open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Doraemon

**Doraemon** () je japanska manga serija koja je započela 1969. godine. Sakupljena je u 45 tankōbon tomova koje je objavio Shogakukan od 1974. do 1996. godine. Priča se vrti oko robotske mačke po imenu Doraemon, koja putuje nazad kroz vrijeme u 22. vijek kako bi pomogla dječaku po imenu Nobita Nobi u njegovom svakodnevnom životu.

Tri anime televizijske serije su snimljene na osnovu mange (1973, 1979, 2005). Doraemon je dobro prihvaćen od strane kritičara i postigao je komercijalni uspjeh u mnogim azijskim zemljama. Osvojio je brojne nagrade. Zaključno sa 2024. godinom, preko 300 miliona primjeraka je prodato širom svijeta, što je čini jednom od najprodavanijih manga serija svih vremena.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Doremon, TV Asahi
* Doremon, Anime News Network

Kategorija:Manga
Nacionalna fašistička stranka

[mini|[Benito Mussolini sa stranačkim članovima tokom Marša na Rim]]

**Partito Nazionale Fascista** (skraćeno **PNF**; bosanski: *Nacionalna fašistička stranka* ili *Fašistička nacionalna stranka*) bila je politička stranka italijanskih fašista, koja je djelovala od 1921. do 1943. godine.

PNF je nastao iz Italijanskih borbenih saveza (*Fasci italiani di combattimento*) koje je 1919. osnovao Benito Mussolini, a od Marša na Rim 1922. bio je dio koalicijske vlade s Mussolinijem kao premijerom.

Nakon pada Mussolinija u julu 1943. i zabrane stranke od strane vlade Pietra Badoglia u augustu, PNF je u novoosnovanoj Socijalnoj republici u Salò zamijenila Republikansko-fašistička stranka (*Partito Fascista Repubblicano*, PFR) u septembru 1943.

## Historija 
Fašistički pokret se prije osnivanja stranke sastojao pretežno od paravojnih jedinica *Fasci di Combattimento*.

Nakon masovnih izmjena izbornog zakona tzv. Acerbo zakonom, PNF je ubjedljivo pobijedio na izrazito spornim izborima u aprilu 1924. Od 1928. PNF je zakonom bio jedina dozvoljena stranka u Italiji, što se nije mijenjalo do 1943. Na inicijativu Trećeg Reicha, u dijelovima sjeverne Italije koje je zaposjela Wehrmacht, 23. septembra 1943. proglašena je marionetska Talijanska Socijalna Republika (Republika Salò), s Mussolinijem kao šefom države i vlade te Alessandrom Pavolinijem kao predsjednikom PFR-a. Sa ubojstvom Mussolinija od strane pokreta otpora i raspuštanjem Republike Salò, PFR je nestao u aprilu 1945. Snopove su pred nosiocima vlasti nosili njihovi pomoćnici – liktori.

## Sekretari Nacionalne fašističke stranke 
Sljedeće osobe obavljale su dužnost generalnog sekretara PNF-a u periodu od osnivanja do raspuštanja stranke:

* Michele Bianchi (novembar 1921. – januar 1923.)
* *Trijumvirat*: Michele Bianchi, Nicola Sansanelli, Giuseppe Bastianini (januar 1923. – oktobar 1923.)
* Francesco Giunta (15. oktobar 1923. – 22. april 1924.)
* *Kvatuorvirat*: Roberto Forges Davanzati, Cesare Rossi, Giovanni Marinelli, Alessandro Melchiorri (23. april 1924. – 15. februar 1925.)
* Roberto Farinacci (15. februar 1925. – 30. mart 1926.)
* Augusto Turati (30. mart 1926. – 7. oktobar 1930.)
* Giovanni Giuriati (oktobar 1930. – decembar 1931.)
* Achille Starace (decembar 1931. – 31. oktobar 1939.)
* Ettore Muti (31. oktobar 1939. – 30. oktobar 1940.)
* Adelchi Serena (30. oktobar 1940. – 26. decembar 1941.)
* Aldo Vidussoni (26. decembar 1941. – 19. april 1943.)
* Carlo Scorza (19. april 1943. – 25. juli 1943.)

## Literatura 
* 
* 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Partito Nazionale Fascista na Wikimedia Commonsu

Kategorija:Fašizam
Kategorija:Historijske stranke u Italiji
Kategorija:Stranke osnovane 1921.
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2018 – štafeta (mješovito)

**Takmičenje u mješovitoj štafetnoj trci** na Zimskim olimpijskim igrama 2018. održana je 15. februara 2018. u biatlonskom kompleksu Alpensia u skijaškom centru -&nbsp;km udaljenom od Pjongčanga.

## Rezultati 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
štafeta
Kategorija:Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama - mješovite štafete
Tramvajska nesreća u Sarajevu 2026.

**Tramvajska nesreća u Sarajevu 2026.** dogodila se 12. februara 2026. u Sarajevu, na tramvajskoj raskrsnici kod Srednje mašinske tehničke škole, u blizini Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine. Tramvaj, koji se kretao iz pravca Željezničke stanice prema naselju Marijin Dvor, iskočio je iz šina. U nesreći je poginula jedna osoba, dok su četiri povrijeđene. Tragedija je izazvala višednevne masovne proteste građana, proglašenje dana žalosti, te ostavke premijera Kantona Sarajevo Nihada Uka i rukovodstva javnog preduzeća zaduženog za gradski saobraćaj.

## Tok nesreće i žrtve 
[250px|left|thumb|Tramvaj [Tatra K2|Tatra K2YU (garažni broj 516) koji je učestvovao u nesreći, fotografisan 2018.]]
Nesreća se dogodila u četvrtak, 12. februara 2026, kada je tramvaj iskočio iz šina pri prilasku stajalištu i udario u grupu ljudi. Na licu mjesta poginuo je 23-godišnji student druge godine Akademije likovnih umjetnosti u Sarajevu, rodom iz Brčkog. 

Među četiri povrijeđene osobe, najteže povrede zadobila je 17-godišnja učenica Katoličkog školskog centra. Zbog težine povreda amputirana joj je noga, a zadržana je u životnoj opasnosti uz kontinuirani reanimacioni tretman u bolnici.

## Istraga 
Tužilaštvo Kantona Sarajevo odmah je pokrenulo istragu, a vozač tramvaja je uhapšen. Tužilaštvo je na ročištu održanom 14. februara zatražilo određivanje jednomjesečnog pritvora, pozivajući se na preliminarne nalaze vještaka koji su ukazivali na to da je tramvaj tehnički bio ispravan te da je uzrok nesreće ljudski faktor. 

Vozač i njegovi advokati odbacili su optužbe, tvrdeći da je nesreća uzrokovana otkazivanjem kočnica na starom i neispravnom vozilu. Kantonalni sud u Sarajevu odbio je prijedlog Tužilaštva i 15. februara pustio osumnjičenog vozača na slobodu. Okupljeni su blokirali saobraćaj noseći poruke poput "Nismo sigurni u svom gradu" i "Dosta je stradanja naših sugrađana na ulicama". 

Nakon velikog pritiska javnosti, Vlada Kantona Sarajevo proglasila je 14. februar danom žalosti u Kantonu Sarajevo. Istog dana, premijer Nihad Uk izjavio je da je svjestan odgovornosti koju ima prema građanima. Protesti su se nastavili i tokom vikenda, a demonstranti su zahtijevali hitne smjene nadležnih zvaničnika.

Kao posljedica tragedije i masovnih demonstracija, premijer Kantona Sarajevo Nihad Uk podnio je ostavku 15. februara 2026. Njegovom ostavkom, prema važećim zakonima, cijela Vlada Kantona Sarajevo prešla je u tehnički mandat do imenovanja novog saziva. Ostavku je istovremeno podnio i direktor javnog komunalnog preduzeća GRAS.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Historija Sarajeva
Kategorija:Saobraćaj u Sarajevu
Kategorija:Saobraćajne nesreće
Kategorija:2026. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Tramvajski saobraćaj u Bosni i Hercegovini
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2022 – masovni start (žene)

**Takmičenje u masovnom startu u ženskoj konkurenciji** na Zimskim olimpijskim igrama 2022. u Pekingu održalo se u biatlonskom kompleksu Centar za nordijsko skijanje i biatlon Kuyangshu u gradu Zhangjiakou, okrugu Chongli, koji se nalazi u kineskoj pokrajini Hebei 18. februara 2022.

## Pravila takmičenja
## Zemlje učesnice 
## Rezultati 
## Osvojene medalje 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Hatib

kadija drži hutbu u džamiji na Minberu.]]

**Hatib** () u islamu je osoba koja drži hutbu (propovijed) (doslovno "pripovijedanje") tokom Džuma-namaza i Bajram-namaza.

Hatib je obično vođa molitve (imam), ali te dvije uloge mogu obavljati različite osobe. Hatib treba biti upućen u to kako voditi molitvu i biti kompetentan u držanju hutbe, međutim, ne postoje uslovi za sticanje statusa hatiba osim da je osoba odrastao musliman. Muslimani vjeruju da hatib mora biti muškarac, žene ne vode džuma-namaz.

Hutube drže muškarci. Edina Leković je održala inauguralni govor u Ženskoj džamiji u Kaliforniji, 2015.

## Također pogledajte 
* Imam
* Mujezin
* Mutevelija
* Muftija

## Reference 
Kategorija:Islamska terminologija
Kategorija:Namaska terminologija
Sevab

**Sevab** ili **sevap** () arapski je termin koji znači "nagrada". Konkretno, u kontekstu islamskog svjetonazora, sevab se odnosi na duhovnu zaslugu ili nagradu koja proizlazi iz činjenja dobrih djela i pobožnosti na osnovu uputa Kur'ana i Sunneta poslanika Muhammeda.

## Izgovor 
Riječ se koristi u cijelom islamskom svijetu, tako da se pravopis i izgovor malo razlikuju od regije do regije. U kazahstanskom društvu, na primjer, može se izgovoriti kao "sauap", kod Bengalaca kao "suab", "sovab" ili "svab", u Iranu kao "savob", u Indiji i Pakistanu kao "savab". Među Kurdima se izgovara "Sevab". Na bosanskom i turskom jeziku riječ postaje sevap.

## Aktivnosti za sticanje sevaba ili nagrade 
Obično se sva dobra djela smatraju doprinosom sticanju sevaba, ali za muslimana postoje određena djela koja su nagrađivanija od drugih. Primarni faktor koji doprinosi obimu nagrade zasniva se na nečijoj namjeri u srcu – onoj tihoj, neizrečenoj onoj koje je Bog svjestan, a ne onoj izraženoj, artikulisanoj. To mogu biti ista djela, ali artikulacija nije potrebna prije izvršenja djela.

Zaslužna djela u islamu mogu se podijeliti u kategorije – duhovno dobro i moralno dobro. Ne može biti moralnog dobra bez duhovnog dobra, ili barem moralno dobro neće imati visoku vrijednost ako nije popraćeno duhovnim dobrom.

Duhovno dobro uključuje djela obožavanja, uključujući molitvu (obaveznu i dodatnu), spominjanje Boga nakon molitve ili u bilo koje drugo vrijeme, djela propisane milostinje (zekat), čitanje Kur'ana, između ostalog.

Moralno dobro dolazi od postupanja s roditeljima s ljubavlju i naklonošću, a ne s prezirom; posjećivanje bolesnih ljudi, održavanje rodbinskih veza, mudro trošenje novca u dobrotvorne svrhe, davanje porodici njihovih prava itd.

Relativne zasluge svakog djela leže samo na Bogu i zavise od faktora kao što su obim žrtve, teškoća koju je neko podnio (ili koju bi neko podnio čineći dobro), namjera za dobrobit u zagrobnom životu itd.

## Reference 
Kategorija:Fikh
Kategorija:Kur'an
Mevlana

**Mevlana** (), također izgovorena kao Maulana, je titula, uglavnom u Južnoj Aziji, koja prethodi imenu uglednih muslimanskih vjerskih vođa, posebno diplomanata vjerskih institucija, npr. medrese ili darul ulooma, ili učenjaka koji su studirali kod drugih islamskih učenjaka.

## Upotreba 
## Perzijski 
U Iranu i Turskoj, riječ se obično odnosi na Dželaludina Rumija.

## Indija 
U zemljama poput Indije, Pakistana i Bangladeša, koristi se u raznim jezicima kao što su urdu, silheti i bengalski. Mevlana (মাওলানা) na bengalskom i Molana (ꠝꠟꠣꠘꠣ/مولانا) na urdu i silheti jeziku odnose se na islamske vođe ili učenjake. Ponekad se koristi i za učitelja vjerske škole.

## Afrika 
Riječ je posuđena u svahili, gdje se također koristi kao titula poštovanja za uvažene članove društva.

## Reference 
Kategorija:Islamska terminologija
Marthe Kråkstad Johansen

**Marthe Kråkstad Johansen**, rođena 5. januara 1999. u Mo i Raniu, norveška je biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Marthe Johansen je nastupila jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2026. Osvojila je jednu bronzanu medalju na ZOI 2026. u štafeti s Juni Arnekleiv, Karoline Offigstad Knotten i Maren Kirkeeide, kada su sa zaostatkom od 1:07.6&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Camille Bened, Océane Michelon, Lou Jeanmonnot i Julia Simon. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat 13-o mjesto na ZOI 2026. u utrci masovnog starta, kada je s jednim promašajem zaostala 1:05.42&nbsp;min iza pobjednice francuske biatlonke Oceane Michelon, koja je završila utrku s s dva promašaja. Dobar rezultat joj je 16-o mjesto na ZOI 2026. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s jednim promašajem zaostala 2:37.2&nbsp;min iza pobjednice francuske biatlonke Julia Simon, koja je završila utrku s jednim promašajem.

### Svjetska prvenstva 
Nije nastupala na Svjetskim prvenstvima. 

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio joj je u sezoni 2022/23. 18. marta 2023. u norveškom Holmenkollenu u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 18-o mjesto bez promašaja i zaostatkom od 1:07.11&nbsp;min bila sporija od francuske biatlonke Lou Jeanmonnot, koja je završila utrku bez promašaja. Najbolji rezultati u pojedinačnim utrkama su joj dva sedma mjesta: u sezoni SK 2023/24. u švedskom Östersundu 1. decembra 2023. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 27.6&nbsp;s bila sporija od francuske biatlonke Lou Jeanmonnot, koja je završila utrku bez promašaja; te u sezoni SK 2025/26. u njemačkom Ruhpoldingu 16. januara 2026. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 36.3&nbsp;s bila sporija od švedske biatlonke Hanne Öberg, koja je završila utrku bez promašaja. Pobjedila je jednom u štafeti u njemačkom Ruhpoldingu 14. januara 2026. s Karoline Offigstad Knotten, Juni Arnekleiv i Maren Kirkeeide.

## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1999.
Kategorija:Biografije, Mo i Rana
Kategorija:Norveški biatlonci
Kategorija:Norveški olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Norveška)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kategorija:Živi ljudi
Christian Stocker

**Christian Stocker** (rođen 20. marta 1960) austrijski je političar iz Austrijske narodne stranke (ÖVP) koji od 3. marta 2025. obavlja dužnost saveznog kancelara Austrije. Zastupnik je u Nacionalnom vijeću od 2019, a funkciju predsjednika ÖVP-a preuzeo je 5. januara 2025. nakon ostavke Karla Nehammera. U martu iste godine i zvanično je izabran za predsjednika stranke.

Prije stupanja na dužnost kancelara, obavljao je funkciju generalnog sekretara ÖVP-a od septembra 2022. do januara 2025, te je radio kao samostalni advokat specijalizovan za porodično i imovinsko pravo.

## Biografija 
Stocker je rođen i odrastao u Wiener Neustadtu u Donjoj Austriji. Njegov otac, Franz Stocker, također je bio političar ÖVP-a i zastupnik u Nacionalnom vijeću.

Nakon završene osnovne i srednje škole u rodnom gradu, 1979. upisao je studij prava na Univerzitetu u Beču. Magistrirao je 1986, a doktorat pravnih nauka stekao 1988. godine. Nakon obaveznog sudskog stažiranja na okružnom i zemaljskom sudu u Wiener Neustadtu, od 1994. radio je kao samostalni advokat, sa specijalizacijom za brakorazvodno pravo, porodično pravo i pravo na naknadu štete.

## Karijera 
Njegova politička karijera započela je na lokalnom nivou. Od 2000. do 2010. bio je gradski vijećnik zadužen za građevinarstvo u Wiener Neustadtu, a zatim prvi dogradonačelnik grada, te vijećnik za školstvo, finansije i upravljanje nekretninama do 2020. godine.

Dana 12. juna 2019. položio je zakletvu kao poslanik u Nacionalnom vijeću, zamijenivši Johanna Rädlera. U decembru 2021. imenovan je za portparola ÖVP-a za unutrašnje poslove i sigurnost. Njegov uspon u stranci nastavljen je u septembru 2022. kada je imenovan za generalnog sekretara ÖVP-a.

Nakon parlamentarnih izbora 2024. i neuspješnih pregovora o trojnoj koaliciji između ÖVP-a, Socijaldemokratske partije (SPÖ) i stranke NEOS, dotadašnji kancelar Karl Nehammer podnio je ostavku u januaru 2025. Stocker je preuzeo vođstvo stranke i pokušao formirati vladu sa desničarskom Slobodarskom strankom (FPÖ). Kada su i ti pregovori propali sredinom februara, Stocker je obnovio pregovore sa SPÖ-om i NEOS-om, te uspješno dogovorio formiranje prve trojne koalicije u Austriji od kraja 1940-ih.

### Kancelar Austrije 
Stocker je zvanično položio zakletvu pred predsjednikom Alexanderom Van der Bellenom kao savezni kancelar 3. marta 2025. Na konvenciji ÖVP-a krajem marta 2025. izabran je za predsjednika stranke sa 98,4% glasova. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Christian Stocker na zvaničnoj stranici Parlamenta Austrije (de)
* Zvanična biografija na stranici Ureda saveznog kancelara (de)

Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Austrijski političari
Kategorija:Kancelari Austrije
Kategorija:Biografije, Beč
Maren Kirkeeide

**Maren Kirkeeide**, rođena 1. marta 2003. u Strynu,  je norveška biatlonka i dvostruka olimpijska pobjednica u biatlonu.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Maren Kirkeeide je nastupila jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2026. Osvojila je jednu zlatnu, jednu srebrnu i jednu bronzanu medalju. Prvu, zlatnu medalju osvojila je na ZOI 2026. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je bez promašaja i prednošću od 3.8&nbsp;s bila brža od drugoplasirane francuske biatlonke Océane Michelon; a dan kasnije u potjeri osvojila je srebrnu medalju s tri promašaja i zaostatkom od 28.8&nbsp;s u odnosu na pobjednicu italijansku biatlonku Lisu Vittozzi. Bronzanu medalju je osvojila na ZOI 2026. u štafeti s Juni Arnekleiv, Karoline Offigstad Knotten i Marthe Kråkstad Johansen, kada su sa zaostatkom od 1:07.6&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Camille Bened, Océane Michelon, Lou Jeanmonnot i Julia Simon. 

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je samo na jednom Svjetskom prvenstvu i to na SP 2025. Osvojila je jednu srebrnu i jednu bronzanu medalju. Srebrnu medalju je osvojila u štafeti s Karoline Offigstad Knotten, Ingrid Landmark Tandrevold i Ragnhild Femsteinevik, kada su zaostali 1:04.2&nbsp;min iza pobjedničke francuske štafete u sastavu:
Lou Jeanmonnot, Océane Michelon, Justine Braisaz-Bouchet i Julia Simon. Dan kasnije osvojila je bronzanu medalju u utrci masovno starta s tri promašaja i zaostatkom od 16.5&nbsp;s u odnosu na pobjednicu švedsku biatlonku Elviru Öberg.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio joj je u sezoni 2022/23. 18. marta 2023. u norveškom Holmenkollenu u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 25-o mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 1:23.41&nbsp;min bila sporija od francuske biatlonke Lou Jeanmonnot, koja je završila utrku bez promašaja. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama joj je pobjeda u sezoni SK 2025/26. u francuskom Annecy-Le Grand-Bornandu 21. decembra 2025. u utrci masovnog starta, kada je s jednim promašajem i prednošću od 00.3&nbsp;s bila brža od drugoplasirane Lou Jeanmonnot, te 00.8&nbsp;s od trećeplasirane Justine Braisaz-Bouchet. Pobjedila je jednom u štafeti u njemačkom Ruhpoldingu 14. januara 2026. s Marthe Kråkstad Johansen, Juni Arnekleiv i Karoline Offigstad Knotten.

## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 2003.
Kategorija:Biografije, Stryn
Kategorija:Norveški biatlonci
Kategorija:Norveški olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Osvajači zlatne medalje na Olimpijskim igrama (Norveška)
Kategorija:Osvajači srebrne medalje na Olimpijskim igrama (Norveška)
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Norveška)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kategorija:Živi ljudi
Protest

thumb|Učesnici protesta često nose transparente i uzvikuju parole kako bi iskazali svoje zahtjeve.

**Protest** (od lat. *protestari* – javno svjedočiti) jeste javni čin izražavanja prigovora, neodobravanja ili neslaganja prema određenoj ideji, akciji, politici ili društvenoj situaciji. Cilj protesta najčešće je skretanje pažnje šire javnosti na specifičan problem i vršenje pritiska na donosioce odluka, institucije ili vladu kako bi se ostvarile društvene, političke ili ekonomske promjene. 

Protesti mogu poprimiti različite oblike, od individualnih istupa i mirnih demonstracija do masovnih okupljanja, građanske neposlušnosti, pa i nasilnih sukoba. Neki od najčešćih oblika su:

* **Politički protesti**: Usmjereni su protiv državnih politika, zakona ili samog oblika vladavine. Često uključuju zahtjeve za smjenu vlasti, promjenu ustava ili prekid ratnih sukoba.
* **Ekonomski protesti i štrajkovi**: Organiziraju ih radnici i sindikati radi poboljšanja uslova rada, povećanja plaća ili sprečavanja otpuštanja. Štrajk podrazumijeva privremenu obustavu rada kako bi se izvršio ekonomski pritisak na poslodavce.
* **Građanska neposlušnost**: Oblik nenasilnog protesta koji uključuje svjesno i namjerno kršenje zakona koji se smatraju nepravednim. Primjeri uključuju odbijanje plaćanja poreza ili blokiranje javnih površina.
* **Bojkot**: Organizirano odbijanje kupovine određenih proizvoda, korištenja usluga ili učešća u događajima u znak protesta protiv prakse neke kompanije ili države.

## Metode i karakteristike 
Metode protesta mogu se podijeliti na nenasilne i nasilne. Nenasilni protesti oslanjaju se na masovnost, kreativnost i medijsku pažnju. Najzastupljenije metode uključuju:

* **Marševi i demonstracije**: Masovna okupljanja građana koji hodaju zadatom rutom noseći transparente i uzvikujući parole.
* **Peticije**: Prikupljanje potpisa građana kako bi se iskazala masovna podrška određenom zahtjevu.
* **Online aktivizam**: Korištenje društvenih mreža za brzo mobiliziranje masa i širenje poruka bez geografskih ograničenja.

S druge strane, nasilni protesti uključuju uništavanje imovine, sukobe sa policijom ili ekstremnije metode. Do ovakvih situacija obično dolazi kada mirni kanali komunikacije ne daju rezultate ili kada državni organi primijene represiju i silu prema demonstrantima.

## Historijski značaj 
Protesti su često bili katalizatori velikih društvenih promjena. Pokret za građanska prava u Sjedinjenim Američkim Državama tokom 1950-ih i 1960-ih, predvođen Martinom Lutherom Kingom, značajno se oslanjao na mirne marševe i građansku neposlušnost kako bi okončao rasnu segregaciju, što je kulminiralo čuvenim Maršem na Washington 28. augusta 1963. 

Slično tome, sufražetski pokret je kroz dugotrajne proteste uspio izboriti pravo glasa za žene širom svijeta. U savremenom dobu, globalni ekološki pokreti i protesti protiv klimatskih promjena privlače milione mladih ljudi, demonstrirajući trajnu važnost javnog okupljanja u oblikovanju društvenih politika.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Protesti
Kategorija:Aktivizam
Kategorija:Politički koncepti
Kategorija:Sociologija
Juni Arnekleiv

**Juni Arnekleiv**, rođena 17. februara 1999. u Lillehammeru, je norveška biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Juni Arnekleiv je nastupila jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2026. Osvojila je jednu bronzanu medalju. 
u štafeti s Maren Kirkeeide, Karoline Offigstad Knotten i Marthe Kråkstad Johansen, kada su sa zaostatkom od 1:07.6&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Camille Bened, Océane Michelon, Lou Jeanmonnot i Julia Simon. U pojedinačnim disciplinama nije nastupala.

### Svjetska prvenstva 
Nastupila je na dva Svjetska prvenstva od SP 2023. do SP 2024, ali nije osvajala medalje. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama joj je 12-o mjesto na SP 2023. u njemačkom Oberhofu u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 1:04.5&nbsp;min bila sporija od pobjednice Denise Herrmann-Wick, koja je završila utrku bez promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo osvajanje desetog mjesta na SP 2024. u štafeti s Karoline Offigstad Knotten, Idom Lien i Ingrid Landmark Tandrevold

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio joj je u sezoni 2021/22. 12. januara 2022. u njemačkom Ruhpoldingu u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 99-o mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 3:32.7&nbsp;min bila sporija od švedske biatlonke Elvire Öberg, koja je završila utrku bez promašaja. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama su joj dva treća mjesta u sezoni SK 2023/24: u Östersundu 1. decembra 2023. u utrci sprinta na 7,5&nbsp;km, kada je sa jednim promašajem i zaostatkom od 17.6&nbsp;s bila sporija od pobjednice Lou Jeanmonnot; te u njemačkom Ruhpoldingu 14. januara 2024. u utrci potjere na 10&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 09.1&nbsp;s bila sporija od pobjednice Lise Vittozzi. Pobjedila je pet puta u štafeti. 

## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1999.
Kategorija:Biografije, Lillehammer
Kategorija:Norveški biatlonci
Kategorija:Norveški olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Osvajači bronzane medalje na Olimpijskim igrama (Norveška)
Kategorija:Osvajači medalja na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kategorija:Živi ljudi
Balik

U islamskoj pravnoj terminologiji, **Balik** (, odrastao) ili **mukallāf** (, odgovoran) ili **muhallāk** (, mentalno zreo) ili **murāhik** (, adolescent) ili muhtalim (, pubertetan) odnosi se na nekoga ko je dostigao zrelost ili pubertet i ima punu odgovornost prema islamskom pravu.

## Kur'an 
Kur'an spominje pubertet u ajetima 6:152; 12:22; 17:34; 18:82; 22:5; 28:14; 40:67; 46:15 i 3 puta u 24. poglavlju sure En-Nur (31, 58, 59), gdje se spominje nesvjesnost predpubertetskog djeteta o seksualnim pitanjima, što mu omogućava da bude s odraslom osobom čiji bi način odijevanja isključio prisustvo zrelijih osoba. Jedan uključuje djecu koja nisu dostigla pubertet na popis onih pred kojima žena može usvojiti opušteniji standard odijevanja od onoga što je obično propisano u 31. ajetu sure En-Nur (24:31). Drugi pravi razliku između djece koja su dostigla pubertet i one koja nisu, pri čemu ova druga imaju pristup roditeljima koji bi mogli biti goli.

## Hadis 
Prije puberteta, mane i zločini osobe se generalno ne smatraju neopozivim prema hadisu.

## Životni vijek 
Prema Ebu-Hanifi i Šafijskom mezhebu, minimalna dob za pubertet kod dječaka je približno 12 lunarnih godina (približno 11 godina i 7 mjeseci u solarnim godinama koje se koriste međunarodno), a u odsustvu simptoma, može se smatrati približno 15 lunarnih godina do maksimalno 18 lunarnih godina, ili se to može razlikovati ovisno o geografskoj regiji; u slučaju dječaka, karakteristike ili znakovi puberteta, rast stidnih dlaka i ispuštanje sperme (vlažni snovi). Minimalna dob za pubertet kod djevojčica je približno 9 lunarnih godina (približno 8 godina i 8 mjeseci u solarnim godinama) i ako se ne pronađu simptomi, može se smatrati približno 15 lunarnih godina do maksimalno 17 ili 18 lunarnih godina, ili se to može razlikovati ovisno o geografskoj regiji. Karakteristike ili znakovi puberteta kod djevojčica su stidne dlake, menstruacija, vlažni snovi i sposobnost začeća.

Međutim, prema El Navaviju, dob od 15 lunarnih godina je sama po sebi očigledna da i dječaci i djevojčice postanu punoljetni.

## U braku 
U islamskoj pravnoj terminologiji, balih se odnosi na osobu koja je dostigla zrelost, pubertet ili odraslo doba i ima punu odgovornost prema islamskom pravu. Pravni teoretičari određuju različite dobi i kriterije za postizanje ovog stanja i za muškarce i za žene. Za žene, balik ili balakat u smislu spolne zrelosti manifestira se menstruacijom. Međutim, tek nakon što se postigne zasebno stanje koje se naziva rušd, ili intelektualna zrelost za upravljanje vlastitom imovinom, djevojka može dobiti svoju imovinu.

## Reference 
Kategorija:Zrelo doba
Kategorija:Fikh
Kategorija:Skromnost u islamu
Kategorija:Pubertet
Kategorija:Seksualnost u islamu
Kategorija:Islamska terminologija
Batil

**Batil** () je arapska riječ koja znači laž, i može se koristiti za opisivanje poništenog ili nevažećeg djela ili ugovora prema šerijatu.

U ugovornom pravu, suprotnost od batila je sahih. Batil se može razlikovati od fasida ("neispravnog") po tome što fasid ugovor može biti ispunjen, dok batil ugovor ne može.

## Reference 
Kategorija:Šerijatska pravna terminologija
Kategorija:Arapske riječi i fraze u šerijatu
Dava

**Dava** (, "poziv") jest čin prozelitizacije ljudi u islam. Množina je  () ili (). Propovjednici koji se bave davom poznati su kao daije.

## Etimologija 
Dava doslovno znači "izdati poziv" ili "pozvati". Gramatički, ova riječ predstavlja gerundiju glagola s trokonsonantnim korijenom dal-ain-vav (د-ع-و) koji različito znači "pozvati" ili "pozvati". Musliman koji praktikuje davu, bilo kao vjerski radnik ili u volonterskom radu u zajednici, naziva se dāīja (, množina duāh ).

Dāīja je osoba koja poziva ljude da razumiju i prihvate islam kroz dijalog i druge tehnike, a može se smatrati misionarom koji poziva ljude vjeri, molitvi i islamskom načinu života.

## Rani islam 
Termin dava ima i druga značenja u Kur'anu. U suri 30:25, na primjer, označava poziv mrtvima da ustanu na Sudnji dan. Kada se koristi u Kur'anu, uglavnom se odnosi na Allahov poziv da se živi po njegovoj volji. Stoga, kada se koristio u prvim vijekovima islama, obično se odnosio na tu poruku i ponekad se koristio naizmjenično sa šerijatom i dinom.

Dava se također opisuje kao dužnost "aktivnog ohrabrivanja braće muslimana u težnji za većom pobožnošću u svim aspektima njihovog života", definicija koja je postala centralna za savremenu islamsku misao.

## Svrha 
U islamskoj teologiji, svrha dave je pozvati ljude, muslimane i nemuslimane, da razumiju obožavanje Boga kako je izraženo u Kur'anu i sunnetu Muhammeda i da ih informiše o Muhamedu.

Dava kao "Poziv Bogu" je sredstvo kojim je Muhammed počeo širiti poruku Kur'ana čovječanstvu. Nakon Muhameda, njegovi sljedbenici i Ummet (muslimanska zajednica) preuzeli su odgovornost za to.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* *Encyclopaedia of Islam*, Leiden, Netherlands: Brill, 
* Hirschkind, Charles (2004). "Civic Virtue and Religious Reason: An Islamic Counter-Public" in Drobnick, Jim *Aural Cultures*. .
* The Multiple Nature of the Islamic Da'wa , Egdūnas Račius, Academic Dissertation, October 2004. University of Helsinki, Faculty of Arts, Institute of Asian and African Studies.
* Klemm, Verena, and Walker, Paul E. 2011. Code of Conduct: A Treatise on Etiquette of the Fatimid Ismaili Mission. I.B. Tauris.
*  Saqr, Abdul B. *How to Call People to Islam*, Trans. Shakil Ahmed. Riyadh: WAMY.
* Sookhdeo Patrick, and Murray, Douglas. 2014. Dawa: The Islamic Strategy for Reshaping the Modern World. Isaac Publishing.
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* Alati za *daije* 
* Daijski hub

Kategorija:Islamska terminologija
Kategorija:Konverzija na islam
Kategorija:Islamska vjerska zanimanja
Kategorija:Praktična teologija
Kategorija:Širenje Islama
Fasik

**Fasik** () je arapski termin koji se odnosi na nekoga ko krši islamski zakon. Budući da se fasik smatra nepouzdanim, njegovo svjedočenje se ne prihvata na islamskim sudovima. Termini fasik i fisk se ponekad prevode kao "bezbožan",

Stalno činjenje manjih grijeha ili većih grijeha koji ne zahtijevaju veću kaznu, a koji se u fikhskoj terminologiji opisuju kao zlo, kažnjava se po diskreciji sudije, bez određenog ograničenja i mjere.

Kod tazir kazni ne postoji obaveza dokazivanja zločina svjedočenjem ili sličnim mehanizmima.

## Porijeklo 
Riječ fasik potiče od termina fisk (), što znači "kršenje sporazuma" ili "ostaviti se ili izaći iz".

## Teološka debata 
Pravnik Vasil bin Ata (700–748. n. e.) tvrdio je da fasik ostaje član muslimanskog društva, te da zadržava prava na život i imovinu iako ne može imati vjerski stav. Ovo mišljenje ga je suprotstavilo pravnicima murdžija koji su fasika smatrali munafikom (licemjerom), i haridžijima koji su fasika smatrali kafirom.
Za haridžije je "vjera bez djela" bila bezvrijedna, pa je onaj ko je ispovijedao islam, a griješio, bio fasik, a time i kafir.

## Primjena 
U periodu koji je prethodio Iranskoj revoluciji 1979, ajatolah Homeini je opisao iranskog šaha kao fasika.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
**ف س ق* u Kur'anskom arapskom korpusu

Kategorija:Šerijatska pravna terminologija
Kategorija:Arapske riječi i fraze u šerijatu
Kategorija:Grijeh u Islamu
Fahiša

**Fahiša** () je arapska riječ koja obično znači razvrat i nepristojnost. 

## Terminologija 
Prema islamskim učenjacima, postoje dva mišljenja o značenju riječi fahiša:

* Ili je to blud i preljuba (blud kao Fahiša Mubin), kao što Kur'an kaže:

* Drugo mišljenje je svako loše djelo koje zaslužuje kaznu, kao što je kamenovanje, ubistvo, rezanje ruke itd.
Veliki grijesi uključeni u fahišu su brojni. Islamski zakon smatra velikim grijehom svako djelo na koje je religija upozorila muslimane da ga ne čine, ili je obećala oštru kaznu za počinjenje, ili je propisala hudud za to. Primjeri velikih grijeha su nevjerovanje u Allaha (Boga u islamu) nakon što smo u Njega vjerovali, ubistvo nevine osobe, obračun s ribom (lihvarom, kamatom), grubo postupanje s roditeljima, preljuba, blud, davanje lažnih svjedočanstava itd.

## Hadis 
## Kako izbjeći fahišu 
Kur'an kaže da namaz sprječava fahšu i zabranjena djela. U Kur'anu:

## Reference 
Kategorija:Šerijatska pravna terminologija
Kategorija:Arapske riječi i fraze u šerijatu
Kategorija:Grijeh u Islamu
Fesad

**Fesad** (), ili fasad, je arapska riječ koja znači 'trulež', 'korupcija' ili 'izopačenost'. U islamskom kontekstu, može se odnositi na "širenje korupcije na Zemlji" ili "širenje nereda u muslimanskoj zemlji", moralnu korupciju protiv Allaha, ili narušavanje javnog mira.

Širenje fesada je glavna tema u Kur'anu, a taj pojam se često suprotstavlja izrazu islah ("ispravljanje stvari"). Klasični kur'anski komentatori su obično tumačili "korupciju na zemlji" kao otvorenu neposlušnost protiv Boga ili njene posljedice. "Mala manjina" smatrala je da se ovaj ajet odnosi na otpadnike općenito.

Riječ "gubitnici" označava biti lišen nečega, a može značiti i "biti izgubljen", u smislu gubitka puta ili sebe.

## Hadisi 
Nered ima široko značenje u Buharijinovom "Sahihu" i drugim islamskim tekstovima.

Lopovi koji su ubili pastira i počinili druge zločine kažnjeni su smrću. Buhari:5727

Ebu Davudov Sunen, u 38.4359, navodi da je kazna za fasad objavljena za mnogobošce.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tefsir Sura 5, Ajet 33](http://www.islamfrominside.com/Pages/Tafsir/Tafsir(5_33).html): Analiza Kur'anskih ajeta.

Kategorija:Šerijatska pravna terminologija
Kategorija:Arapske riječi i fraze u šerijatu
Kategorija:Islam i smrtna kazna
Almedina Čengić

**Almedina (Drljević) Čengić** je bosanskohercegovačka profesorica i književna teoretičarka sa iskustvom u visokom obrazovanju i publikacijama iz oblasti književnosti i jezika. 

## Biografija 
Rođena je 30. juna 1961. u Sarajevu gdje je pohađala osnovnu školu i Prvu gimnaziju. Obrazovanje je nastavila na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 1979. na odsjeku Historija književnosti naroda i narodnosti Jugoslavije i srpsko-hrvatski, hrvatsko-srpski jezik. Diplomirala je u aprilu 1984. sa temom "Alhemijado književnost na našim prostorima". Nakon završenog postdiplomskog studija pri Sveučilištu u Zagrebu na Interuniverzitetskom sveučilišnom centru za postdiplomski studij, 1990. u Zagrebu je odbranila magistarsku tezu "Krležini romani" i stekla zvanje magistra društveno-humanističkih znanosti iz područja filologije – povijesti književnosti. Doktorsku disertaciju je pisala na temu "Krleža i nordijska drama" i branila je na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu 2003.

Tokom rata radila je kao volonter predavač u Bosanskoj školi Bremen i učestvovala u organizaciji humanitarnih i kulturnih manifestacija u dijaspori (Blue Camill i Junge Brücke). U periodu  1996-1998. radila je kao predavač maternjeg jezika i književnosti u Pedagoškoj gimnaziji u Sarajevu. Zvanje višeg asistenta stekla je 1998. za predmete Historija svjetske drame i pozorišta i Historija južnoslovenske drame i pozorišta na Akademiji scenskih umjetnosti Sarajevo. Radila je na tri odsjeka – Odsjek za glumu, Odsjek za dramaturgiju i Odsjek za režiju. Za ove predmete, kao i predmet Historija teatra, izabrana je za zvanje docenta 2003.

U narednim godinama radila je kao gost predavač na Fakultetu islamskih nauka Sarajevo, Fakultetu Humanističkih nauka Univerziteta "Džemal Bijedić" u Mostaru, te na Fakultetu prirodoslovnih-matematičkih i odgojnih znanosti radila kao mentor kandidatima pri odbrani diplomskih radova. Od 2010. predaje na Pedagoškom fakultetu Sarajevo na predmetu Metodika nastave bosanskog, hrvatskog i srpskog jezika i književnosti i obnaša funkciju šefa Odsjeka za razrednu nastavu.

## Publikacije 
Književne kritike, prikaze, oglede i studije objavljuje u časopisima, listovima, zbornicima: Slovo Gorčina, Mostariensia, Pismo, Dramaturg, Muzej književnosti i dramske umjetnosti Sarajevo, Sarajevski filološki susreti, Mess Sarajevo, Edukacija za budućnost Zenica, Slavistički kongres Sarajevo.

;Objavljena djela:
* "Avangarda ili bunt: počeci razvoja moderne evropske drame" (2021)
* "Moderni evropski roman i Miroslav Krleža" (2020)
* "Poetski sinkretizam bošnjačke drame: od tradicije do evropskog moderniteta" (2020)
* "Motivska struktura stilsko-historijskog konteksta: književno-umjetnički arhetip inspirisan narodnom tradicijom" (2014, 2015)
* "Krleža i nordijska drama" (2008)

## Reference 
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Rođeni 1961.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Bosanskohercegovački profesori
Amy Baserga

**Amy Baserga**, rođena 29. septembra 2000. u Zürichu, je švicarska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Amy Baserga je nastupila dva puta na Zimskim olimpijskim igrama: na ZOI 2022. i ZOI 2026, ali nije osvajala medalje. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat 21-o mjesto na ZOI 2026. u utrci masovnog starta, kada je s tri promašaja zaostala 2:13.1&nbsp;min iza pobjednice francuske biatlonke Oceane Michelon, koja je završila utrku s s dva promašaja. Najbolji rezultati u štafetnim utrkama su joj dva osma mjesta: a ZOI 2022. u mješovitoj štafeti sa Sebastianom Stalderom, Benjaminom Wegepom i Lenom Häcki, kada su sa zaostatkom od 2:20.4&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke norveške štafete u sastavu: Marte Olsbu Røiseland, Tiril Eckhoff, Tarjei Bø i Johannes Thingnes Bø; te na ZOI 2026. u štafeti s Leom Meier, Aitom Gasparin i Lenom Häcki-Groß, kada su sa zaostatkom od 2:47.6&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Camille Bened, Océane Michelon, Lou Jeanmonnot i Julia Simon. Dobar rezultat u štafetnim utrkama joj je deseto mjesto na ZOI 2026. u mješovitoj štafeti s Sebastianom Stalderom, Niklasom Hartwegom i Leom Meier, kada su sa zaostatkom od 2:58.5&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Éric Perrot, Quentin Fillon Maillet, Lou Jeanmonnot i Julia Simon.

### Svjetska prvenstva 
Amy Baserga je nastupila na tri Svjetska prvenstva od SP 2023. do SP 2025, ali nije osvojila ni medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji joj je 19-o mjesto na SP 2025. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s dva promašaja i 2:51.1&nbsp;min zaostatka bila sporija od pobjednice Julije Simon. U štafetnim utrkama najbolji rezultat bilo joj je četvrto mjesto na SP 2024. u mješovitoj štafeti s  Sebastianom Stalderom, Niklasom Hartwegom i Lenom Häcki; te na SP 2025. u  pojedinačnoj štafeti s Niklasom Hartwegom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio joj je u sezoni 2020/21. 19. marta 2022. u švedskom Östersundu u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 83-o mjesto s tri promašaja i zaostatkom od 2:33.0&nbsp;min bila sporija od norveške biatlonke Tiril Eckhoff, koja je završila utrku s jednim promašajem. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama joj je treće mjesto u sezoni SK 2024/25. u Ruhpoldingu 16. januara 2025. u utrci na 15&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 43.1&nbsp;s bila sporija od pobjednice Lou Jeanmonnot. U ekipnim utrkama su joj je najbolji rezultati šest četvrtih mjesta u ženskoj štafeti.

## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 2000.
Kategorija:Biografije, Zürich
Kategorija:Švicarski biatlonci
Kategorija:Švicarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kategorija:Živi ljudi
Lea Meier

**Lea Meier**, rođena 2. marta 2001. u Schiersu, je švicarska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Lea Meier je nastupila jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2026. ali nije osvajala medalje. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat sedmo mjesto na ZOI 2026. u utrci utrci na 15&nbsp;km, kada je s jednim promašajem zaostala 1:37.4&nbsp;min iza pobjednice francuske biatlonke Julia Simon, koja je završila utrku s jednim promašajem. Najbolji rezultat u štafetnim utrkama je osmo mjesto na ZOI 2026. u štafeti s Amy Basergom, Aitom Gasparin i Lenom Häcki-Groß, kada su sa zaostatkom od 2:47.6&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Camille Bened, Océane Michelon, Lou Jeanmonnot i Julia Simon. Dobar rezultat u štafetnim utrkama joj je deseto mjesto na ZOI 2026. u mješovitoj štafeti s Sebastianom Stalderom, Niklasom Hartwegom i Amy Basergom, kada su sa zaostatkom od 2:58.5&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Éric Perrot, Quentin Fillon Maillet, Lou Jeanmonnot i Julia Simon;

### Svjetska prvenstva 
Nije nastupala je na Svjetskim prvenstvima.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio joj je u sezoni 2021/22. 7. januara 2022. u njemačkom Oberhofu u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 67-o mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 2:28.5&nbsp;min bila sporija od norveške biatlonke Marte Olsbu Røiseland, koja je završila utrku s jednim promašajem. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama joj je 12-o mjesto u sezoni SK 2025/26. u Ruhpoldingu 18. januara 2026. u utrci potjere na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 58.2&nbsp;s bila sporija od pobjednice Lou Jeanmonnot. U štafeti joj je najbolji rezultat šesto mjesto u sezoni SK 2022/23. u Hochfilzenu, kada je s Elisom Gasparin, Aitom Gasparin i Lenom Häcki-Groß.

## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 2001.
Kategorija:Biografije, Schiers
Kategorija:Švicarski biatlonci
Kategorija:Švicarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kategorija:Živi ljudi
Marine Bolliet

**Marine Bolliet**, rođena 14. januara 1988. u Chambéryu, je francuska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Marine Bolliet je nastupila samo jednom na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2014, ali nije osvajala medalje. Nastupila je samo u utrci na 15&nbsp;km, kada je s dva promašaja zaostala 4:52.5&nbsp;min iza pobjednice bjeloruske biatlonke Darj Domračeva, koja je završila utrku s jednim promašajem. 

### Svjetska prvenstva 
Marine Bolliet nije nastupala na Svjetskim prvenstvima.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio joj je u sezoni 2008/09. 9. januara 2022. u njemačkom Oberhofu u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 62-o mjesto s dva promašaja i zaostatkom od 2:58.0&nbsp;min bila sporija od njemačke biatlonke Andreje Henkel, koja je završila utrku bez promašaja. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama joj je osmo mjesto u sezoni SK 2014/15. u Östersundu 7. decembra 2014. u utrci potjere na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 1:25.7&nbsp;min bila sporija od pobjednice Kaise Mäkäräinen. U ekipnim utrkama su joj je najbolji rezultati dva sedma mjesta u ženskoj štafeti.

## Privatni život 
## Napomene 
## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1988.
Kategorija:Biografije, Chambéry
Kategorija:Francuski biatlonci
Kategorija:Francuski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2014.
Kategorija:Aktivni biatlonci
Kategorija:Živi ljudi
Samuela Comola

**Samuela Comola**, rođena 30. aprila 1998. u Aosti je italijanska biatlonka i svjetska prvakinja u biatlonu.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Samuela Comola je samo jednom nastupila na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2022. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji ostvarila je na ZOI 2022. u utrci na potjeri kada je osvojila 37-o mjesto s tri promašaja i zaostatkom od 5:23.5&nbsp;min iza pobjednice Norvežanke Marte Olsbu Røiseland, koja je utrku završila s jednim promašajem. Najbolji rezultat u štafetnim utrkama ostvarila je na istim igrama u štafeti s Lisom Vittozzi, Dorothejom Wierer i Federicom Sanfilippo, kada su sa zaostatkom od 1:33.1&nbsp;min osvojile peto mjesto iza pobjedničke švedske štafete u sastavu: Linn Persson, Mona Brorsson, Hanna Öberg i Elvira Öberg.

### Svjetska prvenstva 
Samuela Comola je nastupila na tri Svjetska prvenstva od SP 2023. do SP 2025.  U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo osvajanje zlatne medalje na SP 2023. u štafeti s Lisom Vittozzi, Dorothejom Wierer i Hannom Auchentaller. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama joj je četvrto mjesto na SP 2023. u njemačkom Oberhofu u utrci na 15&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 48.5&nbsp;sbila sporija od pobjednice Hanne Öberg, koja je završila utrku s jednim promašajem.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Comole u Svjetskom kupu bio je u sezoni 2021/22.  Na prvom nastupu u švedskom Östersundu 27. novembra 2021. u utrci na 15&nbsp;km osvojila je 64-o mjesto s dva promašaja i zaostatkom od 5:50.5&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Markétu Davidovu. Najbolji rezultat joj je deveto mjesto 22. marta 2025. u utrci potjere na 10&nbsp;km u sezoni 2024/25, u Holmenkollenu. U ekipnim utrkama najbolji rezultati su joj tri treća mjesta u štafeti.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1998.
Kategorija:Biografije, Aosta
Kategorija:Italijanski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Kategorija:Italijanski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Svjetski prvaci u biatlonu
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu
Hannah Auchentaller

**Hannah Auchentaller**, rođena 28. marta 2001. u San Candidu je italijanska biatlonka i svjetska prvakinja u biatlonu.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Hannah Auchentaller je samo jednom nastupila na Zimskim olimpijskim igrama i to na ZOI 2026. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji joj je rezultat bilo 26-o mjesto na ZOI 2026. u utrci potjere na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 2:44.4&nbsp;min bila sporija od pobjednice italijanske biatlonke Lise Vittozzi. Najbolji rezultat u štafetnim utrkama je 11-o mjesto na ZOI 2026. u štafeti s Dorothejom Wierer, Michelom Carrara i Lisom Vittozzi, kada su sa zaostatkom od 3:54.7&nbsp;min bili sporiji od pobjedničke francuske štafete u sastavu: Camille Bened, Océane Michelon, Lou Jeanmonnot i Julia Simon.

### Svjetska prvenstva 
Hannah Auchentaller je nastupila na dva Svjetska prvenstva od SP 2023. do SP 2025. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman bilo osvajanje zlatne medalje na SP 2023. u štafeti s Lisom Vittozzi, Dorothejom Wierer i Samuelom Comolom. Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama joj je 21-o mjesto na SP 2025. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 3:13.9&nbsp;min bila sporija od pobjednice Julia Simon, koja je završila utrku s jednim promašajem.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio joj je u sezoni 2021/22. Na prvom nastupu u švedskom Östersundu 2. decembra 2021. u utrci na 7,5&nbsp;km osvojila je 81-o mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 2:37.2&nbsp;min u odnosu na pobjednicu Lisu Hauser. Najbolji rezultat joj je deveto mjesto 20. decembra 2025. u utrci na 7,5&nbsp;km u sezoni 2024/25, u Annecy-Le Grand-Bornandu. U ekipnim utrkama najbolji rezultati su joj dva druga mjesta u štafeti.

## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Privatni život 
Njen otac Armin Auchentaller je nekadašnji italijanski biatlonac i biatlonski trener.

## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

## Reference 
Kategorija:Rođeni 2001.
Kategorija:Biografije, San Candido
Kategorija:Italijanski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Italijanski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Svjetski prvaci u biatlonu
Kategorija:Osvajači medalja na Svjetskim prvenstvima u biatlonu