Olovo (općina)

**Olovo** je naseljeno mjesto i sjedište istoimene općine u Bosni i Hercegovini.

## Geografija 
Olovo je smješteno 40&nbsp;km sjeveroistočno od Sarajeva, na magistralnoj cesti Sarajevo-Tuzla. U Olovu su još od Srednjeg vijeka poznata nalazišta olovne rude, po čemu je ovaj grad i dobio ime. U blizini Olova, je kanjon rijeke Stupčanice. Ova rijeka se u centru grada, pored samog banjsko-rekreativnog centra "Aquaterm", spaja sa rijekom Biošticom, te zajedno s njom sačinjava Krivaju koja teče dalje prema Zavidovićima. Općina Olovo se prostire na 407,8&nbsp;km2 i ima oko 11.000 stanovnika.

### Geografski položaj 
mini|desno|265px|Geografski položaj općine Olovo

## Historija 
**Historija Olova** obuhvata razvoj Olova kao rudarskog, trgovačkog, vjerskog i upravnog središta u slivu Krivaje. Historijski razvoj mjesta bio je tijesno povezan s eksploatacijom rude olova i drugih metala, prometnim vezama između srednje i istočne Bosne te ulogom franjevačkog svetišta i kasnijih osmanskih upravnih ustanova.

### Srednji vijek 
U historiografiji se Olovo ubraja među najznačajnija rudarska naselja srednjovjekovne Bosne, odmah iza Srebrenice. Privredna osnova naselja bila je eksploatacija olovne rude, a u izvorima se za olovo s ovoga područja navode i odrednice *plumbum dulce* i *plumbum subtile*, što upućuje na njegovu kvalitetu i tržišni značaj.

Olovo je istovremeno bilo i važno franjevačko središte. U vezi s olovskom crkvom i samostanom sačuvan je niz kasnosrednjovjekovnih tragova u dubrovačkim testamentima i drugoj građi, što potvrđuje njihovo mjesto u vjerskom i društvenom životu kraja.

### Osmansko doba 
Olovo je palo pod osmansku vlast 1463. godine. Uprkos političkoj promjeni, rudarstvo i carina nisu nestali; naprotiv, olovska carina nastavila je postojati i u osmanskom razdoblju, a rudnik je i dalje davan u zakup, što svjedoči o trajnoj privrednoj važnosti mjesta.

U osmanskom periodu Olovo je zadržalo lokalni značaj kao nahijsko središte. U kasnijim stoljećima rudarska djelatnost slabila je u odnosu na srednjovjekovni vrhunac, ali je mjesto ostalo važno po svome svetištu i regionalnoj saobraćajnoj funkciji.

Tokom 20. stoljeća urbano jezgro mjesta razvijalo se uz putne pravce i novije privredne tokove, dok je historijsko pamćenje Olova ostalo snažno vezano za rudarstvo, franjevačko svetište i starije lokalitete u okolini, posebno područje Bakića i Olovca.

Najžešća ratna dešavanja na području Olova zbila su se krajem 1993. i početkom 1994. godine. Prema studiji *Balkan Battlegrounds*, Vojska Republike Srpske je u okviru strateške ofanzive poznate kao *Drina 93* pokušala zauzeti Olovo i presjeći komunikacije između Tuzle, Sarajeva i srednje Bosne. Napadi, koji su uključivali snage iz više korpusa VRS-a, započeli su u novembru 1993. i obnovljeni su u januaru 1994, ali cilj zauzimanja grada nije ostvaren zbog otpora Armije Republike Bosne i Hercegovine i angažmana njenih rezervi iz više korpusa.

MKSJ je u predmetu *Radislav Krstić* zabilježio i širi ratni kontekst istočne Bosne, u kojem se Olovo pojavljuje kao jedna od općina zahvaćenih prisilnim kretanjima stanovništva i ratnim operacijama u zoni između Podrinja i središnje Bosne.

### Historijsko naslijeđe 
Historijsko naslijeđe Olova čine ostaci srednjovjekovne rudarske i gradske strukture, tradicija franjevačkog svetišta te brojni spomenici na području općine. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine među nacionalnim spomenicima u Olovu navodi, između ostalog, Crkvu Majke Božje sa pokretnom imovinom, više nekropola sa stećcima te druge lokalitete koji svjedoče o dugom kontinuitetu naseljenosti i kulturnog života olovskog kraja.

## Kultura 
[mini|desno|260px|[Crkva Uznesenja Marijina (Olovo)|Crkva Uznesenja Marijina]]
### Nacionalni spomenici 
## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva - općina Olovo 
### Nacionalni sastav stanovništva - naseljeno mjesto Olovo 
## Sport 
* Košarkaški klub " STUPČANICA " Olovo
* Nogometni klub " STUPČANICA " Olovo
* Sportski streljački klub Olovo

## Poznate ličnosti 
* Hasan Muratović, bosanskohercegovački poduzetnik i političar;
* Daniel Ozmo, umjetnik;
* Edin Višća, nogometaš.

## Literatura 
* Ljubomir Stojanović, Stare srpske povelje i pisma I/1, Beograd-S. Karlovci 1929, 171.
* Desanka Kovačević-Kojić, Gradska naselja srednjovjekovne bosanske države, Sarajevo 1978, 38, 61-62, 286, 297.
* D. Kovačević-Kojić, Franjevci u gradskim naseljima sredenjovjekovne Bosne, Radovi HDZU 3, Sarajevo 1995, 33-44.
* Hazim Šabanović, Bosanski pašaluk, Sarajevo 1982, 133, 183.
* Ruža Ćuk, Dubrovčani – zakupci carine u Olovu, "Zemlja Pavlovića. Srednji vijek i period turske vladavine", Banja Luka - Srpsko Sarajevo 2003, 247-258.
* Svjetlost Evrope u BiH, Sarajevo 2004, 30.
* Tristota obljetnica stradanja samostana i crkve u olovu (1704-2004), Sarajevo 2008.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Olovo

Kategorija:Gradska naselja u srednjovjekovnoj Bosni
Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Zeničko-dobojskom kantonu
*