranj i dio zidova. Zajedno sa grobnicom bihaćkog plemstva (grobnica hrvatskih velikaša) proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.   
## Treća crkva 
Danas u Bihaću postoji i treća crkva sv. Ante (župna) koja je izgrađena 1972. godine. To je crkva koja i danas služi za potrebe župljana grada Bihaća. Oktogonalnog je oblika. Na zvoniku se nalaze tri zvona. Godine 1977. u crkvu je postavljen križni put (terakota), te nešto kasnije bronzani kipovi. U ratu 1992-1995. godine crkva je pretrpjela oštećenja.
## Literatura 
* Radoslav Lopašić, Bihać i Bihaćka krajina, Zagreb 1890.
* Ferdo Šišić,  Vojvoda Hrvoje Vukčić Hrvatinić i njegovo doba, Zagreb, 1902
* Ćiro Truhelka, Sredovječni spomenici Bosanske Hrvatske, Hrvatsko kolo XXIII, Zagreb, 1942.
* Marko Vego,  Crkva sv. Ante (Fethija džamija), Naše starine, str. 255-268, 1954.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Župna crkva
* Crkva sv. Ante

Kategorija:Nacionalni spomenici u Bihaću
Kategorija:Crkve u Bihaću
B
Kategorija:Banjalučka biskupija
Radovci

**Slovenija**:

* Radovci (Grad), naselje u općini Grad, regija Pomurska

**Srbija**:

* Radovci (Požega), naselje u općini Požega, Zlatiborski okrug
Rankovci

**Bosna i Hercegovina**:

* Rankovci (Ljubinje), naselje u općini Ljubinje

**Slovenija**:

* Rankovci (Tišina), naselje u općini Tišina, regija Pomurska
Ratkovci

**Bosna i Hercegovina**:

* Ratkovci (Visoko), naselje u općini Visoko

**Slovenija**:

* Ratkovci (Moravske Toplice), naselje u općini Moravske Toplice, regija Pomurska
Čaplje (višeznačna odrednica)

* Čaplje, porodica ptica iz reda pelikanki.
* Čaplje (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most.
Ropoča

mini|280px|pogled na Ropoču
**Ropoča** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Rogašovci, regija Pomurska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Murska Sobota.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Ropoča je imala 210 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Iza, Ropoca.JPG|seoska kuća
Datoteka:Pogled iz zaselka Pretmar.JPG|pogled iz zaselka *Pretmar*
Datoteka:Wegweiser Ropoča.jpg|seoski detalj
Datoteka:Topolovje, Ropoca.JPG|topole

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Pomurskoj regiji
Selo (Moravske Toplice)

mini|280px|Selo, zvonik
**Selo** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Moravske Toplice, regija Pomurska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Murska Sobota.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Selo je imalo 265 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1952. iskazivano pod imenom **Selo v Prekmurju**.*

## Galerija 

Datoteka:Selo, Moravske Toplice - Kobiljski potok 1.jpg|Kobiljski potok
Datoteka:SLO-Landscape2.JPG|krajolik

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Pomurskoj regiji
Čaplja

**Čaplje** (lat. **Ardeidae**) su porodica ptica iz reda pelikanki. Većinu vrsta odlikuju duge noge, dug i špicast kljun te dug vrat. Ispod perja imaju gusto i mekano paperje. Za razliku od morfološki sličnih vrsta ptica iz nekih drugih porodica, kao što su rode, ždralovi i ibisi, koje lete sa ispruženim vratom, čaplje lete sa savijenim vratom. Čaplje obično žive uz obale slatkih voda, jezera, močvare i  rijeka te šumama mangrova, ali i uz morske obale.  Gnijezda prave blizu ili iznad vode, a polažu 3-7 jaja. Rasprostranjene su širom svijeta, osim na Antarktiku. Većina vrsta su stanarice ili skitalice, a manji broj vrsta su selice.

## Sistematika 
Postoje 64 vrste čaplji, koje su raspoređene u 3 podporodice: Ardeinae, Botaurinae, Tigrisomatinae, a prema nekim klasikacijama i podporodicu Cochleariinae.

### Podporodica Ardeinae
Rodovi:
* *Nycticorax* 
* *Nyctanassa* 
* *Gorsachius* 
* *Butorides* 
* *Agamia* 
* *Pilherodius* 
* *Ardeola* 
* *Bubulcus* 
* *Ardea* 
* *Syrigma* 
* *Egretta*

### Podporodica Botaurinae
Rodovi:
* *Zebrilus* 
* *Ixobrychus* 
* *Botaurus*

### Podporodica Tigrisomatinae
* *Cochlearius* 
* *Tigrisoma* 
* *Tigriornis* 
* *Zonerodius*

[mini|desno|Čaplja u [Zoološki vrt grada Zagreba|Zoološkom vrtu grada Zagreba]]
### Poznatije vrste čaplji 
* *Ardea cinerea* - Siva čaplja
* *Ardea purpurea* - Čaplja danguba ili crvena čaplja
* *Ardeola ralloides* - Žuta čaplja ili žuta čapljica
* *Botaurus stellaris* - Bukavac
* *Bubulcus ibis* - Afrička žuta čaplja
* *Egretta alba* - Velika bijela čaplja
* *Egretta thula* - Snježna čaplja
* *Egretta garzetta* - Mala bijela čaplja
* *Egretta gularis* (Bosc.) - Afrička crna čaplja
* *Ixobrychus minutus* - Čapljica voljak ili bukavčić
* *Nycticorax nycticorax* - Gak

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Čaplja na heronconservation.org
* Čaplja na "Internet Bird Collection"

Kategorija:Ptice
Lemerje

mini|280px|Lemerje, vatrogasni dom
**Lemerje** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Puconci, regija Pomurska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Murska Sobota.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Lemerje su imale 273 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Kapela svetega Križa, Lemerje.jpg|rimokatolička kapela "Sv. Križ"
Datoteka:Kapela Lemerje Spodaj.jpg|luteranska kapela

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Pomurskoj regiji
Stanjevci

**Makedonija**:

* Stanjevci (Sveti Nikole), naselje u općini Sveti Nikole

**Slovenija**:

* Stanjevci (Gornji Petrovci), naselje u općini Gornji Petrovci, regija Pomurska
Suhi Vrh

**Slovenija**:

* Suhi Vrh (Moravske Toplice), naselje u općini Moravske Toplice, regija Pomurska
* Suhi Vrh (Prevalje), naselje u općini Prevalje, regija Koruška

## Također pogledajte
* Vrh