Hronični kašalj

U kliničkim smjernicama, **hronični kašalj** se definiše kao kašalj koji traje duže od osam sedmica kod odraslih. i više od četiri sedmice kod djece  Prevalencija hroničnog kašlja je oko 10%, iako se prevalencija može razlikovati ovisno o definiciji i geografskom području. Hronični kašalj je čest simptom kod nekoliko različitih respiratornih bolesti poput KOPB ili plućne fibroze ali kod nepušača s normalnim rendgenskim snimkom grudnog koša, hronični kašalj je često povezan s astmom, rinosinusitisom i gastroezofagusna refluksnom bolešću ili možda nema poznat specifičan uzrok (idiopatska bolest). Općenito, kašalj, naprimjer nakon infekcije gornjih disajnih puteva, traje oko jednu do dvije sedmice; međutim, hronični kašalj može trajati duži vremenski period, u nekim slučajevima i nekoliko godina. Trenutna teorija o uzroku hroničnog kašlja, neovisno o pridruženom stanju, je da ga uzrokuje preosjetljivost senzornih živaca koji izazivaju kašalj, što se naziva sindrom preosjetljivosti na kašalj. Faktori rizika uključuju izloženost cigaretnom dimu i izloženost zagađenju, posebno česticama.
 
## Znaci i simptomi
Uobičajeni simptomi prisutni kod hroničnog kašlja su alotusija, kašalj izazvan bezopasnim podražajima poput parfema ili razgovora, i hipertusija, povećana osjetljivost na poznate okidače kašlja poput dima ili isparenja. Laringksna parestezija, iritacija, golicanje ili knedla u grlu, također su česti. Ostali simptomi uključuju često nakašljavanje i bol u grlu, promuklost, piskanje ili kratak dah. Ako je hronični kašalj povezan s rinosinusitisom ili refluksom, simptomi mogu uključivati i curenje iz nosa ili začepljen nos, osjećaj tekućine koja curi niz stražnji dio grla (postnazalno curenje), žgaravicu ili kiseli okus u ustima, a u rijetkim slučajevima i iskašljavanje krvi. kao što je Arnoldov nervni refleks.
 
### Komplikacije
## Uzroci
Mogući uzroci, sami ili zajedno, koji uzrokuju hronični kašalj uključuju sljedeće.
 
* Postnazalno curenje, kada se višak sluzi proizvodi u sinusima nosa i curi nazad prema grlu, uzrokuje refleks kašlja, također poznat kao sindrom kašlja gornjih disajnih puteva. Postnazalno curenje kašlja može biti uzrokovano direktnom iritacijom postnazalnog curenja ili upalom receptora kašlja u gornjim disajnim putevima. Slučajevi postnazalnog curenja čine 34% slučajeva hroničnog kašlja..
* Astma koja utiče na gornje disajne puteve. Drugi uzroci poput hladnog zraka ili udisanja hemikalija također mogu izazvati kašalj.
* Gastroezofagealna refluksna bolest (GERB), uobičajeno stanje u kojem povratak želučane kiseline između grla i želuca uzrokuje iritaciju, može dovesti do hroničnog kašlja.
* Infekcija poput upale pluća, gripe, prehlada, tuberkuloze ili drugih infekcija gornjih disajnih puteva često uključuju kašalj koji može trajati čak i nakon što se infekcija smiri. Hronični kašalj se često pogrešno smatra simptomom infekcije poznate kao hripavac.

## Dijagnoza
Postoje tri glavne vrste hroničnog kašlja.
* Sindrom kašlja gornjih disajnih puteva je najčešći uzrok hroničnog kašlja. Dijagnosticira se kada se višak sluzi iz nosa ili sinusa slijeva u ždrijelo ili stražnji dio grla, uzrokujući izazvani kašalj.
 
### Tipovi
Dijagnosticiranjem prisutne vrste kašlja, pojedinci mogu dalje identificirati uzrok hroničnog kašlja. Ove vrste kašlja uključuju sljedeće. Suhi kašalj je uporan kašalj bez prisutne sluzi; ovo može biti znak infekcije. Hronični vlažni kašalj je kašalj gdje je prisutna višak sluzi; ovisno o boji sluzi, mogu biti prisutne bakterijske infekcije.
* Liječenje djece koja imaju nespecifični hronični kašalj lijekovima za astmu kao što su inhalacijski beta2-agonisti (npr. salbutamol) ili inhalacijski kortikosteroidi ne poboljšava kliničke simptome.
* Lijekovi protiv kašlja na bazi kodeina su kontraindicirani za djecu mlađu od 12 godina, zbog rizika od respiratorne supresije i potencijala za toksičnost opioida.
* Lijekovi na bazi antagonista leukotrienskih receptora  and methylxanthines se ne preporučuju za liječenje djece s upornim nespecifičnim kašljem.
* Liječenje gastroezofagealne refluksne bolesti (GERB) može uključivati intenzivno praćenje dvokanalnom 24-satnom pH sondom za dijagnozu težine GERB-a. Drugi monitori, poput nazofaringoskopije, mogu otkriti promjene glotisa povezane s refluksima koji se javljaju. Mogu se uzimati lijekovi za suzbijanje kiseline, koji uključuju blokatore histamina 2 (H2), inhibitore protonske pumpe (PPI-e) i prokinetičke agense. Ovaj lijek obično pokazuje rezultate u roku od dvije sedmice; međutim, šest do osam sedmica je idealno za konačne rezultate. Pacijenti mogu ostati na liječenju do šest mjeseci.
Nema dovoljno dokaza da bi se utvrdilo da li su sljedeći pristupi korisni za liječenje hroničnog kašlja: liječenje opstruktivne apneje u snu u djetinjstvu, mijenjanje kvalitete zraka u zatvorenom prostoru, ili liječenje inhaliranim hromonima.
 
## Epidemiologija
Prevalencija hroničnog kašlja u mnogim zajednicama u Evropi i SAD-u iznosi 9–33% populacije. Hronični kašalj je tri puta češći kod pušača u poređenju sa ljudima koji nikada ne puše. Izloženost duhanskom dimu u kućnom okruženju također je faktor rizika za djecu zbog udisanja pasivnog pušenja. Najčešći uzroci kod djece uključuju astmu, infekcije respiratornog trakta i GERB. Procjenjuje se da između jednog i 21% djece pati od hroničnog kašlja. Uzroci koji se obično dijagnosticiraju uključuju virusni bronhitis, postinfektivni kašalj, astmu varijante kašlja, sindrom kašlja gornjih disajnih puteva, psihogeni kašalj i GERB. Zbog invazivnosti nekih dijagnostičkih metoda, djeca mlađa od 15 godina obično nisu pogodna za takvu dijagnozu. Međutim, minimalni testovi uključuju rendgen grudnog koša i spirometriju.
 
## Također pogledajte
* 
* 
## Reference 
## Dopunska literatura
* https://www.thelancet.com/series/chronic-cough

Kategorija:Sindromi koji utječu na respiratorni sistem