Istraživačka biblioteka

je jedna od najvećih istraživačkih biblioteka na svijetu.]]

**Istraživačka biblioteka** jest biblioteka koja sadrži detaljnu kolekciju građe o jednom ili više predmeta. Istraživačka biblioteka će općenito uključivati dubinski izbor materijala o određenoj temi ili skupu tema i sadržavati primarne izvore kao i sekundarne izvore. Istraživačke biblioteke se osnivaju da zadovolje istraživačke potrebe i, kao takve, opskrbljene su autentičnim materijalom sa kvalitetnim sadržajem. Istraživačke biblioteke su obično povezane sa akademskim ili istraživačkim institucijama koje su specijalizovane za tu temu i služe članovima te institucije. Velike univerzitetske biblioteke smatraju se istraživačkim bibliotekama i često sadrže mnoge specijalizirane istraživačke biblioteke. Biblioteke obezbeđuju istraživačke materijale za studente i osoblje ovih organizacija koje mogu da koriste, a također mogu objavljivati i prenositi literaturu koju proizvode ove institucije i učiniti je dostupnom drugima. Istraživačke biblioteke također mogu biti dostupne građanima koji žele da steknu dubinsko znanje o toj konkretnoj temi.

Istraživačke biblioteke suočavaju se sa jedinstvenim izazovom da istraživački materijal učine dostupnim korisnicima. Oni također moraju osigurati da nema problema vezanih za autorska prava sa njihovim materijalima, osigurati da što je moguće više materijala ima otvoren pristup i osigurati da svi njihovi materijali budu pouzdani izvori.

Istraživačke biblioteke će generalno imati materijale koji su obično nefiktivni i naučni. To je tradicionalno uključivalo knjige, periodiku, časopise, novine, rukopise i kasete. Sa dolaskom tehnologije ovo je evoluiralo i uključivalo CD-ove, DVD-ove, e-knjige, audioknjige i online kataloge istraživanja. Istraživačke bibliotečke zbirke fokusirane su na jedan ili više predmeta ili oblasti proučavanja, a dostupni materijali o tim temama obično su opsežniji i dublji od onih koji se nalaze u javnim posudbenim bibliotekama. Institucije kao što su univerziteti mogu imati više istraživačkih biblioteka u kampusu, svaka posvećena različitim fakultetima ili predmetima.

Istraživačke biblioteke mogu također objavljivati vlastita naučna istraživanja koja sprovode njihovi bibliotekari o temama po njihovom izboru.

## Historija 
, osnovane u 7. vijeku p. n. e. u današnjem Iraku]]
Biblioteke su se prvi put pojavile u jugozapadnoj Aziji prije više od 5.000 godina kao spremišta za pohranjivanje pisanih izvora za pronalaženje, često pisanih na materijalima poput bambusa, gline i kasnije papirusa. Najizdržljiviji od ovih materijala bila je glina, a pločice napravljene od gline su najčešći artefakti iz starih biblioteka. Mnoge velike civilizacije izgradile su biblioteke koje su sadržavale znanje i informacije koje su se akumulirale godinama, ponekad vijekovima, i iz raznih regija.

Najstarija poznata biblioteka na svijetu iskopana je u Ebli u sjevernoj Siriji. Iskopavanje lokacije drevnog grada počelo je 1964. i arheolozi su od tada otkrili više od 20.000 glinenih ploča koje su dokumentovale ekonomski i kulturni život stanovnika grada. Arhive koje datiraju iz 3000. p. n. e. također su otkrivene 1975. Biblioteka je sadržavala naučne zapise i zapažanja o temama kao što su zoologija, mineralogija i informacije o Eblinom poslovanju i poreznim pitanjima. Kralj je poslao svoje pisare u druge biblioteke u regiji da zabilježe njihov sadržaj kako bi stvorili registar sadržaja.

Vjerovatno najpoznatija biblioteka u antičkom svijetu bila je Velika Aleksandrijska biblioteka u Egiptu. Biblioteka je bila dio kraljevskog kompleksa koji je uključivao istraživačku instituciju poznatu kao Mouseion, a vjeruje se da je osnovana za vrijeme vladavine Ptolemeja I Sotera (367–283 p. n. e.) i njegovog sina Ptolemeja II Filadelfa (285–246 p. n. e.).  Postoje izvještaji da je biblioteka na svom vrhuncu imala i do 400.000 svitaka, iako postoji nesigurnost u pogledu tačnog broja i koliko su svitaka originalna djela, jer su neki od njih mogli biti kopije. Prikupljena djela pokrivala su širok spektar tema uključujući djela Homera, Herodota, Platona i Aristotela. Biblioteka je privukla naučnike iz cijelog svijeta i dovela do toga da je Aleksandrija poznata kao središte znanja i učenja. 

Kongresna biblioteka SAD jedna je od najvećih i najpoznatijih istraživačkih biblioteka na svijetu. To je službena istraživačka biblioteka Kongresa Sjedinjenih Država i najstarija je savezna kulturna institucija u zemlji, osnovana 1800. Sadrži više od 170 miliona jedinica koje pokrivaju širok spektar tema iz cijelog svijeta i na 470 različitih jezika. Biblioteka ima kancelarije u inostranstvu preko kojih je u mogućnosti da nabavlja i održava materijale koji nisu lako dostupni tradicionalnim metodama nabavke.

## Usluge 
Istraživačke biblioteke mogu biti ili referentne biblioteke, koje ne iznajmljuju svoju građu, ili posudbene biblioteke, koje posuđuju sve ili neke od svojih fondova. Neke izuzetno velike ili tradicionalne istraživačke biblioteke su u potpunosti referentne u tom smislu, ne posuđujući svoj materijal; većina akademskih istraživačkih biblioteka, barem u SAD-u, sada posuđuje knjige, ali ne i periodiku ili drugi materijal. Knjige dostupne u istraživačkim bibliotekama mogu uključivati udžbenike, časopise i rijetke rukopise. Kako je sadržaj istraživačkih biblioteka toliko fokusiran, ponekad može postojati velika potražnja za određenim naslovima knjiga. Kako bi se osiguralo da što veći broj korisnika ima pristup knjigama koje su im potrebne, biblioteke imaju rezervne zbirke, čije su knjige dostupne samo za kratkoročne pozajmice. Ove pozajmice mogu biti u rasponu od nekoliko dana do samo nekoliko sati.

Biblioteke mogu imati i arhive starih fotografija, filmova, nota, pa čak i umjetničkih djela. Ovo je posebno važno danas, s obzirom da se od biblioteka zahtijeva da ponude više usluga za svoje korisnike uz manje resursa.

### Istraživački bibliotekari 
Bibliotekari u istraživačkim bibliotekama odgovorni su za čuvanje bibliotečkih kolekcija. Oni identifikuju najbolje knjige i izvore čitajući kataloge, najave izdavača i recenzije knjiga i nabavljaju ih za biblioteke. Ovi resursi su često visokog kvaliteta i dolaze iz pouzdanih izvora i izdavača. Oni također katalogiziraju i organiziraju knjige i resurse, održavaju i popravljaju knjige po potrebi. Oni provode informativne ili referentne intervjue sa korisnicima kako bi utvrdili koje informacije traže i svrhu njihovog istraživanja. To im može pomoći da usmjere korisnike na odgovarajuće baze podataka ili materijale ili u nekim slučajevima da za njih pribave te materijale iz vanjskih izvora.

Sa promjenom uloge biblioteka, uloge bibliotekara istraživača su evoluirale tako da uključuju više od pukog odabira i održavanja bibliotečke ponude i knjiga, te pomaganja korisnicima da lociraju stavke po svom izboru. Danas, bibliotekari moraju biti tehnološki potkovani kako bi mogli naučiti korisnike kako da koriste elektronske sisteme biblioteke.

Bibliotekari također predvode projekte digitalizacije svih primarnih istraživačkih izvora koje biblioteka može imati. Ovi izvori su obično rezultat istraživačkih projekata koje sprovode bibliotekari koji su povezani sa tom institucijom.

### Buduće perspektive 
S brzim napretkom tehnologije i dolaskom digitalnog doba, očekivanja korisnika se mijenjaju i od biblioteka se traži da poboljšaju svoju digitalnu infrastrukturu. Ovaj fenomen je počeo početkom 2010-ih i ubrzan je zbog pandemije COVID-19 kada su mnoge biblioteke širom svijeta fizički zatvorene, prisiljavajući korisnike da se oslanjaju isključivo na elektronsku ponudu. Biblioteke su morale da ažuriraju svoju tehnološku infrastrukturu kako bi išle ukorak s novim zahtjevima javnosti.

Biblioteke sada moraju imati opsežne digitalne kolekcije koje se sastoje od elektronskih časopisa, e-knjiga i virtualnih referentnih usluga. One moraju učiniti svoje kataloge dostupnim na mreži kako bi korisnici brzo utvrdili ima li biblioteka materijal koji im je potreban te kada i kako će ti materijali biti dostupni za njihovu upotrebu. Mnoge biblioteke imaju međusobno povezane sisteme koji omogućavaju korisnicima da rezervišu i pozajmljuju knjige iz pridruženih biblioteka, efektivno povećavajući veličinu njihove zbirke uz smanjenje troškova.

Od biblioteka se traži da budu efikasnije kako bi zadovoljile potražnju potrošača i da bi išle ukorak sa kontinuiranim rezovima budžeta. Jedna od prednosti povećanja digitalizacije je to što omogućava veću automatizaciju tokova rada unutar biblioteka što osigurava da postanu efikasniji. Ova povećana efikasnost osigurava da su biblioteke i njihovi bibliotekari u mogućnosti da pruže uslugu najvišeg kvaliteta.

## Galerija

File:Rom, Vatikanische Museen, Großer Saal der Bibliothek, Salone Sistino 1.JPG|Sikstinska dvorana Vatikanske biblioteke, Vatikan
File:Widener Library.jpg|Biblioteka Widener na Harvardu je jedna od najvećih istraživačkih biblioteka na svijetu.
File:Folger Reading Room.jpg|Biblioteka Folger Shakespeare, Washington, DC
File:Bibliotheca, Valletta, Malta 001.jpg|Nacionalna biblioteka Malte]]
File:NDL Tokyo02bs3200.jpg|Nacionalna parlamentarna biblioteka Japana
File:Cmglee Cambridge Trinity College Neviles Court.jpg|Bibliotela Wren, Trinity koledž, Cambridge Univerzitet
File:Rijks Museum Library.jpg|The Rijksmuseum istraživačka biblioteka u Amsterdamu

## Reference 
## Dodatna literatura 
*
*

## Vanjski linkovi
* Udruženje istraživačkih biblioteka

Kategorija:Vladine institucije
Kategorija:Vrste biblioteka