open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dvorana Mejdan

**Sportsko-kulturno-privredni centar Mejdan** (SKPC Mejdan) je multifunkcionalna sportska dvorana sa pratećim poslovnim centrom u Tuzli. SKPC Mejdan je otvoren 2. oktobra 1984. godine. Nalazi se u zapadnom djelu Tuzle između brda Ilinčice i južne gradske saobraćajnice. Centar je dobio naziv Mejdan po istoimenom naselju u kojem je smješten. Mejdan je trenutno dom OKK Sloboda i RK sloboda, ali se koristi i za odigravanje međunarodnih utakmica i mečeva u različitim sportovima, kao i za organizaciju različitih sportskih takmičenja. Centar se koristi i kao koncertna ili pozorišna dvorana, te za organizaciju privrednih sajmova i konferencijskih skupova. Unutrašnjost je podjeljena na veliku i malu dvoranu, kuglanu, trening salu, poslovno-trgovinski centar, sale za sastanke i ostale prateće sadržaje. Kuglana sadrži šest automatizovanih staza i ima kapacitet od 200 posjetilaca. U zavisnosti od manifestacije kapacitet velike dvorane je od 3.000 do 8.000 sjedećih mjesta. Dvorana je opremljena rasvjetnim tijelima jačine 2.100 luksa, univerzalnim semaforom, press kabinama i centrom, svlačionicama, garderoberom i sportskom ambulantom.

### Mala dvorana 
Mala dvorana SKPC Mejdan ima borilište veličine 44x24 metara, a gledalište ima kapacitet od 700 do 2.200 gledalaca u zavisnosti od manifestacije. Uz malu dvoranu se nalaze teretana, trening sala, svlačionice i sportska ambulanta. Trening sala se uglavnom koristi za borilačke sportove, te je dimenzija 19x9 metara.

### Poslovni centar 
Poslovno-trgovinski centar SKPC Mejdan se proteže na 2.000 m2 i nudi poslovne prostore različitih namjena poput butika, frizerskih salona, ugostiteljskih objekata, prodavnica sportske opreme i slično. U sklopu poslovnog centra SKPC Mejdan nalaze se sala za sastanke i svečani salon kapaciteta 80 i 60 mjesta.

## Također pogledajte 
* Spisak dvorana u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:Građevine u Tuzli
Trtična kost

**Trtična kost**, **trtica** ili **repna kost** () jest savijena, polusavitljiva kost u donjem kraju kičme (kičmenog stuba). Kod majmuna i ljudi, predstavlja zakržljali rep.

Trtica se sastoji se od tri do pet sukcesivno nanizanih manjih repnih (koksignih) kičmeni pršljenova. Prvi je relativno dobro definirani pršljen koji je povezan s krstačnom kosti, a posljednji predstavlja mali koštani nodul ili čvor.

Kičmena moždina završava se upravo iznad trtice. Kod mladih odraslih osoba, trtični pršljenovi međusobno se spajaju, a u kasnijem životnom dobu, trtica se može spojiti s krstačnom kosti.

Odgovarajuća struktura kod drugih kičmenjaka, kao što su ptice, također se može nazvati trticom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Skeletni sistem
Karlična kost

220px|mini|desno|Desna karlična kost 
**Karlična kost**, **bočna kost** ili **pelvična kost** je velika glatka kost, koja je stješnjena u centru karlice i proširirena iznad i ispod. Kod nekih kičmenjaka (uključujući i ljude prije puberteta), sastoji se od tri kosti, a to su:
***ilium** (bočna ili crijevna kost),
***ishium** (sjedna) i
***pubis** (preponska ili stidna).

Dvije karlične kosti se spajaju na stidnoj simfizi i zajedno sa krstačnom kosti i trticom grade kosturnu komponentu karlice, koja okružuje karličnu šupljinu. Povezane su sa krstačnom kosti, koja je dio osovinskog skeleta, u sarkoilijačnom zglobu. Svaka karlična kost je povezana sa odgovarajućim femurom (bedrenom kosti), formirajući primarnuj vezu između kostiju donjih ekstremiteta i aksijalnog skeleta, preko velikog kuglastog zgloba u kuku.

## Struktura
Karlična kost odraslih se formira od tri kosti: karlične, sjedne i stidne kosti. Na rođenju, ove tri komponente kosti su odvojene hijalinskom hrskavicom. One se međusobno vežu hrskavicom u obliku slova **Y**, u acetabulumu. Do kraja puberteta tri kosti se spajaju, a osifikacija traje  do životne dobi od 25 godina.

Dvije karlične kosti se međusobno zglobljavaju u stidnoj simfizi. Zajedno sa krstačnom kosti i trtičnom kosti, kosti kuka čine karlicu

## Funkcija
[thumb|right|Muška [karlica, formirana od lijeve i desne karlične kosti krstačne i trtične kosti.]]
[thumb|right|Ženska karlica je šira od muške, što olakšava porođaj.
**[Musculus semitendinosus polazi od donje medijalne udubine na kvrgi išjatične kosti, preko tetive, koja je zajednička sa dugom glavom *musculus biceps femoris*; također polazi i od aponeuroze koja povezuje susjedne površine dva mišića za ekstenziju od oko 7,5&nbsp;cm, od polazišta.
**Musculus semimembranosus* polazi od donje i medijalne udubine na kvrgi sjedne kosti.

;Prednji dio bedra 
**Musculus rectus femoris* se javlja sa dvije tetive: jedna, prednja ili ravna, od prednjeg donjeg karličnog trna; druga sa zadnje strane ili se reflektira od ureza iznad ruba acetabuluma.
**Musculus sartorius nastaje od tetivnih vlakana iz prednjeg gornjeg karličnog trna. 
;Ramenski mišići
**Musculus latissimus dorsi* se veže ia karlični greben i nekoliko mjesta na kičmi i rebrima.

## Dodatne slike

Gray242.png|Ženska karlica
Hip bone animation.gif|Položaj karličnih kostiju (crveno)
Gray235.png|Desna karlična kost – vanjska površina 
Gray236.png|Desna karlična kost – unutrašnja površina 
Gray341.png|Lijevkarlični zglob (s otvorenim krovom acetabuluma i karlice)
Slide12DEN.JPG|Karlična kost – medijalno 
Slide14DEN.JPG|Karlična kost – lateralno

## Također pogledajte
*Karlica
*Kuk
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Kosti karlice
Kategorija:Nepravilne kosti
Kategorija:Skeletni sistem
Kategorija:Karlica
Stidna kost

**Stidna kost** ili **preponska kost**, poznata i kao **pubična kost** (lat. *pubis*) – kod kičmenjaka – je trbušni i prednja, od tri glavne kosti karlice.

## Struktura
Preponska kost je pokriven slojem masti, koji je pokriven stidnim mostom (*mons pubis*).
Anatomski se može podijeliti na tijelo, gornju I donju stidnu granu.
*Kod žena, stidna kost je naprijed na mokraćovodnoj spužvi.
*U stidnoj simfizi se zglobljavaju lijeva I desna karlična kost.
*Stidna kost je donja granica natpreponske regije.

## Funkcija
Tijelo čini jednu petinu acetabuluma, učestvujući svojom vanjskom I polumjesečastom površinom i acetabulumskom jamom. Njegova unutrašnja površina ulazi u formiranje zida male zdjelice i daje polazište dijela *musculus opturator internus*.

### Ostali sisari
Sisari bez placente imaju projekcije stidne kosti koje su poznate kao epipubične kosti. One su evoluirale prve među izvedenim cinodontima, a razvile se dalje kao sredstvo za podršku savijanja bedrenih mišića, što olakšava razvoj uspravnog hoda. Međutim, oni sprečavaju ekspanziju trupa, preveniraju trudnoće i prisiljavaju životinje da rađaju mlade u larvenom stadiju (moderni torbari i Monotremata).
Sisari sa placentom su jedinstveni među svim sisarima, uključujući i druge eutheria, jer su nakon što su izgubiili epipubičnu kost, razvili odgovarajuće prilagođene trudnoće. U nekim grupama, ostaci ove, prethodno stidne kosti, može se naći kao kost penisa (*os penis*).

## Dodatne slike

Illu repdt male.jpg|Muški reprodukcijski sistem
Gray235.png|Deska karlična kost – vanjska površina
Gray236.png| Deska karlična kost – unutrašnja površina.
Gray237.png|Ravan osifukacije karlične kosti
Gray321.png|Dtidna simfiza
Gray404.png|Lijevi evator ani – iznutra 
Gray436.png|Obturator externus 
Gray341.png|Lijevi karlični zglob -otvoren otklanjanjem dna acetabuluma
Gray539.png|Arterija muške karlice
Skeletal pelvis-pubis.svg|Karlica

## Također pogledajte
*Karlica
*Karlična kost
## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Skeletni sistem
Kategorija:Karlične kosti
Solana Tuzla

**Solana d.d. Tuzla** (SASE: SOLTR3) je jedna od najstarijih kompanija na području današnje Bosne i Hercegovine. Glavna djelatnost kompanije je eksploatacija i prerada prirodne soli kao glave privredne grane na području grada Tuzle. Proizvodnja soli u Tuzli datira još od doba neolita, jer je Tuzla jedno od najvećih nalazišta soli u Evropi, pa se industralizacijom ukazala potreba za osnivanje pogona za industrijsko ekpslatisanje i preradu soli na području današnje Tuzle. Kompanija se orijentisala na plasman svojih proizvoda kako na domaće tako i na inostrano tržište. Tokom godina proizvodni i skladišni pogoni kompanije su doživjeli modernizaciju kako bi zadovoljili sve veću potražnju tržišta za proizvodima koje ova kompanija nudi. Proizvodni kompleks počinje sa radom 1885. godine i od tada neprekidno radi već 130. godina. Godine 1891. otvoren je pogon u Kreki, a do 1905. godine Solana je proizvodila oko 20.288 tona soli. Tokom rata u Bosni i Hercegovini u periodu 1992-1995. godine, Solana proživljava svoje najteže dane od osnivanja kada se kapaciteti proizvodnje svode na zanemariv minimum, a radnici i mehanizacija stavljaju na raspolaganje Armiji Republike Bosne i Hercegovine. U ovom perioud osam radnika Solane su izgubili svoje živote. Nakon rata, Solana se suočava sa gubitkom tržišta iako je proizvodni pogon izašao iz rata neoštećen. Do 2010. godine, Solana uspjeva pronaći novo tržište i klijente te modernizuje svoje pogone.

## Tehnički podaci 
Solana d.d. Tuzla raspolaže sa 76.000&nbsp;m² proizvodnog prostora, od čega je 51.000&nbsp;m² otvoreni prostor namjenjen za skladištenje, ali i zelene površine i parkovi. Proizvodni objekti Solane smješteni su na 8.000&nbsp;m² , objekti održavanja na 4.500&nbsp;m², skladišta repromaterijala na 5.000&nbsp;m², te skladišta gotovih proizvoda na 8.500&nbsp;m².
* Kuhinska varena jodirana so
* Dijetalna so
* Industrijska varena nejodirana so
* Tabletirana so
* Nitritna so
* So za stočnu ishranu
* So za posipanje puteva
Pored proizvoda od soli, Solana se bavi proizvodnjom i drugih prehrambenih proizvoda: Transportni most-tunel (transportni valjčasti sistem) je visine 5,5 m te je projektovan da prolazi kroz kompletan proizvodno-poslovni krug Solane. Dužina ovog tunela iznosi preko 300 metara. Rinfuzno skladište izgradila je firma Ferrari montažne hale (FTA) Gračanica, dok je prihvatni kapacitet skladišta oko 7.500 tona rasute soli. Skladište čine paletne regale dvostruke dubine za smještaj oko 10.080 paleta na 14 spratova, 3 robot-dizalice opremljene sa double deep teleskopskim vilicama za skladišne operacije, zatim transportni sistem sa 3 hodnika na 2 sprata sa liftom, 2 shutle vozila i 12 gravitacionih pokretnih traka. Skladište je potpuno automatizovano, dok je za njegovo upravljanje zadužen software koji je projektovala kompanija Stöcklina, a kojim se upravlja ulaz i izlaz paleta.

## Također pogledajte 
* Spisak kompanija u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:Kompanije u Bosni i Hercegovini
Spisak aviokompanija u Bosni i Hercegovini

Spisak aviokompanija registrovanih u Bosni i Hercegovini koje su trenutno u funkciji.

Spisak aviokompanija registrovanih u Bosni i Hercegovini koje više **nisu** u funkciji.

## Također pogledajte 
* Spisak aerodroma u Bosni i Hercegovini

Kategorija:Kompanije u Bosni i Hercegovini
A
Sky Srpska

**Sky Srpska** bila je aviokompanija sa sjedištem u Banjoj Luci, u vlasništvu Vlade Republike Srpske, u Bosni i Hercegovini. Kompanija je osnovana 2007. kao javno preduzeće u vlasništvu entitetske vlade, a njen glavni centar operacija bio je Međunarodni aerodrom Banja Luka. Početak rada aviokompanije više je puta odgađala Vlada Republike Srpske zbog nedostatka finansijskih sredstava.

Sky Srpska pokrenula je prve međunarodne letove u julu 2010., nakon potpisivanja sporazuma o saradnji sa Adria Airwaysom, u okviru kojeg su se prodavale karte za letove na relaciji Banja Luka – Ljubljana. kada je Vlada Republike Srpske odlučila da više ne sufinansira ekonomski neodrživu aviokompaniju.

### Flota 
Tokom svog poslovanja, Sky Srpska raspolagala je sa sljedećim avionom:

* 1 Cessna C-500

## Također pogledajte 
* Spisak aerodroma u Bosni i Hercegovini
* B&H Airlines

Kategorija:Avionske kompanije u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Saobraćaj u Republici Srpskoj
Kategorija:Kompanije u Banjoj Luci
Kategorija:Ukidanja u 2011.
Aida d.d. Tuzla

**Aida d.d.** Tuzla je fabrika koja se bavi proizvodnjom obuće uglavnom za inostrano tržište. Prije rata u Bosni i Hercegovini, Aida d.d. je imala razvijenu vlastitu trgovačku mrežu, sa rasprostranjenim maloprodajnim objektima na prostoru BiH i Srbije. Aida je osnovana 1969. godine u Tuzli, ali je imala tri pogona u Tuzli, Lukavcu i Srebreniku. Aida je svoje proizvode izvozila u Sloveniju, Italiju, Njemačku, Švedsku i druge zemlje, a neki od istaknutijih partnera Aide bili su: Carmens, Dei Colli, Falc, Sebastian, Fraven, Patrizia, Peco, Alpina, Salamander, Caprice, Kavat, Limpex i mnogi drugi.

Nakon nekoliko godina smanjene proizvodnje, agonije oko privatizacije, nagomilovanih dugova i pokretanja stečaja, lukavačka firma Intral d.o.o. je unajmila kompletan proizvodni pogon Aide za potrebe proizvodnje obuće namjenje za izvoz. Ovim dogovorom većina radnika Aide su zadržali svoj radni status unutar firme. Intral je uložio oko jedan milion KM u sanaciju i modernizaciju pogona Aide u Tuzli koji se prostire na oko 5.000 m2, te pored postojećih radnika Aide uposlio dodatnu radnu snagu. Kompanija Intral je uspjela osigurati vrijedne poslove sa kompanijama iz Slovenije, Austrije, Njemačke i Francuske.

## Pogoni 
Aida d.d. Tuzla od svog osnivanja je raspolagala sa tri proizvodna pogona smještena u Tuzli, Lukavcu i Srebreniku (Duboki Potok).

### Pogon u Tuzli 
Pogon u Tuzli obuhvata sljedeće proizvodne kapacitete: 
* Krojačnica - jedna proizvodna linija
* Šivaonica - tri proizvodne linije
* Montaža - jedna proizvodna linija
Pogon u Tuzli je imao kapacitet od oko 80.000 proizvedenih pari obuće godišnje. Pogon je zapošljavao oko 200 osoba.

### Pogon u Lukavcu 
Pogon u Lukavcu obuhvata sljedeće proizvodne kapacitete: 
* Krojačnica - jedna proizvodna linija
* Šivaonica - jedna proizvodna linija
* Montaža - jedna proizvodna linija
Pogon u Lukavcu je imao kapacitet od oko 75.000 proizvedenih pari obuće godišnje. Pogon je zapošljavao oko 70 osoba.

### Pogon u Srebreniku 
Pogon u Srebreniku (Duboki Potok) obuhvata sljedeće proizvodne kapacitete: 
* Krojačnica - jedna proizvodna linija
* Šivaonica - jedna proizvodna linija
Pogon u Srebreniku je imao kapacitet od oko 40.000 proizvedenih pari obuće godišnje. Pogon je zapošljavao oko 60 osoba.

## Također pogledajte 
* Spisak kompanija u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:Kompanije u Bosni i Hercegovini
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 100 m delfin (žene)

Takmičenja u disciplini **100 m delfin za žene** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 6. i 7. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

Na ovim Igrama srušeni su sljedeći rekordi:

## Rezultati 
### Grupe 
### Polufinala 
#### Polufinale 1 
#### Polufinale 2 
### Finale 
## Reference 
100 m delfin - žene
Kategorija:100 m delfin (žene)
Nakovanj (anatomija)

mini|lijevo|Srednje uho
**Nakovanj** (lat. *incus*) je kost u srednjem uhu. To je mala slušna, jedna tri slušne koščice u srednjem uhu, a koja je imenovana po sličnosti oblika sa nakovnjem. Zvučne (mehaničke) vibracije prima od čekića, na koji je povezan bočno, a prenosi ih na uzengiju, medijalno.

## Struktura
Nakovanj je druga u nizu slušnih koščica, triju kostiju u srednjm uhu koje služe za prijenos zvuka. Tijelo je u obliku nakovnja, a i ima *dugi* i *kratki nastavak*, koji vire iz tačke zglobljavanja sa čekićem.

## Funkcija
Vibracije u srednjem uhu pristižu preko bubne opne. Prima ih čekić, koji leži na membrani i prenosi ih na nakovanj. Ovaj zatim prenosi vibracije na uzengiju.
Gray43.png|Glava i vrat ljudskog embrija od 18 sedmica Meckelovom hrskavicom i podjezičnom kosti 
Gray907.png|Vanjsko i srednje uho, sprijeda, desna strana
Gray919.png|Lanac koščica i njihovih ligamenata, sprijeda, okomito i poprečni presjek bubne opne 
Illu auditory ossicles-en.svg|Koščice
Occipital bone dissection.jpg|Tympanic cavity. Facial canal. Internal carotid artery.
Slide1ghe.JPG|Slušne koščice – bubna šupljina, duboka disekcija
Slide2ghe2.JPG|Nakovanj i čekić – duboka disekcija

## Također pogledajte
* Čulo sluha
* Uho
* čekić
*Uzengija

## Reference
## Vanjski linkovi 
*The Anatomy Wiz Incus

Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Kosti glave i vrata
Kategorija:Uho
Kategorija:Slušni sistem
Kategorija:Otorinolaringologija
Kategorija:Otologija
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 400 m mješovito (muškarci)

Takmičenja u disciplini **400 m mješovito za muškarce** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 6. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
### Grupe 
### Finale 
## Reference 
400 m mješovito - muškarci
Kategorija:400 m mješovito (muškarci)
Sljepoočna kost

**Sljepoočna kost** je smještena na strani i bazi lobanje i bokovima sljepoočnih režnjeva moždane kore.

Sa strana, ova kost je prekrivana lobanjskim krovom i strukturama ušiju. Kroz sljepoočni kost prolazi sedam donjih moždanih živaca i glavni krvni sudovi do i od mozga.

## Struktura
Sljepoočna kost sadrži četiri dijela: klinasti, sisasti (mastoidni), petrozni i bubni dio

Sitasti dio je najveći i pozicioniran iznad ostatka kosti. jagodični nastavak je dug i napet, a strši iz donje regije pločastog dijela i zglobljava se s jagodičnom kosti. Sisasti nastavak je zadnjedonji sitasti dio. Spojen je sa nastavcima sitastog i sisastog dijela i između klinastog i potiljačnog ležišta petroznog dijela, koji je u obliku piramide. Bubnički dio je relativno mali i nalazi se ispod sitastog dijela, ispred nastavka mastoidnog dijela, a iznad u odnosu na trnastog nastavka. Trnoliki nastavak je usmjerena nadolje i medijslno prema naprijed, između parotidne žlijezde i unutrašnje vratne (jugularne) vrene.. Izduživanje ili odstupanje smjera trnastog (stiloidnog) nastavka može nastazi zbog kalcifikacije u njegovom ligamentu, u stanju koje je poznato kao Eagle sindrom.

### Rubovi

Occipitomastoid suture.png|Potiljačnosisasti šav koji dijeli potiljačnu sisasti dio sljepoočne kosti
SchaedelSeitlichSutur3.png|Sitasti šav – razdvaja tjemenu i klinasti dio sljepoočne kosti
SchaedelSeitlichSutur10.png|Klinstositasti šav – razdvaja klinasti i sitasti dio sljepoočne kosti 
SchaedelSeitlichSutur4.png|Jagodičnosljepoočni šav – razdvaja jagodičnu kost i jagodični nastavak sljepoočne kosti 

## Etimologija
Tačno porijeklo latinskog naziva **temporalna** je nepoznat Smatra se da potiče iz starofrancuske riječi *temporal* (=vremenski), što znači "zemaljsko", koja je direktno proizišla iz latinske *tempus* (= put, odgovarajuće vrijeme ili godišnje doba). Temporalne kosti se nalaze na bočnim stranama lobanje, gdje se siva kosa obično pojavljuju rano, odnosno označava životnu dob. Ili se to može odnositi i na pulsaciju potpovršnske sljepoočne arterije, čija pulsacija označava protok vremana. Tu je i moguća veza sa grčkimm glagolom *temnion*, za ranjavanje u borbi. Lobanja je u ovoj oblasti tanka i predstavlja ugroženo područja za udarac bojnom sjekirom.

## Dodatne slike

Temporal bone lateral animation.gif|Položaj sljepoočne kosti (zelena)
Left temporal bone close-up lateral animation2.gif|Oblik lijeve sljeopočne kosti
Cranial bones en.svg|Lobanjske kosti
Sphenoid and temporal bones 4.jpg|Klinasta i sljepoočna kost

## Također pogledajte
*Lobanja
*Sljepoočni mišić
*Sljepoočni režanj

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Kosti glave i vrata
Kategorija:Glava i vrat
Kategorija:Otorinolaringologija
Kategorija:Otologija
Bingo City Center

**Bingo City Center** je trgovački centar smješten u tuzlanskom naselju Miladije. Investitor centra je tuzlanska kompanija Bingo d.o.o. koja posjeduje lanac trgovačkih objekata i supermarketa u Bosni i Hercegovini. Gradnja centra započeta je početkom 2015. godine kada je srušena tvornica Kvin na čijem će mjestu biti izgrađen Bingo City Center. Predviđeni završetak radova i svečano otvorenje najavljeni su za septembar 2016. Do kraja godine, Bingo izlazi u javnost sa namjerom da izgradi moderan tržni centar u Tuzli koji će privući najpoznatije modne brendove. Prvi radovi na centru kreću početkom 2015. godine, kada izvođač radova ruši kompletnu tvornicu kvinare zajedno sa dimnjakom starim preko 100 godina.
* Hipermarket Bingo površine od oko 6.000 m2
* Restoran Bingo sa igraonicom i ljetnom baštom     
* Kuglana Bingo Bowling sa 10 staza
* Cinestar kino sa 5 kino dvorana
* Prodajni objekti evropskih i svjetskih brendova
* Parking garaža  
Za sada su potvrđeni prodajni objekti sljedećih modnih brendova: Deichmann, New Yorker, Zara, Bershka, Stradivarius i LC Waikiki.

## Također pogledajte 
* Bingo d.o.o. Tuzla 
* Spisak kompanija u Bosni i Hercegovini

## Reference 
Kategorija:Građevine u Tuzli
Amina Kajtaz

**Amina Kajtaz** je plivačica iz Bosne i Hercegovine, koja od 2022. godine nastupa za Hrvatsku. Učestvovala je na Olimpijskim igrama 2016. u Rio de Janeiru u disciplini 100 m delfin. Rođena je u Mostaru 31. decembra 1996. i kći je nekadašnjeg nogometaša Veleža, Seada Kajtaza.

Diplomirala je na Univerzitetu modernih nauka u Mostaru, i postala magistrica poslovnog menadžmenta.

## Rezultati 
### Individualni
#### Olimpijski bazen
#### Kratki bazen
### Štafeta
#### Kratki bazen
## Reference 
Kategorija:Rođeni 1996.
Kategorija:Biografije, Mostar
Kategorija:Bosanskohercegovački plivači
Kategorija:Bosanskohercegovački olimpijci u plivanju
Kategorija:Plivači na Ljetnim olimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Hrvatski plivači
Kategorija:Hrvatski olimpijci u plivanju
Kategorija:Živi ljudi
Portugalski eskudo

**Portugalski eskudo** je bila zvanična valuta u Portugalu do 2002. Njen kod po iso 4217 standardu je bio PTE. Lokalna skraćenica je bila $. Eskudo je izdavala Centralna banka Portugala (pt. *Banco de Portugal*). Novčanice su izdavane u aponenima od 500, 1000, 2000, 5000, 10.000 eskuda. Kovanice su izdavane u apoenima od 1, 5, 10, 20, 50, 100, 200 eskuda. Manja jedinica je bila *centavo*, 100 centava su vrijedili 1 eskudo.

## Historija
Eskudo se uvodi 22. maja 1911 prilikom čega je zamijenio dotadašnji real. Real je zamijenjen za eskudo po tečaju 1000:1. Eskudo je prvenstveno bio vezan za vrijednost zlata. Nakon slabljenja eskuda 1914. vezanje zlato se ukida. Od 1928. eskudo je bio vezan za vrijednost funte a od 1950. za američki dolar. Visoka inflacija 20-vijeku dovodo do obezvrijeđivanja kovanica prilikom čega se, u ranim 90-tim manja, jedinica centavo potpuno ukida. 1. januara 1999 uvodi se euro. Eskudo je zvanično povučen iz opticaja 28. februara 2002. Ankete su pokazale  da je 59% Portugalaca bilo za dok 30% protiv uvođenja eura.

## Novčanice
Prve novčanice, koje su bile u opticaju 1917-1925., izdavane su apoenima od 50 centava i 1, 2.5, 5, 10, 50 100, 500 i 1000 eskuda. Novčanica od 5000 uvodi se 1942., da bi 1989. slijedila od 10.000 eskuda.

## Reference
## Vanjski linkovi
*  Centralna banka Portugala

Kategorija:Ekonomija Portugala
Kategorija:Historijske valute
Kategorija:Valute zamijenjene eurom
Kategorija:Evropske valute
Tatjana Đekanović

**Tatjana Đekanović** je bosanskohercegovačka strelkinja, učesnica Olimpijskih igara 2016. u Rio de Janeiru. Rođena je 25. februara 1997. u Banjoj Luci, a živi u Tesliću. Zauzela je 35. mjesto od 51 takmičarke u gađanju zračnom puškom sa 10 m. Poziv za učešće na Olimpijskim igrama dobila je u maju 2016. Članica je SK "Geofon" iz Teslića, ujedno prvakinja i rekorderka Bosne i Hercegovine u gađanju zračnom puškom. Streljaštvom se bavi od 6. razreda osnovne škole.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.instagram.com/tashashooter/?hl=en

Kategorija:Rođeni 1997.
Kategorija:Biografije, Banja Luka
Kategorija:Bosanskohercegovački streljaši
Kategorija:Bosanskohercegovački olimpijci
Kategorija:Streljaši na Ljetnim oimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Streljaši na Ljetnim Olimpijskim igrama 2020.
Uzengija (anatomija)

mini|lijevo|Srednje uho sa slušnim koščicama
**Uzengija** ili **stremen** (lat. *stapes*) je mala kost u srednjem uhu ljudi i drugih sisara. Uključena je u sprovođenje zvučnih vibracija u unutrašnje uho. To je mala kost u obliku uzengije (po kojoj je imenovana). Primljene zvučne (mehaničke) vibracije od nakovnja, prenosi na ovalno okno, koje je medijalno. Uzengija je najmanja i najlakša kost u ljudskom tijelu, a imenovana je zbog svoje sličnosti sa pravom uzengijom (koja ide uz sedlo za jahanje).

## Struktura 
[mini|Veličina stapesa, u odnosu na 10 centi [euro novčića]] 
 
Uzengija je je treća u slijedu od tri slušne koščice u srednjem uhu. Ona počiva na ovalnom oknu, sa kojim je povezana prstenastim ligamentom. Uzengija ima bazu koščice, na ovalnom oknu, kao i glavu koja se zglobljava sa nakovnjem. Povezani su sa prednjim i zadnjim nastavcima

### Razvoj 
Uzengija se razvija od drugog ždrijennog luka, tokom šeste do osme sedmice embrionskog života. Centralna uzengijska šupljina je prokrvljena prisustvom embrionske uzengijske arterije, koja se kasnije degradira. 
 
### Ostale životinje 
Uzengija je jedna od tri slušnje koščice sisara. Kod ostalih 
četveronožnih životinja, homogn kost uzengije obično se naziva kolumela. Međutim, u gmizavaca mogu se koristiti oba termina. U riba, homologna kost se zove *hiomandibula* i dio je škržnog luka, podržavajući bilo odušak ili vilice, u zavisnosti od vrste. Ekvivalenti u vodozemaca su parovi medijalnih plektera.

## Funkcija 
Smještena između nakovnja i unutrašnjeg uha, uzengija prenosi zvučne vibracije iz nakovnja u ovalno okno, membranu koja pokriva otvor unutrašnjeg uha. Uzengiju stabilizira i uzengijski mišič, koji se nadražuje nervnim vlaknima facijalisa. 

## Klinički značaj 
Otoskleroza je kongenitalna ili spontana pojava bolesti koju karakterizira abnormalno remodeliranje kosti u unutrašnjem uhu. Često uzrokuje da se uzengija pridržava za ovalno okno, što otežava njenu sposobnost da provodi zvučna treperenja, što je uzrok provodne gluhoće. Klinička otoskleroza se javlje u oko 1% ljudi, iako je češća u obliku koji ne uzrokuju uočljiv gubitak sluha. Otoskleroza je češće kod osoba mladih uzrasta i žena. Dva uobičajena tretmana su stapedektomija, hirurško uklanjanje uzengijke i zamjena veštačkom protezom, i stvaranjem malog otvora u podnožju uzengije, a zatim umetanje veštačke proteze u tu rupu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*http://research.meei.harvard.edu/otopathology/3dmodels/  
 

Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Skeletni sistem
Kategorija:Uho
Kategorija:Glava i vrat
Kategorija:Slušni sistem
Kategorija:Otorinolaringologija
Kategorija:Otologija
Avaz-Robot Centar

**Avaz-Robot centar** je stambeno-poslovni objekat smješten u užem centru grada Tuzle. Objekat je zamišljen kao spoj shopping, poslovnog i stambenog dijela unutar jedne cjeline. Avaz-Robot centar se nalazi u ulici Maršala Tita, na lokalitetu stare željezničke stanice. Investitor centra je sarajevska kompanija Avaz d.o.o., te kompanija Robot Commerce d.o.o. Sarajevo. Izgradnja je počela tokom 2010. godine, a centar je zvanično otvoren u 2012. godini. Vrijednost projekta iznosi oko 50 miliona KM, a glavni izvođač radova je Giprom d.o.o. Tuzla. Sjeverna fasada objekta je orijentisana prema ulici Maršala Tita, a južna fasada prema tržnom centru Konzum i parking prostorima. Istočna fasada je ograničena pješačkom ulicom sa postojećim objektima, dok je zapadna fasada orijentisana prema petoj transferzali.

U stambenom dijelu objekta (lamela „A“ i „B“) se nalazi oko 111 stanova kvadrature od 50 do 150 m2, a većina stanova je već bila prodana tokom gradnje objekta. Stanari i vlasnici poslovnih prostora imaju na raspolaganju oko 170 garažnih mjesta na -1 etaži, koja je pokrivena videonadzorom i osigurana fizičkim obezbjeđenjem.

Poslovni dio objekta, kojeg čini prizemlje, sadrži ekskluzivne shopping sadržaje i dobro poznate brendove. U poslovnim prostorima, „lamela C“ (prizemlje i I sprat), kompanija Robot iz Sarajeva je otvorila hipermarket i veliku prodavnicu tehničke robe.

U krugu oko objekta nalazi se prostor predviđen za ljetne bašte i zelene površine te pješačka staza koja prolazi kroz sam objekat i veže se za pješačku zonu koja vodi do starog dijela grada.

### Nadogradnja 2015.-2016. 
U 2015. godini Avaz kreće u izgradnju dodatnih 26 stambenih jedinica na mjestu postojećih poslovnih prostora na mezaninu, I i II spratu lamele A i B. Stanovi su veličina od 29m2  do 141m2. Dodatni stanovi imaju svoje zasebne ulaze, liftove, stepeništa i druge sadržaje.

## Također pogledajte 
* Mellain Centar 
* Bingo City Center

## Reference 
Kategorija:Građevine u Tuzli
Mesud Pezer

mini|desno|Pezer 2019.
**Mesud Pezer** je bosanskohercegovački sportista, učesnik je u atletskim takmičenjima na LJOI 2016 kao bacač kugle. Njegov lični rekord u bacanju kugle je 20,58 metara, postavljen 30. 4. 2016 u Irvinu SAD.

Zapaženi rezultati: juniorski prvak Evrope 2013, finalista Svjetskog juniorskog prvenstva, i državni prvak. Član je Atletskog kluba Zenica.

Na Mediteranskim igrama održanim 2018. godine u španskoj Tarragoni osvojio je bronzanu medalju sa hicem od 19,82 metara.

Na dan 3. august 2021., Pezer se plasirao u finale takmičenja u bacanju kugle na Olimpijskim igrama u Tokiju.

### Kvalifikacije 
Kvalifikacije u bacanju kugle na Olimpijskim igrama u Tokiju

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1994.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zenica
Kategorija:Bosanskohercegovački atletičari
Kategorija:Bosanskohercegovački olimpijci u atletici
Kategorija:Bosanskohercegovački bacači kugle
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2020.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2024.
Kategorija:Osvajači bronzane medalje za Bosnu i Hercegovinu na Mediteranskim igrama
Kockasta kost

**Kuboidna kost** ili **kockasta kost** – u ljudskom tijelu – je jedna od sedam kostiju korijena stopala.

## Struktura
Kockasta kost je, u odnosu na os stopala najudaljanija bočna kosti u distalnog retka korijena stopala. Ima približno kockaste dimenzije, pa predstavlja istaknuto mjesto u svoj donjoj (ili tabanskoj) površini, kvrgi kvadra. Kost ima žlijeb kuda prolazi tetetiva dugog lisnog mišića (*musculus peroneus longus*), do hvatišta na prvoj kosti grane (*metatarsus*) šake i mdijalne klinaste kosti.

### Površi(ne) – Plohe
**Leđna površ** (ploha, površina) je usmjerena prema gore i bočno; gruba je za prihvatanje ligamenata.
***Tabanska površ** se predstavlja ispred dubokog žlijeba lisne brazde, koja ide koso prema naprijed i medijalno; prihvata tetivu dugog lisnog mišića, a omeđena je istaknutim grebenom, na koji se veže dugi tabanski ligament.

Greben završava bočno u uzvisini **kvrge**, čija površina predstavlja ovalni oblik. Na njoj klizi sezamska kost ili hrskavica koja se često nalaze u tetivi dugog lisnog mišića. Površina kosti iza žlijeba je gruba, za pričvršćivanje tabanskog petnokuboidnog ligamenta, nekoliko vlakna *musculus flexor hallucis brevis*, ovojnice tetive *tibialis posterior*.
***Bočna površ** je u dubokom usjek, formiranom na početku lisne brazde.
***Zadnja površ** je glatka, trouglasta i konkavno-konveksna, za zglobljavanja sa prednjom površinom petne kosti ( petnokuboidni zglob). Njen donjomedijalni ugao se projicira unazad kao nastavak koji podlaže i podržava prednji kraj petne kosti.
***Prednja površ** je manje velčine, a također nepravilno trouglasta. Podijeljena je okomitim grebenom u dvije facete, formirajući četvrti i peti tarsometatatarzalni zglob: medijalna aspekt, četvrtastog oblika, zglobljava se sa četvrtom kosti grane stopala; bočna, veća i više trokutasta artikulira sa petom.
***Medijalna površ** je širok, nepravilno četverostrana, a predstavljena je u sredini i gornjem dijelu glatkog ovalnog dijela, za zglobljavanje s treće klinaste kosti. Iza ovog je (povremeno) manji aspekt, za artikulaciju s čunastom kosti; u ostatku je gruba, za pričvršćivanje jakih međukostnih ligamenata.

### Mišićne veze
Sa kockastom kosti je povezan samo jedan mišić: *musculus tibialis posterior*. On ima hvatište pod površinom kockaste kosti.

## Klinički značaj 
U stanju poznatom kao kuboidni sindrom kvadar se može iščašiti dolje (subluksacija), što uzrokuje otekline i bol duž središnjeg dijela bočnog ruba stopala.

## Dodatne slike

Skeleton foot.JPG|Skelet noge – leđna strana
Gray269.png|Tabanski pogled na kosti desnog stopala
Gray291.png|Vanjske granice stopala
Tarsus.png|Kosti stopala. Pogled s donje strane (lijevo) i odozgo (desno). A = Petna kost B = Gležanj C = kvadratna kost D = čunasta kost E, F, G = klinasta kost Tamnosive su metatarzalne kosti, svijetlosivi – zglobovi.

## Također pogledajte
*Kost
*Stopalo
*Termini anatomskih lokacija

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija čovjeka
Kategorija:Kosti donjih udova
Kategorija:Kosti stopala
Kategorija:Kosti korijena stopala
Kemal Mešić

**Kemal Mešić** jeste bosanskohercegovački sportista, učesnik je u atletskim takmičenjima na LJOI 2016 kao bacač kugle. Rođen je 4. augusta 1985. godine u Rogatici. Učestvovao je i na Olimpijadi u Londonu 2012. gdje je osvojio 23. mjesto sa rezultatom od 19,60 metara.

Njegov najbolji rezultat u bacanju kugle je 20,74 metara, i postigao ga je u Radfordu (SAD) 30.04.2016.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.iaaf.org/athletes/bosnia-herzegovina/kemal-mesic-202051
* http://www.all-athletics.com/node/23505 
* http://atleta.ba/portfolio/bosanskohercegovacki-atleta-i-olimpijac-kemal-mesic/

Kategorija:Biografije, Rogatica
Kategorija:Rođeni 1985.
Kategorija:Bosanskohercegovački olimpijci u atletici
Kategorija:Bosanskohercegovački bacači kugle
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Atletičari na Ljetnim olimpijskim igrama 2012.
Kategorija:Sportisti na SP u atletici (Bosna i Hercegovina)
Kategorija:Živi ljudi
Završna riječ

***Završna riječ*** je roman bosanskohercegovačkog književnika Zlatka Topčića, objavljen 2011. godine. Od strane čitalačke publike i kritičara proglašen je jednim od najznačajnijih djela ex-YU književnosti.

Na svjetsku književnu scenu je stupio nakon što je preveden na francuski jezik, u izdanju prestižne izdavačke kuće M.E.O. Edition (*Le mot de la fin*, Bruxelles, 2016). Nailazi na odlične kritike čitalaca koji su djelo ocijenili kao jedno od najznačajnijih ostvarenja moderne evropske i svjetske književnosti.

Roman je dobio Nagradu "Hasan Kaimija", za najbolju knjigu objavljenu u BiH u 2011. i 2012. godini i Nagradu "Skender Kulenović", za najbolju knjigu objavljenu u BiH u 2011. godini. Izdavač je Europapress Holding & Novi Liber (od 2016. Hanza Media), Zagreb, 2011, vodeća medijska, izdavačka kompanija u Jugoistočnoj Evropi.

Francusko izdanje romana (*Le mot de la fin*, M.E.O. Edition, Bruxelles, 2016) se 2017. godine našlo na prvom mjestu na listama bestsellera američkog BookDaily-a i Goodreads-a ostavivši iza sebe brojne svjetske bestsellere.

## Radnja 
*Završna riječ* je roman o ljubavi i kleveti. Borac Armije BiH je optužen i oklevetan da je iz osvete napravio ratni zločin, a budući da je iz nacionalno mješovitog braka, izgleda najpogodniji da mu se bezbolno presudi u toliko prisutnom traženju balansa ratne krivice.

Ključna rečenica za razumijevanje ovog romana nalazi se negdje na početku kada glavni junak sagledava svoj dosadašnji život i kaže otprilike: "Sjećam se samo svojih ljubavi, i ničeg više, kao da u mom životu i nije bilo ništa drugo, ili ne zaslužuje da bude upamćeno." Otud se ovaj roman može čitati i kao svojevrsna zbirka ljubavnih priča, koje su čvrsto povezane stenogramom sa suđenja.

## Kritike 
## Citati 
## Također pogledajte 
*Bosanskohercegovačka književnost
*Abecedni spisak djela bosanskohercegovačkih autora

## Reference 
Kategorija:Romani iz 2011.
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Zlatko Topčić
22. Sarajevo Film Festival

**22. Sarajevo Film Festival** međunarodni je filmski festival koji je održan od 12. do 20. augusta 2016. u Sarajevu. Prikazano je ukupno 222 filmska ostvarenja iz 60 zemalja, od kojih je 53 imalo svjetske premijere. De Niro je predstavio digitalno obnovljeni film Martina Scorsesea *Taksist* koji je otvorio festival i na taj način proslavio 40 godina od prve premijere. Festival je pratilo preko 800 akreditiranih novinara i 1,500 zvaničnih gostiju iz 70 zemalja.

## Članovi žirija 
### Igrani film 
* Elia Suleiman - palestinski režiser (predsjednik žirija)
* Nikola Đuričko - srbijanski glumac
### Kratki film 
### Dokumentarni film 
## Počasno Srce Sarajeva 
Nakon što je zvanično otvorio filmski festival, američki glumac i producent Robert De Niro je nešto kasnije pred publikom Otvorenog kina primio Počasno Srce Sarajeva za izvanredan doprinos kinematografiji. Zahvalio se riječima:

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*SFF Zvanična stranica festivala

Kategorija:Sarajevo Film Festival
Kategorija:2016. u Bosni i Hercegovini
Majlinda Kelmendi

**Majlinda Kelmendi** (Peć, SFRJ, 9. maj 1991) kosovska je džudista, takmiči se u kategoriji do 52&nbsp;kg, bivša je svjetska i aktualna evropska prvakinja u toj kategoriji. Godine 2013. bila je prva na međunarodnoj skali Međunarodne džudo federacije (IJF) u kategoriji do 52&nbsp;kg, a 2014. plasirala se na prvo mjesto IJF-ovog spiska najboljih džudista na svijetu u svim kategorijama.

Osvojila je zlatnu medalju na Olimpijskim igrama 2016.

Osvojila je zlatnu medalju na Svjetskom juniorskom prvenstvu u Parizu 2009, a godinu dana kasnije bila je 5. u Maroku. Na Svjetskom džudo prvenstvu 2010. u Tokiju bila je 9. Budući da se kosovski sportisti nisu mogli takmičiti pod zastavom Kosova 2012, Majlinda je nastupala za Albaniju na Olimpijskim igrama u Londonu 2012.  Na Svjetskom prvenstvu 2013. u Rio de Janeiru osvojila je zlatnu medalju u kategoriji do 52&nbsp;kg pobjedivši u finalu domaću predstavnicu Eriku Mirandu.

Na Evropskom prvenstvu u Montpellieru 2014. osvojila je zlatnu medalju. Ima zlatnu medalju i sa IJF World Mastersa, a na Grand Slam turnirima osvojila je 4 zlatne, jednu srebrnu i jednu bronzanu medalju. Na Grand Prix turnirima osvojila je 7 zlatnih i po jednu srebrnu i bronzanu medalju.
Na Evropskom prvenstvu održanom u Kazanju 2016. osvojila je zlatnu medalju i po drugi put postala evropska prvakinja.

Predsjednica Kosova Atifete Jahjaga odlikovala ju je 24. decembra 2014. "Predsjedničkom medaljom za zasluge".

## Reference 
Kategorija:Biografije, Peć
Kategorija:Rođeni 1991.
Kategorija:Kosovski džudisti
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Kosovo)
Kategorija:Albanski džudisti
Kategorija:Džudisti na Olimpijskim igrama 2016.
Kategorija:Džudisti na Olimpijskim igrama 2012.
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 100 m prsno (muškarci)

Takmičenja u disciplini **100 m prsno za muškarce** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 6. i 7. augusta.

Zlatnu medalju osvojio je Adam Peaty, postavivši pritom novi svjetski rekord.	

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

Na ovim Igrama srušeni su sljedeći rekordi:

## Rezultati 
### Grupe 
### Polufinala 
#### Polufinale 1 
#### Polufinale 2 
### Finale 
## Reference 
100 m prsno - muškarci
Kategorija:100 m prsno (muškarci)
Hmeljnička oblast

**Hmeljnička oblast** (uk. *Хмельницька область*, do februara 1954 — Kamjanjec-Podoljski) je oblast u zapadnoj Ukrajini. Prema popisu iz 2001. godine u ovoj oblasti je živjelo 1.430.800 stanovnika. Administrativno središte oblasti je grad Hmeljnicki koji je oko 340&nbsp;km udaljen od glavnog grada Ukrajine, Kijeva. Oblast je uspostavljena 22. septembara 1937.

## Geografija 
Hmeljnička oblast ima ukupnu površinu od 20.600&nbsp;km 2, što predstavlja 3,4% od ukupne površine Ukrajine.
Graniči sa: Rivanjskom oblašću na sjeverozapadu, Žitomirskom oblašću na sjeveroistoku,  Viničkom oblašću na istoku, Černivačkom oblašću na jugu i Ternopiljskom oblašću na zapadu.
Hmeljnička oblast ima 120 rijeka u dužini od 10&nbsp;km i više. Najveća od njih je Dnjestar, koja teče 160&nbsp;km kroz ovu oblast.
Tu su i njene pritoke: Smotrič, Ušicija, Zbruč i Južni Bug, koji teče 120&nbsp;km kroz ovu oblast. Tu su i pritoke Južnog Buga: Bužok, Ikva i Vovk. Rijeke dnjeparskog sliva - Horin, Hmora i Sluč također protiču kroz ovu oblast. Jezera u Hmeljničkoj oblasti se nalaze uglavnom u slivu rijeke Horin, a najveći rezervoar je Dnjestarski rezervoar.
Hmeljnička oblast je prekrivena bujnom vegetacijom i šumom, koje pružaju staništa za razne vrste ptica i životinja.  
U Hmeljničkoj oblasti se nalazi i dio ogromnog područja nacionalnog parka Podiljski tovtri. Nacionalni park je osnovan 1996. godine od strane bivšeg predsjednika Ukrajine Leonida Kučme, s ciljem očuvanja prirodnog krajolika Podolije. Prirodna blaga ovog parka sadrže više od 1.700 različitih vrsta flore i 217 različitih vrsta faune.
## Historija 
Hmeljnička oblast je u današnjim granicama nastala 22. septembra 1937. godine pod nazivom Kamianets-Podilskyi oblast (ukrajinski: Кам'янець-Подільськa область), nakon odluke *Centralnog izvršnog komiteta SSSR*-a. U martu 1941. godine administrativno središte oblasti je bilo premješteno iz grada Kamjanjec-Podiljski u grad Proskuriv. 
Godine 1954. Proskuriv je bio preimenovan u Hmeljnicki u čast kozačkog hetmana Bogdana Hmeljnickog, a ubrzo nakon toga i cijela oblast je bila preimenovana u Hmeljničku oblast.

## Administrativna podjela 
Hmeljnička oblast bila je podijeljena u 20 rejona (upravnih okruga). Sastoji se od 6 opština, 13 gradova, 24 malih gradova i više od 1.417 naselja. Od 2020 god. region je podijeljen u 3 okruga.

## Stanovništvo 
Po broju stanovnika Hmeljnička oblast se nalazi na 12. mjestu u odnosu na druge oblasti u Ukrajini. 
Prema zvaničnim statističkim podacima od 1. januara, 2000. godine, u ovoj oblasti je živjelo oko 730.000 gradskog stanovništva ili 51%, te 701 hiljada ruralnog stanovništva ili 49% od ukupnog stanovništva.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica
* Ukrajinska enciklopedija

Kategorija:Oblasti u Ukrajini
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1937.
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 400 m slobodno (žene)

Takmičenja u disciplini **400 m slobodno za žene** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 7. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

Na ovim Igrama srušeni su sljedeći rekordi:

## Rezultati 
### Grupe 
Takmičenje po grupama počelo je u 14:28.

### Finale 
## Reference 
400 m slobodno - žene
Kategorija:400 m slobodno (žene)
Plivanje na Olimpijskim igrama 2016 – 4 × 100 m slobodno (muškarci)

Takmičenja u disciplini **4 × 100 m slobodno za muškarce** na Olimpijskim igrama 2016. održana su 7. augusta.

## Rekordi 
Aktualni rekordi u ovoj disciplini prije početka takmičenja prikazani su u tabeli.

## Rezultati 
### Grupe 
### Finale 
## Reference 
4 × 100 m slobodno – muškarci
Kategorija:4 × 100 m slobodno (muškarci)
Tenis na Olimpijskim igrama 2016.

**Teniski turniri na Olimpijskim igrama 2016** održani su u Olimpijskom teniskom centru od 6. do 14. augusta. Igralo se na tvrdoj podlozi koja se koristi na brojnim turnirima u Sjevernoj Americi i koja za cilj ima smanjenje smetnji za igrače.

Prvobitno je očekivano učešće ukupno 172 igrača, koji će se takmičiti u pet disciplina: singlovi i parovi za muškarce i žene te mješovitim parovima drugi put zaredom. Međutim, na kraju je mjesta u žrijebu dobilo 105 igrača i 94 igračice. Ove olimpijske teniske turnire organizirali su i njima upravljali Brazilski olimpijski komitet (COB) i Međunarodna teniska federacija (ITF) i oni su dio ATP (Asocijacija teniskih profesionalaca) i WTA (Ženska teniska asocijacija) Toura.

Olimpijski turnir 2016. petnaesto je izdanje tenisa na Olimpijskim igrama (isključujući dvoje Olimpijske igre, 1968. i 1984, kad je tenis bio demonstracijski sport), i osamnaesto od 1988, kada se ovaj sport zvanično vratio u program Igara.

Za razliku od prethodnih Igara, olimpijski turnir 2016. igračima nije donio bodove za rang-liste.

Na Igrama će se iskoristiti oko 32.000 teniskih loptica.

## Kvalifikacije
## Raspored

## Nosioci singlova 
### Muškarci 

Sljedeći igrači dobili su ITF-pozivnice:
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Sljedeći igrači su dobili poziv Tripartitne komisije:
* 
* 

Sljedeći igrači prvobitno su bili na ulaznoj listi i trebali su biti nosioci, ali su se povukli prije turnira:
*  – povreda koljena
*  – povreda leđa
*  – zabrinutost za zdravlje
*  – zabrinutost za zdravlje
*  – povreda leđa

### Žene 

Sljedeće igračice dobile su ITF-pozivnicu:
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Sljedeće igračice dobile su poziv Tripartitne komisije:
* 
* 

Sljedeće igračice prvobitno su bile na ulaznoj listi i trebale su biti nositeljice, ali su se povukle prije turnira:
*  - zabrinutost za zdravlje
*  – trudnoća
*  – povreda zgloba
*  – zabrinutost za zdravlje
*  – povreda noge

## Nosioci parova 
### Muškarci 

Sljedeći igrači dobili su ITF-pozivnice:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Žene 

Sljedeće igračice dobile su ITF-pozivnice:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Mješoviti 

## Rezultati 
## Tabela medalja 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*ITF Olympic Coverage 
*NBC Olympics

Kategorija:Sportovi na LJOI 2016.
Olimpijske igre
2016 Olimpijske igre
2016
Gola koža

***Gola koža*** je roman bosanskohercegovačkog književnika Zlatka Topčića objavljen 2004. godine.

Topčić je napisao i istoimenu dramu (2007), ali i scenarij za višestruko nagrađivani igrani film Ostavljeni (2010; radni naslov: *Gola koža*), o istoj temi.

## Radnja 
*Gola koža* je u prvom redu roman o stradanju i kopanju po sudbini, a onda i o ispaštanju jednog dječaka čija je jedina krivica u tome što se rodio i to kao posljedica masovnih silovanja za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini. Dječak se miri sa svim oblicima ispaštanja, osim s onim što potječe od neznanja i nepostojanja svijesti o tome ko je on ustvari.

Međutim, Mustafi, glavnom junaku ovoga romana, to nije dovoljno. On svoju promjenljivu sudbinu dopisuje i domišlja i na tome stvara književnost u književnosti. Višeslojnost i složenost, te sočan i raspisan stil koji bez kompleksa parira najunutarnjijim i najspoljašnjijim proznim postupcima, karakterišu ovu po mnogo čemu izuzetnu knjigu. *Gola koža* je zahtjevan roman, ali dokučiv za one koji u književnosti ne traže priliku samo da se zabave i odmore.

## Reference 
Kategorija:Romani iz 2004.
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Zlatko Topčić
Skokovi u vodu na Olimpijskim igrama 2016 – daska 3 m sinhronizirano (žene)

Takmičenje u disciplini **daska 3 m sinhronizirano za žene** na Olimpijskim igrama 2016. održano je 7. augusta.

## Format takmičenja 
Takmičenje je održano u jednoj fazi. Svaki par izveo je 5 skokova, a ocjenjivalo ih je 11 sudija – trojica sudija za svaku skakačicu (šest ukupno) i peterica sudija za sinhronizaciju. Za svaku skakačicu računao se samo srednji rezultat, a za sinhronizaciju tri srednja rezultata. Iz ovih 5 rezultata izvukao bi se prosjek, pomnožen s 3, i pomnožio sa stepenom težine skoka kako bi se dobio konačni rezultat. Rezultati svih 5 skokova sabrani su za konačni rezultat.

## Rezultati 
## Reference 
Daska 3 m sinhronizirano - žene
Kategorija:Skokovi u vodu na Olimpijskim igrama – daska (žene)
Košmar (knjiga)

**Košmar** je savremeni bosanskohercegovački roman autora Zlatka Topčića iz 1997. godine. Postavio je smjernice i postao svojevrsnim modelom ostalih bh. romana. Roman je nagrađen Godišnjom nagradom Društva pisaca Bosne i Hercegovine. Preveden je na turski (*Saray Bosna da kabus*, Gendas, Istanbul, 1998) i slovenski (*Mora*, Založba Goga, Novo Mesto, 2003).

## Radnja 
"Košmar" govori o dvojici muškaraca, i preplitanju njihovog ida, ega i superega. Adi Solak je intelektualac, novinar, kritičar, esejist, autentičan karakterističan lik o kojem saznajemo malo, jer u jeku ratnih zbivanja čovjek i prestaje biti individua već je dio kolektiva, kolektivne svijesti koja se bori da produži vrstu. Tako je u ratnom paklu Adi Solak sveden na samospoznaju u vidu rečenice: „Gdje si bio – nigdje; Šta si radio – ništa“, rečenica koja stvara prisnost sa čitaocem koji se i sam morao, u određenom trenutku svog života susresti sa tom poražavajućom činjenicom svog životnog besmisla.

Kao Solakov dvojnik, pojavljuje se lik Ace Nikolića kusog četničkog vojvode, emocionalnog nemoćnika i društvenog bolesnika koji posmatra Solaka sa druge strane nišana. Aco je poluinteligent, emocionalno osakaćen i neuravnotežen, zagnjuren u samozaborav i euforiju ideje velikosropskog nacionalizma.

Košmar je interesantan, uzbudljiv, pomalo filmski roman, u kojem upoznajemo prošlost, sadašnjost i budućnost glavnih likova. Roman koji plijeni pažnjom i govori o besmislu sukoba koji svaka generacija doživljava kao posljedica velikosrpskog nacionalizma.

## Likovi 
*Adi Solak, intelektualac, novinar, kritičar, esejist
*Aca Nikolić, Solakov dvojnik, četnički vojvoda

## Također pogledajte 
*Bosanskohercegovačka književnost
*Abecedni spisak djela bosanskohercegovačkih autora

## Reference 
Kategorija:Knjige iz 1997.
Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Zlatko Topčić