open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arla Foods

**Arla Foods** je dansko-švedska mljekara koja je nastala spajanjem danske firme *MD Foods* i bivše švedske mljekare *Arla* 2000. godine. Ova kompanija je u vlasništvu 9.500 danskih i švedskih poljoprivrednika, čije sjedište se nalazi u Vibyu, predgrađu grada Århusa.

Arla Foods ima 18.000 zaposlenih radnika i godišnji obrt u 2006. godini od 45,5 milijardi danskih kruna (cca. 8,6 milijardi USD).
Kompanija je najveći proizvođač ekoloških mliječnih proizvoda na svijetu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Arla 

Kategorija:Kompanije osnovane 2000.
Mandarina

mini
**Mandarina** (lat. *Citrus reticulata*) je biljka iz porodice *Rutaceae*, a pripada rodu *Citrusa*.

## Karakteristike 
Drvo je više otporno na sušu, nego plod. Mandarina je nježna i lagano se ošteti hladnoćom. Kod dobro pripremljenih stabala za zimu, mrazevi do -4,5 °C ne uzrokuju značajne štete. Pri temperaturama između -4,5 °C i -6 °C može doći do oštećenja lišća i jednogodišnjih izboja, dok pri temperaturama ispod -10 °C može stradati cijelo stablo, sve do podloge. Najosjetljivija su mlada stabla, posebno ona do pet godina starosti. Može uspijevati u tropskim i suptropskim područjima. U Bosni i Hercegovini uspijeva u Trebinju, Neumu i dijelovima uz Neretvu.

## Hemijski sastav 
## Upotreba 
Mandarina je voće izrazito osvježavajućeg, slatkastog mirisa koje, osim što prija čulima, nudi brojne zdravstvene koristi. Njeno vlaknasto, bijelo tkivo između kriški – poznato kao lamela – bogato je topljivim vlaknima koja pomažu u snižavanju lošeg holesterola, regulaciji probave i smanjenju apetita. Jedna mandarina sadrži oko 8% preporučene dnevne vrijednosti vlakana, čak 85% vode, samo 64 kalorije i svega 0,3 grama masnoće, što je čini idealnom namirnicom za detoksikaciju organizma i mršavljenje. Redovnom konzumacijom mandarina jača se imunitet, usporava starenje kože, ubrzava metabolizam, olakšava zacjeljivanje rana, štiti vid i djeluje preventivno protiv raka, artritisa i degenerativnih bolesti.

Mandarine se mogu koristiti na različite kulinarske načine – sok se može istisnuti i piti, kriške dodati u salate, kombinovati s povrćem ili desertima. Odlično se slažu sa slatko-kiselim umacima, a mogu poslužiti i kao dekoracija na sladoledu ili se umakati u čokoladni fondue za profinjen desertni užitak.

## Mandarina u aromaterapiji 
Eterično ulje mandarine dobiva se hladnim prešanjem sirove kore ovog voća. Ulje je slatkastog mirisa koristi se za osvježavanje prostora, ali i pomaže kod cijelog niza tegoba:

* smiruje napetost i tjeskobu
* poboljšava rad jetre
* primjenom na kožu suzbija razvoj akni
* pomaže kod nesanice
* olakšava simptome reume i artritisa
* pomaže kod proljeva, zatvora i nadutosti

Eterično ulje mandarine koristi se u losionima za čišćenje i toniziranje kože, tokom trudnoće za sprečavanje strija te se dodaje u kupke za smirenje i opuštanje. Može se miješati s drugim uljima kao što su ulje klinčića, tamjana, lavande, muškatnog oraščića, cimeta i kadulje.

## Reference 
Kategorija:Voće
Kategorija:Sapindales
Vitezovi

mini|175px|Oznaka jedinice dok je bila u sastavu HOS-a
**Vitezovi** je bio naziv hrvatske paravojne jedinice tokom rata u BiH 1992-95.

## Hrvatske odbrambene snage 
Početkom rata u BiH, počinju se osnivati jedinice HOS-a. U srednjoj Bosni ih je bilo nekoliko a u Vitezu je organizirana jedinca pod imenom *Vitezovi*. Bila je veličine ojačane satnije ali manja od bojne. Zapovjednik joj je bio bojnik Darko Kraljević a zamjenik mu je bio Niko Križanac. Darko Kraljević je ujedno bio i zapovjednik HOS-a za srednju Bosnu. Jedinica je učestvovala u mnogim borbama sa srpskim paravojnim jedinicama i jedinicama Vojske Republike Srpske.

Sjedište jedinice bilo je u osnovnoj školi u Dubravici, mjestu u predgrađu Viteza.

## Hrvatsko vijeće odbrane 
mini|175px|Oznaka jedinice dok je bila u sastavu HVO-a
Nakon početka raspada HOS krajem 1992., jedinica *Vitezovi* u septembru prelazi u sastav Hrvatskog vijeća odbrane i dobija naziv '*Postrojba za posebne namjene "*Vitezovi*"*'.

Za vrijeme hrvatsko-bošnjačkog sukoba u srednoj Bosni jedinica *Vitezovi* je aktivno učestvovala u borbama protiv Armije BiH. Darko Kraljević je bio promaknut u pukovnika.

Ima dokaza da je jedinica bila pod direktnom komandom Darija Kordića, kao i samostalno djelovala u akcijama odbrane Viteza, ali i u akcijama pljačkanja civila u Vitezu, Busovači, trgovinom benzinom za vrijeme sukoba između Hrvata i Bošnjaka u Vitezu. 
Jedinica se smatra odgovornom za napade na bošnjačke civile, kao i za teroristički napad sa kamionom cisternom u Vitezu 18. aprila 1993. u kom je najmanje šest osoba poginulo, a ranjeno 50. Kamion bombu je prema izjavi britanskog  majora Friisa Pedersena, inicirao zapovjednik HOS-a Darko Kraljević.

Zbog raznih nekontroliranih akcija i nepoštivanja zapovjednog lanca HVO-a, jedinica je rasformirana sredinom januara 1994.

## Reference
Kategorija:Hrvatske odbrambene snage
Kategorija:Hrvatsko vijeće odbrane
Kategorija:Vitez
Kategorija:Bosanskohercegovačke paravojne formacije
Darko Kraljević

mini|desno|150px|Bista u Vitezu s poprsjem Kraljevića
**Darko Kraljević**, rođen je 1966. u Vitezu, u Bosni i Hercegovini.

## Biografija
Darko Kraljević, osim služenja u JNA, 1985-86. godine u rodu vojne policije u 99. četi Vojne policije u Zemunu u Komandi stana RV PVO, nema druge vojne izobrazbe. Iz JNA je izašao kao vodnik vojne policije. Za majora Hrvatskog vijeća odbrane proglašen je 1994. godine. Zapovjednik specijalne jedinice Vitezovi koja je bila sastavljena od bivših pripadnika HOS-a. Kraljević je poginuo 2. jula 1995. godine u prometnoj nesreći. Posmrtno je promaknut u čin brigadira.

## Kontroverze
Smatra se odgovornim za napade na bošnjačke civile, kao i za teroristički napad sa kamionom cisternom u Vitezu 18. aprila 1993. u kom je najmanje šest osoba poginulo, a ranjeno 50. Kamion bombu je prema izjavi britanskog  majora Friisa Pedersena, inicirao zapovjednik HOS-a Darko Kraljević.

## Reference 
Kategorija:Oficiri Hrvatskog vijeća odbrane
Kategorija:Oficiri Hrvatskih odbrambenih snaga
Kategorija:Biografije, Vitez
Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Umrli 1995.
Raiding

**Raiding** (mađ.: *Doborján*) je općina u okrugu Oberpullendorf u austrijskoj pokrajini Gradišću, do 1920. teritorijalno pripadala Mađarskoj, nakon čega je Trianonskim ugovorom prešla u posjed Austrije. 

Raiding je rodno mjesto slavnog romantičkog kompozitora Franza Liszta.

## Reference 
Kategorija:Gradovi u Gradišću
Kategorija:Okrug Oberpullendorf
Al-Mu'allim

'''Al-Mu'allim''' (ar. المعلم) je kompilacija ilahija izvođača Sami Yusufa objavljen 2003. u izdanju Awakening Recordsa. Ujedno je i naslov pjesme s albuma "Al-Mu'allim" koja je donijela ogroman uspjeh u Magribu i na Bliskom istoku . Yusuf kroz svoje pjesme na ovom albumu govori o tome da je musliman u današnjem svijetu. Sa ovim različitim muzičkim komadima sa albuma, Sami Yusuf je pobijedio na 15. Festivalu svjetske duhovne muzike u Fesu. Međutim, naslovna pjesma Al-Mu'allim ostaje jedan od najvećih hitova u karijeri Samija Yusufa.

## Spisak pjesama 
#

## Reference 
Kategorija:Islamska muzika
Kategorija:Albumi Samija Yusufa
Kategorija:Albumi iz 2003.
My Ummah

***My Ummah*** je drugi album Sami Yusufa. Izdat je u dvije verzije, "muzička verzija" i "instrumentalna verzija" u izdanju Awakening Recordsa. Album sadrži 15 pjesama. Prodano je između pet i osam miliona primjeraka albuma širom svijeta.

Pišući za *Arab Media and Society*, Christian Pond je raspravljao o sve većoj upotrebi instrumentacije u zapadnjačkom stilu u *My Ummah*, zapadnjačkim žanrovima poput rapa i upotrebi muzičkih spotova sličnih po stilu i sadržaju zapadnim umjetnicima kao što je Britney Spears, u odnosu na njegov prvi album.

## Spisak pjesama 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "My Ummah - Sami Yusuf" kompletni tekstovi

Kategorija:Islamska muzika
Kategorija:Albumi Samija Yusufa
Kategorija:Albumi iz 2005.
Sami Yusuf

**Sami Yusuf** (21. juli 1980.) je britanski pjevač, muzičar i kompozitor azerbejdžanskog porijekla. Rođen je 1980. u Teheranu u azerbejdžanskoj muzičkoj porodici, a odrastao je u Londonu. Otac mu je bio kompozitor i njegov prvi učitelj u muzici. U ranoj mladosti je naučio svirati nekoliko instrumenata. Muziku je studirao na jednoj od najprestižnijih svjetskih muzičkih akademija, Kraljevskoj muzičkoj akademiji u Londonu. Svoj muzički talenat odlučio je iskoristiti pokretanjem novog trenda duhovne muzike muslimana koji žive na Zapadu.

Sami Yusuf prakticira islam i kroz svoje pjesme prenosi poruku islama i hrabri muslimansku omladinu na Zapadu da bude ponosna na svoju vjeru i identitet.

Međunarodnu pažnju stekao je izdavanjem svog debitantskog albuma Al-Muʽallim 2003. Od 2020. objavio je osam studijskih albuma, pet live albuma i jedan kompilacijski album. Njegove studijske albume je uglavnom izdala Andante Records, a prva dva je izdala Awakening Records. Do 2016. prodao je preko 34 miliona albuma.

Pored engleskog, Jusuf je nastupao na arapskom, kurdskom, azerbejdžanskom, perzijskom, turskom, pandžabskom i urdu jeziku, ponekad u istom djelu, kao što je bio slučaj sa njegovim hitom "Hasbi Rabbi". Njegov rad je obilježen miješanjem različitih muzičkih stilova i žanrova, uključujući elemente sufijske, narodne i rok-muzike. Koristio je svoj višejezični i multi-instrumentalistički stil za rješavanje društvenih, duhovnih i humanitarnih pitanja. Kao priznanje za njegovu filantropiju, 2014, imenovan je za globalnog ambasadora Ujedinjenih nacija za Svjetski program za hranu.

## Diskografija 
### Studijski albumi 
### Live albumi 
### Kompilacijski albumi 
### Singlovi 
## Boravak u BiH 
Nekoliko puta je boravio u Bosni i Hercegovini, a učestvovao je na koncertu *Moj Ummete*, održanom u julu 2007. na stadionu Koševo u Sarajevu. U Sarajevu je u produkciji Hayat TV snimio spot za pjesmu *Munajat*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Oficijelna web stranica Sami Yusufa
* Intervju sa Sami Yusufom na NTV Hayat (Video bosanski)
* Intervju Sami Yusufa za Preporod
* Spot za pjesmu Munajat snimljen u Sarajevu (video)
* Sami Yusuf : musique.arabe (fr)

*
Kategorija:Britanski pjevači
Kategorija:Azerbejdžanski pjevači
Kategorija:Azerbejdžanski kantautori
Kategorija:Biografije, Teheran
Kategorija:Rođeni 1980.
Breskva

mini|desno|245px|Cvijet vinogradske breskve
**Breskva** (lat. *Prunus persica*) je biljka iz porodice *Rosaceae*. Porijeklom je iz Kine, a uzgaja se širom svijeta zbog sočnih plodova.

## Karakteristike 
To je listopadno drvo, naraste od 5–10 m i pripada potporodici *Prunoideae*. Zajedno sa bademom, uvrštena je u podred *Amygdalus* unutar reda *Prunus*.
Listovi su joj šiljati, dugi od 7–15&nbsp;cm i 2–3&nbsp;cm široki. Cvjeta rano, prije listanja. Cvijetovi su usamljeni ili u paru, 2,5 do 3&nbsp;cm u promjeru, ružičasti sa 5 latica. Plod je koštunjičav, sa jednom velikom sjemenkom zatvorenoj u tvrdoj košpici. Plod breskve ima žuto ili bjelkasto tijelo, vrlo ukusno, sa glatkom i mekanom kožom zavisno od sorte. Zajedno sa višnjama, šljivama i kajsijama, breskva spada u koštunjičavo voće.

## Historija 
Breskva nosi naučno ime *persica*, izvedeno od vjerovanja starih evropljana da su breskve porijeklom iz Perzije (današnji Iran). Današnji botaničari su postigli konsenzus, da je stvarno porijeko breskve Kina, a da je preko Perzije i Mediterana, stigla u Evropu takozvanim *Putem svile* davno prije nove ere.
Kultivirane breskve se dijele u dvije kategorije: one kod kojih je košpica slijepljena s tijelom ploda, i one kod kojih se košpica lako odvaja od tijela. Obje kategorije imaju bijelo ili žuto tijelo ploda. Breskve sa bijelim tijelom obično su veoma slatke i manje kisele, dok su žute obično više kisele, mada to zavisi od sorte.

## Hemijski sastav 
## Reference 
Kategorija:Voće
Kategorija:Prunus
Kontakt

* *Kontakt* (roman), roman Carla Sagana
* *Kontakt* (1997), izvorno *Contact*,  američka drama iz 1997, rađena je po istoimenom romanu

## Također pogledajte 
* Prvi kontakt
T-linijar (čvor)

*T-linijar, crtaći pribor
*T-linijar (fraktal), u matematici, fraktal dimenzije 2
* T-Square (softver), rani crtaći program
* T-Square (grupa), japanska jazz fusion grupa
* varijanta simbola u astrologiji
30 (višeznačnica)

*Faktorizacija broja **30**: 2 • 3 • 5
* Djelitelji: 1, 2, 3, 5, 6, 10, 15, 30
400px|mini|30 je kvadratni piramidalni broj.

* 30, godina nove ere
* 30 (broj), prirodni broj
* 30 (album), album američkog pjevača Harry Connick, Jr.
*30 je primorijalni i najmanji Giuga broj.
*poligon sa trideset strana se zove trikontagon.
*ikosahedron i dodekahedron su Platonska tijela sa 30 ivica. Ikosidodekahedron je Arhimedansko tijelo sa 30 tjemena, i Tutte–Coxeter graf je simetrični graf sa 30 tjemena.
*E8 ima Coxeterov broj 30.
*30 je Harshad broj.

*atomski broj cinka je 30
*Messierov objekat M30
*broj dana koje imaju kalendarski mjeseci:april, juni, septembar i novembar
* 30 je najmanji broj godina američkog senatora
Fable

***Fable*** je videoigra koja je izašla za PC i za konzolu Xbox. Izdata je 14. septembra 2004. Dobro je primljena kod igrača i kritke zbog zanimljive priče i dobrog gameplaya. Kreator igre je Peter Molyneux. Muziku je napravio Russel Shaw.

## Gameplay 
U igri, igrač kontroliše lika iz trećeg lica. Preko tastatature lik priča sa ljudima, koristi predmete i bori se sa neprijateljima. Fable polazi od toga da sve što junak radi, utiče na njega. Ako puno bude jeo, postaće debeo, ako se ne bude dobro borio imaće ožiljke, ako bude ratnik imaće velike mišice, a ako previše pije, postaje pijanica.
Možete da birate odjeću, tetovaže, oružje, ali će heroj biti odraz onoga šta je. Vaš lik isto bira između dobra i zla. Ubijanje čudovista i spasavanjem ljudi dobija dobre poene, a činiti zločine, ubijati nevine i pomagati bandite će mu donijeti zle poene. Ako je dobar, imaće plavu kosu,  oreol  iznad glave i ljudi ce ga voljeti. Ako je zao, imaće rogove, crnu kosu, i svi ce ga se plašiti. Također možete kupovati kuće i radnje. Možete živjeti u njima ili ih iznajmiti nekome. Možete kačiti svoje trofeje na zidove.

## Sticanje moći i iskustva 
Tokom igre, heroj skuplja iskustvene poene da bi postao jači, brži, lukaviji. Poeni su podijeljeni u četiri grupe: Generalne, poene Snage, poene vještine, i poene Magije. Generalne poene stičete ubijanjem neprijatelja i završavanjem zadataka. Poene snage stičete boreći se mačem, poene vještine ubijajući lukom i strijelom, poene magije koristeći magiju. Nove moći plaćate poenima u Gildi Heroja.
Albion, svijet radnje igre, veoma je sličan srednjovjekovnoj Engleskoj. Ljudi žive u malim gradovima i selima. Najveći grad je Bowerstone, kojim upravlja Bowerstone Mayor.

## Likovi 
* **Heroj** je lik kojim upravljate, ali njegovo ime nikad nije pomenuto, iako možete kupiti titule kao Hood, Ranger, Arseface i druge.
* **Gospodar gilde** je jedan od najstarijih živih heroja. On je veoma moćan, i obučava mlade heroje. Tokom igre daje igraču uputstva. Smatra da heroji treba sami da izaberu između dobra i zla. Pri kraju igre, igrač ima opciju da ga ubije i uzme mu dušu.
* **Maze** je stari čarobnjak. On spašava heroja, kada su u njegovom djetinjstvu banditi uništili njegovo selo i vodi ga u Gildu. Maze pomaže heroju. Međutim, na kraju saznajemo da je on pomogao banditu Jacku Bladesu da uništi selo. Heroj onda ima zadatak da ga ubije.

Kategorija:Videoigre
T-linijar (fraktal)

mini|T-linijar, osma iteracija
**T-ravnalolinijar** je fraktal fraktalne dimenzije 2, te prvi topološke dimenzije. Ime je dobio po crtaćem priboru.

## Konstrukcija 
Počnimo od kvadrata (zvat ćemo ga graničnim kvadratom), bijele boje na slici ispod, i od njega oduzmimo kvadrat upola kraće stranice smješten u sredinu graničnog kvadrata, crne boje (prva iteracija). Granični kvadrat podijelimo na četiri jednaka kvadrata i ponovimo postupak (druga iteracija). Svaki od ta četiri kvadrata podijelimo na još četiri itd. T-ravnalomlinijarom zovemo **granicu** crne i bijele površine.

Datoteka:T-Square fractal (evolution).png

## Osobine 
T-ravnalo je beskonačno duga kriva, ali ona okružuje konačnu površinu. Dužina krive nakon prve iteracije jest 4, ako uzmemo da granični kvadrat (vidi iznad) ima dimenzije 2 &times; 2, a površina 1. Nakon prve iteracije od prvog kvadrata ostaju 4 dužine dužine po \frac{1}{2} te se dodaju još 4 kvadrata s dvije stranice dužine \frac{1}{2} i dvije deljine \frac{1}{4}, pa je to 2 + 6 = 8. Površina se poveća za \frac{3}{4} (četiri dodatna kvadrata površine \frac{1}{4}, ali bez svoje jedne četvrtine). Nakon druge iteracije, dužina krive jest 2 od prvog kvadrata, 3 od kvadratâ iz prve iteracije (od svakog od četiri kvadrata ostaje \frac{3}{4}) te 9 od novih kvadrata (dužina granice svakog od 12 kvadrata jest \frac{3}{4}), dakle 2 + 3 + 9 = 14. Površina se povećava za \frac{9}{16} (svaki od 12 kvadrata ima površinu \frac{3}{64}). Prema tome, nakon beskonačnog broja iteracija, dužina krive je beskonačna, a površina, prema formuli za sumu geometrijskog reda, četiri puta veća od prvog kvadrata, odnosno jednaka površini graničnog kvadrata:
:1 + \frac{3}{4} + \frac{9}{16} + \cdots = \frac{1}{1-\frac{3}{4}} = 4.

## Također pogledajte 
* Fraktal
* Beskonačno guste krive

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Fraktali
Kajsija

**Kajsija** ()  ili **marelica**, kao i japanska i sibirska kajsija, biljka je iz porodice *Rosaceae* (ruže) i podroda *Prunus* porodice *Prunus*. Poznata je još kao *Armeniaca vulgaris* ili "armenska šljiva", s obzirom na to da su stari Rimljani smatrali da potječe iz Armenije. Drugi izvori, kao npr. ruski genetičar Nikolaj Ivanovič Vavilov lokalizira genetsko porijeklo u Kini, što poriču drugi izvori tvrdeći da je kajsija kultivirana u Indiji 3.000. p. n. e.

## Etimologija 
Riječ kajsija je u bosanskom i drugim južnoslavenskim jezicima došla iz turskog jezika (). Drugo ime, marelica (), vuče porijeklo iz njemačkog bavarskog govornog područja, koje se koristi u Austriji i Bavarskoj.

## Karakteristike 
[mini|desno|225px|Drvo kajsije u centralnoj [Turska|Turskoj.]]
Kajsija je listopadno drvo srednje veličine, guste, široke krošnje. Može narasti do visine od 8–12 m. Listovi su joj srcoliki, malo zašiljeni na vrhu, dugi približno 8&nbsp;cm, a široki 3–4 cm. Cvjetovi su bijeli ili ružičasti. Plod joj je sličan breskvi ili nektarini, žute ili narandžaste boje, ponekad s crvenim sjajem. Površina ploda glatka je i gotovo bez dlačica. Kajsije su koštunjičavo voće, u sredini ploda je tvrda košpica, koja sadrži sjemenku.

## Rasprostranjenost 
Kajsija je bila poznata još za vrijeme Rimljana. Danas se uzgaja u cijelom svijetu, najviše u Iranu, Turskoj i zemljama Mediterana. Iako se smatra da je kajsija suptropska biljka, ona je više prilagođena regionima s hladnim zimama. Tako npr. kajsija može da podnese temperature i do -30°C, ali limitirajući faktor u rastu kajsija su proljetni mrazevi. Pošto cvjeta vrlo rano, rani mrazevi mogu uništiti cvijet kajsije. Kajsiju su prenijeli u Ameriku španski misionari. Danas se najviše uzgaja u Kaliforniji, Washingtonu i Utahu. Najveći svjetski proizvođač sušenih kajsija je Turska.

## Upotreba 
mini|desno|240px|Sušene kajsije
mini|desno|240px|Cvijet kajsije
Kajsija se koristi u proizvodnji džemova, sokova, marmelada, kompota, rakije, sirćeta i likera. Marmelada od kajsija je sastojak saher-torte. Sjemenka kajsije se upotrebljava u proizvodnji poznatog italijanskog likera, *amaretta* međutim, zbog visokog sadržaja amigdalina (cijanogenetski glikozid, koji se pod djelovanjem enzima raspada u otrovnu cijanovodoničnu kiselinu (HCN)) od oko 8%, ne preporučuje se upotreba većih količina sjemenki.

## Hemijski sastav 
## Vanjski linkovi 
* Gorko sjeme kajsije  — informacije o upotrebi sjemena kajsije (engl.)
* O Maltajskoj kajsiji

## Reference 
Kategorija:Voće
Kategorija:Rosaceae
Kategorija:Prunus
Pervez Musharraf

mini|desno|250px|Pervez Mušaraf
**Pervez Mušaraf** (Urdu: پرويز مشرف); (New Delhi 11. augusta 1943 -  Dubai 5. februar 2023) je penzionisani pakistanski general i političar. Bio je predsjednik Pakistana u periodu 2001. - 2008., kada izlazi iz politike, i odlazi u UK, u egzil.

Na vlast došao vojnim udarom 12. oktobra 1999. Predsjednikom je proglašen 20. juna 2001. Smatra se saveznikom Sjedinjenih Država u borbi protiv terorizma.

Dana 3. novembra 2007. proglasio je vanredno stanje u Pakistanu što je dovelo do haotičnog stanja u zemlji. Pakistanski Vrhovni sud je odbio prihvatitu njegovu odluku, što je policiji dalo povoda da zauzme zgradu Vrhovnog suda. 
## Povratak iz egzila i suđenje 
Penzionisani general Mušaraf vratio se u martu 2013. u Pakistan da bi učestvovao na opštim izborima 11. maja i da bi, kako je rekao, spasio zemlju od kolapsa, medjutim izborni dan provodi u kućnom pritvoru, u svojoj vili u Islamabadu , i ubistva Akbara Bugtija, pobunjeničkog vođe u pokrajini Balučistan na jugozapadu zemlje. Buto je ubijena u atentatu u decembru 2007. godine u Ravalpindiju. Niko nije osuđen za njeno ubistvo, uprkos dugotrajnom sudskom postupku. U izvještaju Ujedinjnih nacija 2010. navedeno je da je smrt Benazir Buto mogla da bude spriječena i optužena je Mušarafova vlada da joj nije pružila adekvatnu zaštitu. Njen sin, Bilaval Buto Zardari, koji vodi Pakistansku narodnu partiju, optužio je Mušarafa za njeno ubistvo.

## Također pogledajte 
* Liberalizam

## Reference 
* http://www.slobodnaevropa.org/content/news/24993849.html
* http://www.slobodnaevropa.org/content/news/25026027.html
* 

Kategorija:Rođeni 1943.
Kategorija:Umrli 2023.
Kategorija:Pakistanski političari
Kategorija:Biografije, New Delhi
Kategorija:Predsjednici Pakistana
Luka (Srebrenica)

**Luka** je naseljeno mjesto u općini Srebrenica, Bosna i Hercegovina. Luka je ujedno i sjedište mjesne zajednice koja obuhvata naseljeno mjesto Krušev Do.

## Historija 
U samom mjestu, kao i njegovoj okolini, postoji veći broj neukrašenih srednjovjekovnih bosanskih stećaka, koji su bili dio životne kulture starih bogumila. Tako npr. postoji zaseok pod nazivom "Grebnice" (tj. Grobnice), gdje je evidentan znatan broj neukrašenih stećaka, što govori o kontinuitetu življenja na tom području.

Tokom rata u Bosni i Hercegovini, Luka je bila "odsječena" od matične opštine i bila je u sastavu male bosanske enklave Žepa, koja je odoljevala udarima daleko nadmoćnijeg neprijatelja. Za vrijeme rata u julu 1995, Luka je bila posljednje mjesto u ovoj enklavi koje su četnici okupirali, stanovnike protjerali (a neke i pogubili), imovinu opljačkali i spalili sve stambene i ekonomske objekte. Danas, život u ovoj mjesnoj zajednici polahko se vraća, i tek je oko 70 obnovljenih kuća.

## Stanovništvo 
## Privreda 
Osnovne privredne djelatnosti ovog kraja oduvijek su bile poljoprivreda, stočarstvo, šumarstvo i prerada drveta. Ovo područje, također ima dobre pretpostavke za razvoj planinskog turizma, lova i ribolova.

## Mjesna zajednica 
Naselje Luka je i sjedište istoimene mjesne zajednice koja obuhvata naseljena mjesta: Luka, Krušev Do, Benina ravan, Crni Vrh, Gabelja, Grad, Gvozde, Buševica, Poljina, Podravan, Rađenje, Rašak, Ravne rupe, Vukeljin stan, Zabarnica, Homar, Mahala, Nadpolje, Podoslavnik, Poretak, Surduk.

## Također pogledajte 
* Vukoljin Stan

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Srebrenica
Zova

**Zova**, **zohva** ili **bazga** () je biljka iz porodice *Adoxaceae* koja raste u Evropi, sjeverozapadnoj Africi i jugozapadnoj Aziji.

## Naziv 
Lokalni nazivi koji još se koriste su: zohva, bazga, abzov, bažoina, bazag, bazdov, bazgovina, crna zova, bazovika, belika, boz, buzovka, zovik, zoha, zovljika, zofa, budzova.

## Karakteristike 
Zova je listopadni žbun, rjeđe drvo, koje naraste od 4–6 m, rjeđe do 10 m. Listovi su joj poredani u parove, dugi od 10–30&nbsp;cm. Zova je hermafroditna biljka. Cvjetovi su grupisani u velike strukove, promjera 10–25&nbsp;cm. Pojedini cvjetovi su bijeli, promjera 5–6&nbsp;mm, sa 5 latica. Cvjeta sredinom ljeta. Plod je mala tamna bobica, 3–5&nbsp;mm u promjeru, grupisana u velikim grozdovima. Raste na sunčanim mjestima, i na vlažnim i na suhim zemljištima.

## Upotreba 
Cvijet zove se obično koristi za pravljenje sokova, čajeva i slično. Plod zove jedu mnoge ptice. Neki je smatraju korovom. Plodovi zove su jestivi nakon kuhanja, ali svi ostali dijelovi biljke su otrovni zbog velike količine kristala kalcijum oksalata

## Reference 
* Blanchan, Neltje: *Wild Flowers: An Aid to Knowledge of our Wild Flowers and their Insect Visitors*,  2002, Project Gutenberg Literary Archive Foundation
* Rushforth, K. *Trees of Britain and Europe*, 1999, HarperCollins .

## Reference 
Kategorija:Dipsacales
Kategorija:Zova
Kategorija:Flora Evrope
Kategorija:Flora Sjeverne Amerike
Kategorija:Flora Azije
Kategorija:Ljekovito bilje
Kategorija:Otrovne biljke
Hurma

**Hurma** ili **datula** (lat. - *Phoenix dactylifera*) jeste plod palme *Phoenix dactylifera*, koja pripada porodici *Arecaceae*. Uzgaja se isključivo zbog svojih jestivih plodova. Pošto ima dugu historiju kultivacije, njeno porijeklo je nepoznato. Pretpostavlja se da potiče iz oaza sjeverne Afrike, a moguće i jugozapadne Azije.

## Karakteristike 
To je drvo srednje visine, visoko 15–25 m. Iz jednog sistema podzemnih korijena često niče nekoliko stabala. Grane su igličaste, duge 3–5 m, sa oko 150 listova na svakoj. Listovi su dugi 30&nbsp;cm, široki 2&nbsp;cm. Promjer cijele krošnje iznosi od 6–10 m.

## Upotreba 
Plodovi hurme se jedu svježi ili suhi, a mogu biti i punjeni orasima, lješnjacima, marcipanom ili suhim narandžama. Od nje se prave razna slatka jela: kompoti, džemovi, sirupi, med (zvani *dibs*), sirće i vino.

## Sorte 
* amer (amir) hajj
* barhee (barhi) (po arap. *barh*, vrući vjetar)
* deglet nour
* derrie (dayri) – iz južnog Iraka
* empress
* halawy („slatka“)
* hayany – iz Egipta
* iteema – obično iz Alžira
* khadrawy (arap. *zeleno*)
* khalasah
* maktoom
* medjool (arap. *nepoznato* –porijeklom iz Maroka)
* sayer
* thoory
* zahidi

## Hemijski sastav 
## Vanjski linkovi 
* Savjeti za uzgajanje palmi kod kuće (njem.) 
* Palme u Evropi (njem.) 

Kategorija:Voće
Kategorija:Liliopsida
Jedna si jedina

"**Jedna si jedina**" bila je nacionalna himna Republike Bosne i Hercegovine.

Tekst je napisao Dino Merlin, na instrumentalu sevdalinke "S one strane Plive", a kao himna je bila usvojena 24. novembra 1995. godine i bila je aktuelna sve do 1998. godine kada je zamjenjena današnjom himnom Bosne i Hercegovine, "Intermezzo".

## Tekst 
:Zemljo tisućljetna
:Na vjernost ti se kunem
:Od mora do Save
:Od Drine do Une

:Jedna si jedina
:Moja domovina
:Jedna si jedina
:Bosna i Hercegovina

:Bog nek' te sačuva
:Za pokoljenja nova
:Zemljo mojih snova
:Mojih pradjedova

:Jedna si jedina
:Moja domovina
:Jedna si jedina
:Bosna i Hercegovina

:Teško onoj ruci
:koja ti zaprijeti
:Sinovi i kćeri
:za te će umrijeti

:Jedna si jedina
:Moja domovina
:Jedna si jedina
:Bosna i Hercegovina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Jedna i Jedina* (vocal) WAV file

Kategorija:Himne Evrope
Kategorija:Državne himne
Kategorija:Bivše državne himne
Kategorija:Republika Bosna i Hercegovina
Kategorija:Simboli Republike Bosne i Hercegovine
Poprad

**Poprad** je grad na sjeveru Slovačke u podnožju Visokih Tatra i deseti je najmnogoljudniji grad u Slovačkoj s približno 51.000 stanovnika.

Aerodrom *Poprad-Tatry* je međunarodni aerodrom i nalazi se izvan grada. Poprad je polazište za *Tatra željeznice* (poznate na slovačkom kao *Tatranská električna železnica*), koje sačinjavaju posebni uskotračni vozovi (tramvaji) koji međusobno povezuju naselja u Visokim Tatrama s Popradom. Glavne željezničke linije povezuju Poprad s drugim odredištima u Slovačkoj i šire, i posebno, postoje direktne veze od Poprada do Praga.

Poprad, kao grad u blizini najpoznatijih zimskih turističkih odredišta na Tatrama, već se dvaput bezuspješno kandidirao za organizaciju Zimskih olimpijskih igara (2002. i 2006). Poljska i Slovačka predale su zajedničku kandidaturu za organiziranje ZOI 2022, ali su je kasnije povukle.

## Historija 
Područje je pripadalo Kraljevini Mađarskoj od 10. vijeka, a vjerovatno je isprva bilo naseljeno slavenskim doseljenicima. U 13. vijeku doseljavaju se Karpatski Nijemci i postaje uglavnom njemački grad pod nazivom *Deuthchendorf* ("njemačko selo"). Od 1412. do 1770., kao jedan od gradova okruga Szepes, Poprad je prodan od Kraljevine Mađarske Kraljevini Poljskoj, što je rezultiralo jakim poljskim utjecajem na daljnji razvoj grada.

Poprad se prvi put spominje u dokumentima koji datiraju iz 1256. i bio je tokom 690 godina (do 1946.) samo jedno od nekoliko susjednih naselja koja trenutno čine moderni grad. Ostali dijelovi općine su *Matejovce* (prvi put se spominje 1251.), *Spišská Sobota* (1256), *Veľká* (1268.) i *Stráže pod Tatrami* (1276.). Najznačajniji od ovih originalnih gradova bio je Georgenberg (ili Szepesszombat, sada: Spišská Sobota), koji je očuvao svoju dominantnu poziciju u području sve do kraja 19. vijeka.

## Stanovništvo 
Broj stanovnika je  (.).

### Etnička pripadnost 
### Religija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt     

Kategorija:Gradovi u Slovačkoj
Spandau (čvor)

*Spandau, gradska četvrt grada Berlina 
*Spandau Ballet, britanska muzička grupa iz 1980tih
* Spandau, lokalitet u Berlinu
* zatvor Spandau
* Spandau Citadel, renesansna tvrđava u Berlinu
* Berlin-Spandau, željeznička stanica u Berlinu
* Maschinengewehr 08, poznata kao Spandau, standardna automatska puška njemačke armije iz 1. Svjetskog rata
:* MG 42, automatska puška njemačke armije iz 2. Svjetskog rata
Kivi (voće)

mini|'Soreli'
**Kivi** (lat. *Actinidia deliciosa*) je biljka iz porodice *Actinidiaceae* porijeklom iz Kine.

## Karakteristike 
Kivi (odnosno *Actinidia deliciosa*) je čvrsta, drvenasta, listopadna biljka puzavica. Listovi stoje naizmjenično, a izgled listova varira zavisno od sorte: široki ili izduženi, ovalni ili srcoliki. Donja strana listova je obrasla mehkim dlačicama.
Kivi je dvodomna biljka, što znači da ima muške i ženske cvjetove na zasebnim jedinkama. Cvjetovi stoje pojedinačno ili u cvatovima, koji izrastaju iz baze lista. Cvjetovi su bijeli, veliki od 4–5&nbsp;cm, ugodnog mirisa.
Plodovi su ovalni ili jajasti, dugi do 8&nbsp;cm i široki do 5&nbsp;cm. Kora im je tanka, obrasla malenim dlačicama. Obično su smeđe, rijetko zelene boje. Tijelo ploda je sočno, staklasto, i zavisno od sorte svijetlo do tamno zeleno.

## Historija 
Kivi je porijeklom iz južne Kine, gdje je proglašen "*nacionalnim voćem*". Odatle se proširio na Novi Zeland, početkom 20. vijeka, gdje su zasađene prve plantaže oko grada Avondale 1924. godine. Tek 1940-tih počinje se uzgajati za potrebe tržišta. Danas je najveći proizvođač kivija Italija, a slijede Novi Zeland, Čile, Francuska, Grčka, Japan i Sjedinjene Američke Države.

## Hemijski sastav 
Izvor: *USDA National Nutrient Database for Standard Reference*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kako je kivi dobio ime (engl.)

Kategorija:Voće
Kategorija:Ericales
Trešnja

**Trešnja** (lat. *Prunus avium*) jest drvo iz porodice *Rosaceae*. U nekim krajevima Bosne naziva se još i *ašlama* ili *hašlama*.

## Karakteristike 
Trešnja je listopadno drvo, naraste od 15 do 32 m visoko, a obim stabla iznosi do 1,5 m. Kora drveta je glatka. Listovi su joj jednostavni, ovalni, dugi od 7 do 14&nbsp;cm, a 4–7&nbsp;cm široki, mat zelene boje. Cvjeta rano u proljeće, u isto vrijeme kad i lista. Cvjetovi su grupisani u cvatove, od po 2 do 6 cvjetova. Pojedinačni cvjetovi su bijeli sa pet latica. Oprašuju ih pčele. Plod trešnje je crvena bobica, 1–2&nbsp;cm u promjeru, zavisno o sorti. Zrije krajem proljeća. Unutar ploda nalazi se mala košpica, u kojoj se nalazi sjeme. Duga je 8–12&nbsp;mm, široka 7–10&nbsp;mm, a debela 6–8&nbsp;mm.

## Upotreba 
Plod trešnje jedu brojne ptice, sisari, a dosta se koristi i u ljudskoj ishrani. Trešnju su poznavali ljudi još u bronzano doba, oko 2000. prije nove ere. U 8. vijeku prije nove ere trešnja se već kultivira u Turskoj i Grčkoj. Danas je trešnja raširena po cijelom svijetu, u mnogobrojnim sortama i varijacijama.

## Galerija

Cvjetovi trešnje lyonske.jpg|Cvjetovi imladi listovi
Trešnja lyonska u cvatu.jpg|Drvo u cvatu 
Trešnja (germersdorfska).JPG|Plodovi na grančici

Kategorija:Voće
Kategorija:Prunus
Christopher Judge

**Douglas Christopher Judge** je američki glumac afričko-američkog i čeroki porijekla. Rođen je 13. oktobra 1967. godine u Los Angelesu  Kalifornija. Pohađao je Univerzitet u Oregonu sa nogometnom stipendijom kao igrač u *Pacific Ten Conference*.

Jedna od prvih uloga je bila 1990. godine u seriji MacGyver sa Richard Dean Andersonom. Njegova najpoznatija uloga je uloga Teal'ca u seriji Stargate SG-1. Autor je nekoliko epizoda Stargate SG-1. Posuđivao je glas za neke animirane crtane filmove i videoigre uključujući glas Magneta u animiranoj seriji X-Men: Evolution.

Jedini je originalni Stargate SG-1 lik koji se pojavljuje u spin-off seriji Stargate Atlantis.

Judge je posudio glas za Zodaka u He-Man and the Masters of the Universe* crtanom filmu.

Vjeren je sa glumicom i modelom Giannom Patton. Ima četvero djece: Christopher, Cameron, Catrina i Chloe.

## Filmografija 
* *Stargate: Continuum* (2008)
* *Stargate: The Ark of Truth* (2008)
* *Stargate Atlantis* (2007)
* *A Dog's Breakfast* (2006) 
* *Personal Effects* (2005) 
* *Andromeda* (2003) 
* *He-Man and the Masters of the Universe* (2002)
* *Just Cause* (2002) 
* *Romantic Comedy 101* (2001)  
* *Freedom* (2001) 
* *First Wave* (2001) 
* *Out of Line* (2001)  
* *Action Man (2000)*
* *X-Men: Evolution* (2000)
* *Stargate SG-1* (1997 - 2007)
* *The Fresh Prince of Bel-Air* (1995) 
* *Sirens* (1994-1995)  
* *House Party 2* (1991)  
* *Cadence* (1990) 
* *Bird on a Wire* (1990) 
* *MacGyver'' (1990)

## Vanjski linkovi 
* 
* Unofficially and Unequivocally Christopher Judge

Judge, Christopher
Borovnica (višeznačna odrednica)

* Borovnica, biljka iz porodice *Ericaceae*

**Bosna i Hercegovina**

* Borovnica (Prozor-Rama), naselje u općini Prozor-Rama.
* Borovnica (Zavidovići), naselje u općini Zavidovići.

**Slovenija**

* Borovnica (Slovenija), naselje i općina u regiji Srednjoj Sloveniji
Jadi mladog Werthera

mini|250px| 1774 
***Jadi mladog Vertera*** djelo je o pasivnom, sentimentalnom nezadovoljstvu osjećajnog, ali preosjetljivog junaka svog doba, koji bježi od svijeta no ne može da izbjegne okove koje mu nameće društvo. On se onda potpuno okreće od ljudi i tone u prirodu. Ovo je jedan od najznačajnih Geteovih ljubavnih romana u svjetskoj književnosti, osjećajnu i lirsku sjetnu ispovijest
najtajnijih duševnih raspoloženja i najintimnijeg duševnog bola, za kakvu se prije toga nije znalo, a kakva se ni poslije toga neće čuti, već što je na isto tako neuporediv način pisac uspio da u opis jedne ljubavne tragedije sažme sve velike probleme svog vremena u borbi za razvoj ličnosti.

Goethe, međutim, ne iznosi samo Verterovu ljubavnu tragediju, već u tok radnje upliće i priču ostavljene djevojke koja je u očajanju potražila smrt u talasima rijeke,
zatim seoskog sluge nesretno zaljubljenog u gazdaricu, udovicu, koga izbacuje
iz kuće, a on ubija drugog slugu, suparnika u ljubavi, i- kao četvrto-
pisara kod Lotina oca, koji se savladava i ne kazuje svoju ljubav, ali zato poludi, pa ga najprije zatvaraju u ludnicu, a onda puštaju
kao bezopasnog. Gete na taj način svoju ljubavnu historiju
prikazuje u nekoliko uporednih tokova, od kojih svaki preliva na drugi
način, ali svi se tragično završavaju. Razni ljudi različito reaguju
u istoj situaci, no u suštini sve ih pokreće ista sila.

Ipak, Verter se ne ubija samo iz ljubavi nego i zbog društvene
uvrede koja mu je nanijeta. Upravo zbog toga roman prerasta
okvire obične ljubavne historije i postaje značajan dokument o
društvenim prilikama jedne epohe. Kroz Verterovu ljubavnu strast, kako se ona razvija i neminovno vodi u katastrofu, Gete ustvari pokazuje
nerješivu protivrječnost između razvoja ličnosti i društva toga
doba, onog predrevolucionarnog, polufeudalnog , sitnodržavnog-
apsolutističkog u kome je građanstvo, doduše predstvljalo
glavnu snagu, ali je plemstvo još držalo svoju vlast u rukama.

Tema: Ljubavni i životni jadi mladića koji svijet ne shvata ozbiljno, i njegov život postaje slijepo slijeđenje strasti.
Ideja:
# *Ne možeš određivati svoju ljubav to tvoje srce čini*
# *Svako ko voli veći je čovjek*
# *Pokušati oduprijeti se ljubavi je isto kao i pokušati preplivati okean*

## Također pogledajte 
* Romantizam
* Sturm und Drang

## Vanjski linkovi 
* http://gutenberg.spiegel.de/buch/die-leiden-des-jungen-werther-3636/1
Kategorija:Njemačka književnost
Kategorija:Epistolarna književnost
Pasijonka

**Pasijonka** (lat. *Passiflora caerulea*) je biljka puzavica koja potiče iz južnog Brazila i Argentine, gdje je poznata pod imenom *Pasionaria* ili *Mburucuyá*

## Karakteristike 
Odrvenjela loza može narasti od 15–20 m, opire se o drveće. Listovi su naizmjenični, petoprsti poput palme 10–18&nbsp;cm dugi i široki. Cvijet je kompleksan, oko 10&nbsp;cm u promjeru, sa pet latica, bjeličaste boje. Plod je ovalan, narandžasto-žute boje 6&nbsp;cm dug i 4&nbsp;cm u promjeru, sadrži mnogobrojne sjemenke slične naru.

## Upotreba 
Kultivirana je širom svijeta. Rijetko se jede svježa. Spravlja se čaj od njenih cvjetova, te navodno ima svojstva ublažavanja stresa i nervoze. Međutim, u lišću ima cijanogenetskih glikozida, te su oni otrovni.

## Hemijski sastav 
## Reference 

Datoteka:Passiflora_caerulea_flower,_2007.jpg|Cvijet
Datoteka:PassifloraCaerulea-bud-100k.jpg|Cvijetni pupoljak
Datoteka:PassifloraCaerulea-overv-100k.jpg|Pasijonka, narasla uz zid
Datoteka:Passiflora caerulea (2005 10 08) - vrucht open (2).jpg|Plod

Kategorija:Voće
Kategorija:Malpighiales
Višnja

mini
**Višnja** (lat. *Prunus cerasus*) je drvo iz porodice *Rosaceae* a pripada rodu *Prunus*, zajedno s trešnjom i šljivom. Raširena je po velikom dijelu Evrope i jugozapadne Azije.

## Karakteristike 
Drvo višnje je manje od trešnje, naraste od 4–10 m, te su joj grane tanje i kraće od trešnje. Plod joj je kiselkast i opor.

## Upotreba 
Plodovi višnje se manje upotrebljavaju od trešanja, zbog svoje kiselosti. Često se od nje pravi liker i druga alkoholna pića. Poznat je veliki broj sorti višanja.

## Historija 
Kultivirana višnja je selektirana od raznih divljih vrsta *Prunus cerasus*. Prve kultivirane vrste su se pojavile na obalama Kaspijskog i Crnog mora, a bila je poznata starim Grcima u 3.vijeku p. n. e. Bila je dosta popularna kod Perzijanaca i Rimljana, koji su je raširili po cijelom carstvu. U Ameriku je stigla odmah po doseljavanju prvih kolonizatora.

## Također pogledajte 
* Maraska

## Vanjski linkovi 
* Višnja (njem.)
* Galerija slika (njem.)

Kategorija:Voće
Kategorija:Prunus
Električne instalacije

mini|Električne instalacije

**Električne instalacije** se izvode u stambenim objektima, poslovnim prostorima, industriji, poljoprivrednim dobrima, gradilištima i na mnogim drugim objektima.https://web.archive.org/web/20131008160646/http://www.etfos.unios.hr/upload/OBAVIJESTI/obavijesti_strucni/12687eir_ppei_0809.pdf

Postoje sljedeće vrste instalacija: elektroenergetske, gromobranske, telekomunikacione i signalne. Elektroenegetske instalacije se izvode kako bi se osiguralo napajanje potrošača električnom energijom. Gromobranska instalacija se postavlja u cilju zaštite ljudi i objekata od štetnog djelovanja atmosferskog električnog pražnjenja. Telekomunikacijske instalacije omogućavaju prijenos podataka.

Postoje sljedeće vrste telekomunikacijskih instalacija:https://web.archive.org/web/20140514030501/http://virtual.arhitekt.hr/I/IZII/Istalacije_II_Elektr_dizala.pdf 
* telefonske instalacije
* instalacije interfona
* instalacije zajedničkih radio i TV-antena 
* instalacije interne televizije 
* instalacije razglasa
* instalacije računarskog sistema
* instalacije centralnog sistema časovnika

U signalne instalacije spadaju:idabg.weebly.com/uploads/5/4/0/0/5400352/elektrine_instalacije_i_osvjetljenje.pdf 
* instalacije električnog zvonca
* instalacije protivpožarnog sistema 
* instalacije protivprovalnog sistema i instalacije poziva u hotelima i bolnicama

Signalne i telekomunikacione instalacije su srodne i očekivati je da će daljim razvojem tehnike doći do njihovog integrisanja.

Elektroenergetske i gromobranske instalacije spadaju u grupu instalacija jake struje, dok se telekomunikacione i signalne instalacije ubrajaju u instalacije slabe struje.
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20131008160646/http://www.etfos.unios.hr/upload/OBAVIJESTI/obavijesti_strucni/12687eir_ppei_0809.pdf
* https://web.archive.org/web/20140514030501/http://virtual.arhitekt.hr/I/IZII/Istalacije_II_Elektr_dizala.pdf
* https://docs.google.com/viewer? idabg.weebly.com/uploads/5/4/0/0/5400352/elektrine_instalacije_i_osvjetljenje.pdf

Kategorija:Elektrotehnika
Abdullah Zeneli

**Abdullah Zeneli** (Kosovo, 1952) je pjesnik, prozni pisac, prevodilac, te urednik izdavačke kuće Buzuku iz Prištine.

Jedno vrijeme je studirao matematiku da bi se zatim opredijelio za književnost, diplomirajući na prištinskom Filološkom fakultetu – književnost i albanski jezik. Od 1973. radio u izdavačkoj kući *Rilindja*, gdje doprinosi afirmaciji izdavačke djelatnosti na albanskom jeziku učestvujući na mnogim sajmovima knjige (zagrebački *Interliber*, slovenski, beogradski sajmovi itd.) pa i u inostranstvu (Frankfurt, Brisel).

Godine 1990. osnovao prvu samostalnu izdavačku kuću *Gjon Buzuku* (po imenu prvog albanskog autora iz 1555. godine) koja je do sada objavila oko 400 naslova.

## Djela
Objavio je tri knjige: dvije sa kratkim pričama *Gryka e Drinit* (Rilindja, Priština, 1990) i * Odiseu i Bjeshkëve të Nemuna* (Buzuku, Priština, 1997), te *Toka shqiptare* (Nositi - D.I.J.A. Poradeci, Pogradec - Albanija, 2000), prozno-poetske bilješke tokom boravka na Kosovu za vrijeme sukoba 1999. godine (prevođena i na rumunski, *Glia albaneză*, Bukurešt, 2007).

Preveo je sa hrvatskog roman *Trojanski Konj* savremenog pisca Velje Barbierija (Rilindja, Priština, 1988).

Zeneli se bavi književnom polemikom, te je poznat kao bezkompromisan polemista, zatim kao član Asocijacije književnika Kosova, osnivač Asocijacije izdavača Kosova, koordinator Prištinskog sajma knjige (od 1999. godine).

Kategorija:Rođeni 1952.
Kategorija:Kosovski pisci
Brusnica

**Brusnica** (lat. *Vaccinium vitis-idaea*) je biljka iz porodice *Ericaceae*.

## Karakteristike 
Patuljasti gusti žbun, naraste od 10 do 40 cm. Ima ovalne listove, koji su poredani u parovima i naizmjenično, tamno-zelene boje. Na vrhu izdanaka vise u grozdovima bijeli, rjeđe crvenkasti pojedinačni cvjetovi, zvonastog oblika. Cvijetovi su četveročlani, a kod drugih vrsta iz roda *Vaccinium* petočlani. Krajem augusta i početkom septembra iz cvjetova nastaju prvo bijeli plodovi, a kasnije pocrvene.

## Rasprostranjenost 
Pošto je brusnica veoma otporna na hladnoću i mraz (do -40&nbsp;°C), rasprostranjena je u većem dijelu sjeverne hemisfere, od krajeva sa umjereno-kontinentalnom klimom, sve do arktičkog kruga (71° sjeverne širine). Voli sunčana i suha mjesta i kisela tla sa humusom, a podnosi i manje hranjiva pješčana tla i sjenovite dijelove šume.

## Hemijski sastav 
Brusnica sadrži mnogo organskih kiselina, provitamina A (beta karoten), vitamina B grupe (B1, B2, B3) te mnogo minerala. Pored ovog, sadrži benzolnu kiselinu, koja služi kao prirodni konzervans kao i oko 30 jedinjena fenola i polifenola. Sjemenke brusnice sadrže omega-3 masne kiseline.

Izvor: *EU NWKRL 90/496/EWG*

## Upotreba 
U Skandinaviji i Baltičkim zemljama, sakupljaju se u prirodi, a koriste se uglavnom u obliku džema, pekmeza, kompota i sirupa. U medicini čaj od brusnice se koristi za razne oblike upale urinarnog trakta.

Kategorija:Voće
Kategorija:Ericales
Kurkumin

mini|Keto oblik
mini|Enol oblik
**Kurkumin** je prehrambeni aditiv označen E-brojem **E100**.

Prirodno je žuto bojilo biljnog porijekla biljke Kurkume (vrsta ingvera, začina u indijskoj kuhinji).

Smatra se bezopasnim, osim kod osoba koje imaju problema sa žučnim kamencima. U pojedinim slučajevima može izazvati alergiju. Istražuje se njegova upotreba u zaštiti od raka.
## Halal status 
Ovaj emulgator je halal ako je u obliku praha ili granula. Mešbuh je ako se koristi u tečnom stanju. Rastvarači moraju biti halal također. Haram je ako je prikriveni sastojak svinjska mast, koja je inače osnovni emulsifikator u suhoj smjesi.
## Reference 
## Vanjski linkovi
* E100: Curcumin
* http://www.halal.ba, podaci o E-brojevima (bos.)
* Zusatzstoffe-Kurkumin
* UK_Food_Guide-Curcumin 

*Ovo je kratki članak o aditivima u hrani, molimo, dopunite ga.* 50px|riboflavin

Kategorija:Fitohemikalije
Kategorija:Aditivi sa E-brojem
Kategorija:Prehrambene boje
Crveni luk

**Crveni luk** (*Allium cepa*) ili *crni luk* je dvogodišnja zeljasta biljka iz porodice *Alliaceae*.

## Karakteristike 
U zavisnosti od metode sadnje, razlikuju se zimske i ljetne sorte luka. Ljetne sorte luku se siju u rano proljeće, a vade u augustu ili septembru. Te sorte su čvršće, konzistentnije i mogu se duže skladištiti. Zimske sorte se siju u avgustu, ostaju tokom zime u tlu, te tokom proljeća i ranog ljeta narastu i sazriju. Ove sorte su blaže, mekše te se kraće mogu skladištiti.
Crveni luk ima jednostavnu lukovicu iz koje raste široki, šuplji, zeleni listovi, nazvani *perjanice* (*pera*), koji se također upotrebljavaju u ljudskoj ishrani. Tek u drugoj godini formiraju se cvjetovi na uspravnoj zelenoj stabljici, sakupljeni u obliku kugle. Cvjetovi su sitni, dvousno, zeleno-bijeli.

## Hemijski sastav 
Crveni luk sadrži enzim alliinazu i aminokiselinu izoalliin, koji sadrži sumpor, a oba spoja se raspadaju u nagrizajući propantial-S-oksid. Kada ovaj spoj dospije u oči, nadražuje očne nerve, te izazivaju lučenje suznih žlijezda.

Izvor: Souci/Fachmann/Kraut. *Deutschen Forschungsanstalt für Lebensmittelchemie*, 5. izdanje, 1994

## Nutiritivni sastav 
Većina sorti luka sastoji se od približno 89 % vode, 9 % ugljikohidrata (uključujući oko 4 % šećera i 2 % prehrambenih vlakana), oko 1 % proteina, dok je sadržaj masti zanemariv. Luk sadrži male količine esencijalnih nutrijenata i ima energetsku vrijednost od oko 166 kJ (40 kilokalorija) na 100 g. Zahvaljujući svom intenzivnom i karakterističnom okusu, luk značajno doprinosi aromi jela, a pritom ne povećava njihov kalorijski sadržaj.

## Historija 
200p|mini|Cvjetovi luka
Crveni luk potječe iz zapadne i srednje Azije, vjerovatno iz današnjeg Afganistana. On je jedna od najstarijih biljaka koje su ljudi počeli uzgajati, prije više od 5000 godina. Upotrebljavali su ga kao ljekovitu i začinsku biljku. U starom Egiptu tokom izgradnje piramida koristio se kao sredstvo plaćanja, a pronađen je i u grobnici faraona Tutankhamona. Spomenut je i u Hamurabijevom zakoniku.

## Vanjski linkovi 
Luk u ishrani (njem.)

## Reference 
Kategorija:Povrće
Kategorija:Asparagales
Klasični japanski jezik

**Klasični japanski jezik** (jap. *chūko nihongo*) naziv je za japanski jezik korišten između 794. i 1185, u razdoblju poznatom kao Period Heijan. On je nasljednik starojapanskog.

## Historija 
Budući da je starojapanski preuzeo i prilagodio kinesko pismo za pisanje japanskog jezika, tokom klasičnog perioda pojavila su se dva nova pisma: hiragana i katakana. Ovaj razvoj uprostio je pisanje i donio novo doba u književnosti s klasicima, kao što su Priča o Gendžiju (源氏物語, *Genji Monogatari*), Priča o sjekaču bambusa (竹取物語; *Taketori Monogatari*), Priče o Isi (伊勢物語, *Ise monogatari*) i mnoge druge.

## Fonemi 
Glavne fonološke promjene su karakteristika ovog perioda.

## Fonetika 
### Vokali 
*/a/: [a]
*/i/: [i]
*/u/: [u]
*/e/: [je]
*/o/: [wo]

### Konsonanti 
#### /k, g/
/k, g/: [k, g]

#### /s, z/
Teorije za /s, z/ uključuju [s, z], [ts, dz] i []. Moglo je varirati u zavisnosti od sljedećeg vokala, kako to biva u modernom japaskom.

#### /t, d/
/t, d/: [t, d]

#### /n/
/n/: [n]

#### /h/
/h/ je nastavio fonetički postojati kao []. Postojao je jedan izuzetak: U 11. stoljeću međuvokalno /h/ izgovaralo se kao ].

#### /m/
/m/: [m]

#### /y/
/y/: [j]

#### /r/
/r/: [r]

#### /w/
/w/: [w]

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Japanski jezik
Argeta

mini|Argeta tuna|189x189piksel
**Argeta** je pašteta, proizvod slovenske kompanije Droga Kolinska. Radi se o prehrambenom proizvodu od tune, kokošjeg, purećeg ili goveđeg mesa.

Argeta se prodaje u mnogim državama u Evropi, na Bliskom istoku i širom svijeta.

Brend je nastao 1957. godine u fabrici Argo u Izoli (Slovenija). Prvobitno se zvala "Argo pašteta", a ime Argeta dobila je 1963. godine.

Droga Kolinska je slovenačka kompanija sa sjedištem u Ljubljani, a nju je 2010. godine kupila Atlantic Grupa. Argeta je zadržala svoj identitet i proizvodne pogone u Sloveniji (Izola) i Bosni i Hercegovini (Hadžići).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.tehnologijahrane.com/knjiga/otpadne-vode-prehrambene-i-fermentacione-industrije

## Također pogledati 
* Droga Kolinska
* Argeta

Kategorija:Hrana