Bizmut

{{Infokutija hemijski element
| Hemijski element = Bizmut
| Simbol = Bi
| Atomski broj = 83
| Serija = Metali
| Grupa = 15
| Perioda = 6
| Blok = p
| Boja serije = DarkGray
| Slika = 180px
| Izgled = crvenkasto bijeli sjajni metal
| Zastupljenost = 2 · 10-5 (Superdijamagnetizam je drugačiji fizički fenomen.) Među svim drugim metalima, on ima jednu od najnižih vrijednosti toplotne provodljivosti (samo mangan i, možda, neptunij i plutonij imaju niže) te najviši Hallov koeficijent. Pri očvršćavanju, tečni bizmut se širi za oko 3,32%; pa je već dugo u upotrebi kao komponenta tipografskih legura koje se lahko tope, gdje kompenzira skupljanje drugih legirnih komponenti, kristalizirajući se u rombohedralnom (trigonalnom) kristalnom sistemu (Pearsonov simbol hR6, prostorna grupa R3m br. 166), koja se često svrstava u trigonalne ili heksagonalne kristalne sisteme. Trihalidi su korozivni i lahko regiraju sa vlagom dajući oksihalide formule BiOX.
: 2 Bi + 3 X2 → 2 BiX3 (X = F, Cl, Br, I)

Bizmut se rastvara u koncentriranoj sumpornoj kiselini dajući bizmut(III)-sulfat i sumpor-dioksid.
: 6 H2SO4 + 2 Bi → 6 H2O + Bi2(SO4)3 + 3 SO2

On reagira sa dušičnom kiselinom dajući bizmut(III)-nitrat:
: Bi + 6 HNO3 → 3 H2O + 3 NO2 + Bi(NO3)3

Također rastvara se u hlorovodičnoj kiselini, ali samo u prisustvu kisika:

Prema podacima Američkog geološkog zavoda (USGS), svjetska rudnička proizvodnja bizmuta u 2010. bila je 8.900 tona, a među najvećim proizvođačima su Kina (6.500 tona), Peru (1.100 t) i Meksiko (850 t). Proizvodnja rafiniranog bizmuta iznosila je 16.000 tona, od čega je Kina proizvodila 13.000 t, Meksiko 850 t i Belgija 800 tona.

Bizmut u sirovim olovnim šipkama (koje mogu sadržavati i do 10% bizmuta) prolazi kroz nekoliko faza rafiniranja, sve dok je potpuno izdvojen u Kroll-Bettertonovom procesu kojim se odvajaju nečistoće u vidu troske ili elektrolitski u Bettsovom procesu. Bizmut se slično ponaša i sa drugim *glavnim* metalom, bakrom. Povećanje upotrebe bizmuta u ovim područjima je ostalo sporo sredinom 1990tih, i nakon uvođenja zakonskih regulativa o zamjeni olova u SAD i drugim zemljama, ali je ona povećana oko 2005. godine. Ovo je prouzrokovalo brzi i stalni rast cijena bizmuta. Kada je istopljen, na temperaturama iznad 710&nbsp;°C, ovaj oksid može korodirati svaki drugi metalni oksid, pa čak i platinu.

Bizmut-sulfid, [[Bizmut(III)-sulfid|]] javlja se u prirodi u sastavu ruda bizmuta.

### Bizmutini i bizmutidi 
Za razliku od lakših članova 15. grupe elemenata kao što su dušik, fosfor i arsen, a slično kao njegov prethodnik iz iste 15. grupe, antimon, bizmut ne gradi stabilne hidride. Bizmut-hidrid, bizmutin () jeste endotermski spoj koji se spontano raspada na sobnoj temperaturi. Stabilan je samo na temperaturi ispod −60&nbsp;°C. Bizmutidi su međumetalni spojevi između bizmuta i drugih metala.

Godine 2014. naučnici su otkrili da natrij-bizmutid može postojati u obliku materije nazvane *trodimenzionalni topološki Diracov polumetal* (3DTDS) koji posjeduje trodimenzionalne Diracove fermione na okupu. On je prirodna, trodimenzionalna suprotnost grafenu sa sličnom mobilnošću i brzinom elektrona. I grafen i topološki izolator (poput onih u 3DTDS) su kristalni materijali koji električki izoliraju svoju unutrašnjost ali provode elektricitet svojom površinom, omogućavajući da funkcioniraju kao tranzistori i druge elektronske komponente. Iako je natrij-bizmutid () isuviše nestabilan da se koristi u uređajima bez prethodnog *pakiranja*, on može demonstrirati potencijalnu svrhu korištenja 3DTDS sistema, koji nude određenu efikasnosti i proizvodne prednosti nad ravnim grafenom u poluprovodnicima i spintroničkim aplikacijama.

### Halidi 
Halidi bizmuta u nižim oksidacijskim stanjima imaju veoma neobične strukture. Ono što se prvobitno smatralo za bizmut(I)-hlorid, BiCl, pokazalo se da je zapravo kompleksni spoj koji se sastoji iz Bi kationa i BiCl i BiCl aniona. Kation Bi ima nepravilnu trigonalnu prizmatsku molekularnu geometriju sa tri vrha, a također je otkrivena i u , koji se dobija redukcijom mješavine hafnij(IV)-hlorida i bizmut-hlorida sa elementarnim bizmutom, a ima strukturu . Poznati su i drugi poliatomski kationi bizmuta, poput Bi, koji je dokazan u spoju . Bizmut također grad i bromide sa niskom valencom koji su iste strukture kao "BiCl". Postoji i *pravi* monojodid, BiI, koji sadrži lanac  jedinica. BiI se raspada pri zagrijavanju na trijojid, [[Bizmut(III)-jodid|]], i elementarni bizmut. Postoji i monobromid iste strukture.
U oksidacijskom stanju +3, bizmut gradi trihalide sa svim halogenima: [[Bizmut-trifluorid|]], [[Bizmut(III)-hlorid|]], [[Bizmut-tribromid|]] i [[Bizmut(III) jodid|]]. Svi od njih osim  se hidroliziraju vodom.

Bizmut(III)-hlorid reagira sa hlorovodikom u rastvoru etera dajući kiselinu .

Oksidacijsko stanje +5 javlja se mnogo rjeđe. Jedan od takvih spojeva je [[Bizmut-pentafluorid|]], vrlo snažno oksidativno i fluorizativno sredstvo. Također on je i jak primalac fluorida, reagira sa ksenon-tetrafluoridom dajući kation :
:  +  → 

### Drugi ioni 
U vodenim rastvorima, u uslovima prisustva jakih kiselina ion Bi se otapa gradeći ion sa vodom .. Pri pH > 0 postoje polinuklearne vrste, među koja se najvažniji smatra oktaedarski kompleks [].

## Reference 
## Literatura 
* 
* 
* 
* 


Kategorija:Hemijski elementi
Kategorija:Minerali samorodnih elemenata
Kategorija:Pniktogeni
Kategorija:Slabi metali
Kategorija:Alhemijske supstance