Naučna fantastika

**Naučna fantastika** () je umjetnički žanr, oblik spekulativne fikcije koji se prvenstveno bavi maštovitim i futurističkim konceptima izmišljene napredne nauke i/ili tehnologije i njihovog uticaja na društvo ili pojedince, istraživanje svemira, putovanja kroz vrijeme, paralelne svemire i vanzemaljski život. Naučna fantastika može pratiti svoje korijene do drevne mitologije. Pojam naučne fantastike vezuje se prije svega za književna, televizijska i filmska djela, ali naučna fantastika utiče i na likovnu i muzičku umjetnost.

Naučna fantastika često istražuje potencijalne posljedice naučnih, društvenih i tehnoloških inovacija, ponekad služi kao način za podržavanje budućih naučnih i tehnoloških inovacija. Osim što pruža zabavu, može također kritikovati današnje društvo i istraživati alternative. Također se često kaže da inspiriše "osećaj čuda".

Granice žanra nisu jasno definirane. Mnoga naučnofantastička djela sadrže karakteristike drugih umjetničkih žanrova, poput kriminalističkih romana, romana strave i užasa, historijskih romana i, naročito, fantastike. Naučna fantastika sadrži mnoge podžanrove. Mnoga naučnofantastična djela imaju i značajne elemente psihološke i filozofske književnosti.

Roman *Frankenstein* objavljen 1818, engleske književnice Mary Shelley smatra se izvorištem naučne fantastike kao žanra.

Žanr naučne fantastike često se označava skraćenicama NF te SF ili sci-fi (prema engleskom izvorniku). U ovom se članku koristi bosanska kratica NF.

## Teme i motivi naučne fantastike 
Naučna fantastika bavi se razmatranjem uticaja napretka nauke i tehnologije na društvo i osobe, predviđanjem razvoja čovječanstva ili čak govori o otkrivanju i zamišljanju novih pojava i tehnologija. Osim toga, naučna fantastika se ponekad bavi i alternativnom historijom: "šta bi bilo da je bilo".

Sasvim je pogrešno identificirati naučnu fantastiku isključivo sa svemirskim istraživanjima ili vanzemaljcima. Ovdje je napisan spisak samo nekih tema i motiva NF-a, zajedno s primjerima. Važno je napomenuti da velika većina naučnofantastičkih djela (uključivo i ova navedena kao tipična za neki motiv) sadrže više spomenutih motiva.

**Prvi Kontakt** – prvi susret ljudi i vanzemaljaca. To je jedan od najstarijih motiva naučne fantastike. U romanu *Sastanak s Ramom*, A. C. Clarke opisuje prolazak golemog vanzemaljskog svemirskog broda kroz Sunčev sistem. Ljudi ga istražuju, ali njegova prava namjena ostaje obavijena tajnom. Film *Bliski susreti treće vrste* je klasik filmskih ostvarenja tematike Prvog Kontakta. Roman *Kontakt* Carla Sagana te istoimeni film predstavljaju najpoznatije realizacije motiva Prvog Kontakta u tvrdoj NF. Taj motiv javlja se u mnoštvu naučnofantastičkih djela, čak i tamo gdje ne predstavlja glavnu temu.

**Katastrofa** - društvo je pogođeno prirodnom katastrofom, nuklearnim ratom, epidemijom ili nekom drugom nesrećom velikih razmjera, ili mu tako nešto prijeti. U romanu *Božiji Čekić* A. C. Clarkea i Gentryja Leeja Zemlji prijeti udar asteroida. U romanima *Hvalospjev Leibowitzu* Waltera M. Millera i *Rat Miru* Vernora Vingeja te serijalu računalnih igara *Fallout* opisano je društvo poslije nuklearnog rata. Film *Dr. Strangelove* Stanleyja Kubricka prikazuje poremećenog pojedinca čije akcije dovode do nuklearnog uništenja.

**Vanzemaljska invazija** – Zemlja ili ljudska civilizacija je u ratu s vanzemaljcima ili su je vanzemaljci osvojili. Konstruktor tog motiva je Herbert George Wells s klasikom *Rat svjetova*. Motiv se pojavio puno puta u naučnoj fantastici, u najrazličitijim obradama, od čistog kopiranja Wellsa pa do vrlo originalnih izvedenica, te od humorističnih do onih koje spadaju u tvrdu NF. U ponekim obradama, npr. roman *Kraj djetinjstva* A. C. Clarkea, vanzemaljci ne osvajaju Zemlju i čovječanstvo nasilno, nego ih mirnim putem pokoravaju svojoj vlasti.

**Budućnost čovječanstva** – taj se motiv pojavljuje u znatnom broju NF djela, u različitim obradama, utopističkim, distopijskim ili u njihovoj kombinaciji. Klasik je roman *Grad i zvijezde* A. C. Clarkea gdje je opisana ljudska civilizacija za milijardu godina, utjelovljena u dvije zajednice na Zemlji. Najpoznatija distopijska djela su *1984.* Georgea Orwella, gdje je opisana totalitarna država i tehnike kojima drži ljude u pokornosti, te *Vrli novi svijet* Aldousa Huxleya gdje totalitarna država uzgaja poslušne podanike ispranog mozga podijeljene u biološke kaste. Robert Heinlein u romanu *Luna je okrutna ljubavnica* opisuje socijalne aspekte ljudskog naseljavanja Mjeseca, poput razvoja poliandrije. Film *Loganov bijeg* opisuje antiutopijsku sliku civilizacije u kojoj žive samo mladi ljudi. Iain M. Banks je u serijalu o Kulturi stvorio potpuno utopijsku civilizaciju daleke budućnosti gdje sukobi ipak postoje, a ljudi imaju poticaj za istraživanjem novog i nepoznatog. Larry Niven u romanima *Integralna stabla* i *Dimni prsten* opisuje društvo kojeg su utemeljili odmetnici u plinskom torusu u orbiti oko neutronske zvijezde. Roman Milana Šufflaya *Na Pacifiku god. 2255.* (1924.) također spada u ovu kategoriju, kao i distopijski roman Branka Belana *Utov dnevnik* (1982.).

**Cyberpunk** – naziv za podžanr u kojem postoji globalna kompjutersko-komunikacijska mreža, tehnološka ili biološka usavršenja čovjeka, virtualna stvarnost i holografske simulacije, razvoj naprednih računala i umjetne inteligencije te okruženja između čovjeka i računara. Godine 1985. u "*Interzoneu*" br. 14 pojavio se članak "Nova naučna fantastika" koji je bio i prvi manifest "cyberpunk pokreta". Prije dobijanja svoga imena začet je 1970-ih godina u kojima je svoje anarhističke stavove dijelio s punk muzikom . Cyberpunkov propagandni list "*Cheap Truth*" dijeljen je besplatno i nikada nije bio zaštićen copyrightom. Članci su bili objavljivani pod pseudonimima radi izbjegavanja stvaranja kulta ličnosti ili grupa. Nakon tri godine i nakon što je sam cyberpunk prerastao u kult, list "*Cheap Truth*" je nestao sa scene. Radnje cyberpunka redovito se događaju na Zemlji u bliskoj budućnosti, a nastanak podžanra vjerovatno je potaknut i razočarenjem zbog stagnacije svemirskog programa. Budućnost opisana u cyberpunku često je distopijska i prepuna ekoloških katastrofa. Sam naziv cyberpunk stvorio je američki pisac Gardner Dozois, pokušavajući opisati rad Williama Gibsona , koji se smatra začetnikom žanra, a čiji je roman *Neuromancer* postigao veliki uspjeh osvojivši Huga, Nebulu i Philip K. Dick Award. Kao značajan primjer može se navesti i roman *Potpuni raspad* Neala Stephensona, *Eon* Grega Beara, te filmovi *Blade Runner*, *Johnny Mnemonic* (kojemu je predložak priča Williama Gibsona) i *Matrix* trilogija.

**Alternativna historija** – opisuje kako bi svijet izgledao da su se historijski događaji drukčije odvijali. Keith Roberts u romanu *Pavane* obrađuje alternativnu historiju u kojoj je španska Velika Armada 1588. godine vratila Englesku katoličanstvu. Philip K. Dick u romanu *Čovjek u visokom dvorcu* piše o svijetu u kojem su u Drugom svjetskom ratu pobijedile sile Osovine.

**Steampunk** – podžanr s elementima alternativne historije i cyberpunka. Radnja se događa u prošlosti, često u počecima industrijske revolucije, gdje postoje neke tehnologije ili izumi koji su u stvarnosti otkriveni odnosno izumljeni kasnije. Prvim steampunkom smatra se novela *Diferencijalni stroj* Williama Gibsona i Brucea Sterlinga u kojoj lord Byron i Charles Babbage uspijevaju napraviti funkcionalni mehanički digitalni računar. Inspiracija za steampunk sigurno je došla od djela NF pisaca 19. vijeka, poput Julesa Vernea ili Mary Shelley.

**Vojska** – autori se bave prikazom vojnih tema u NF okružju. Ta su djela često metafore stvarnih ratnih ili političkih događanja. Najpoznatije jest *Zvjezdani jurišnici* Roberta Heinleina. Serijal o Milesu Vorkosiganu književnice Lois McMaster Bujold jedan je od uspješnijih primjera vojničkog NF-a.

**Religija** – autori se bave religioznim, teološkim ili antireligijskim temama. Walter R. Miller u romanu *Hvalospjev Leibowitzu* (spomenutom i među primjerima katastrofičnih NF djela) piše o Katoličkoj crkvi u postnuklearnoj Americi te obožavanju relikvija iz prošlosti u obliku tehničke dokumentacije raznih uređaja izgubljenih nakon nuklearnog rata. A. C. Clarke u priči *Zvijezda*, jednoj od najljepših NF priča vjerske tematike, piše o isusovačkom redovniku koji kao član posade istraživačkog broda traži betlehemsku zvijezdu.

**Ljubav** – ljubavne priče također se pojavljuju u sklopu naučne fantastike. Karakterističan je roman *Vrata u ljeto* Roberta Heinleina. Književnica Lois McMaster Bujold u sagama o Milesu Vorkosiganu (spomenutim pod primjerom vojničke NF) također koristi značajne elemente ljubavnog romana.

**Erotika** - već u prvim djelima NF-a nailazimo na primjese seksa i erotike. Seksualne arhetipove pronalazimo i kod Wellsa u *Vremenskom stroju*, u odnosima Eloa i Morlocka, zatim u djelima Ridera Haggarda, osobito u romanu *Ona*. Tek sredinom 20. vijeka erotika počinje značajnije prodirati u NF djela.

**Istraživanje** - istraživanje nepoznatog, kako svemira tako i drugih mjesta (poput Zemljinog podmorja), civilizacija, pojava i tehnologija vječna su tema naučne fantastike prisutna u većoj ili manjoj mjeri u svakom NF djelu. Televizijska serija *Zvjezdane staze*, sa svojim sloganom "to boldly go where no one has gone before" predstavlja arhetip istraživačkog motiva u NF. Među dojmljivijim književnim primjerima istraživačke NF jest roman *Nepobjedivi* Stanisław Lem.

**Vremeplov** - prvo djelo objavljeno na temu putovanja kroz vrijeme bilo je "*Vremenski stroj*" (The Time Machine), H. G. Wellsa iz 1895. g.

**Roboti i umjetna inteligencija** - ovaj motiv je vrlo star i ima korijene u davnim legendama. Pisci raspravljaju o uticaju robota i razvoja umjetne inteligencije na ljudsko društvo. O robotima je u književnosti prvi raspravljao Karel Čapek. Klasik motiva robotike je Asimovljem roman *Ja, robot* koji je bio temelj za cijeli serijal romana o robotima gdje su postavljeni i poznati Zakoni robotike. Motiv robotike često se prikazuje u distopijskom okružju gdje roboti i umjetna inteligencija nastoje istisnuti ljude, npr. u filmu *Terminator*. Vedriji prikaz razvoja robota i umjetne inteligencije vidljiv je u Spielbergovu filmu *A.I.* te likovima Data i Doktora iz Zvjezdanih staza.

**Razni pronalasci (uključivo nanotehnologiju i genetičko inženjerstvo)**

**Transhumanizam** - transhumanistički motivi obuhvaćaju zamisli korištenja naučnih dostignuća i tehnologije u svrhu poboljšanja i daljnje evolucije čovjeka ili razvoja umjetne inteligencije. Transhumanistički motivi prisutni su u naučnoj fantastici u novije vrijeme, naročito u romanima *Vatra nad Dubinom* Vernora Vingeja te serijalu o Kulturi Iaina M. Banksa.

**Svemirska opera**

**Humor** - najtipičniji primjer humoristične obrade naučnofantastičkih tema jest roman *Vodič kroz galaktiku za autostopere* Douglasa Adamsa. Britanska televizijska serija *Crveni patuljak* stekla je kultni status u humorističnoj NF kombiniranjem sjajne glumačke ekipe, parodiranja naučnofantastičkih tema i klišeja te britkim humorom.

### Tvrda NF 
Tvrda NF () je vrsta naučne fantastike koja opisuje svijet konzistentan s poznatim prirodnim zakonima. To znači da se u takvoj vrsti NF-a radnja događa u okružju gdje postoje razne pojave, čak i kontroverzne ili danas samo teorijske (nepotvrđene opažanjem ili eksperimentom), ali čiji opis može biti sukladan s poznatim fizikalnim zakonima. Drugim riječima, tvrda NF može obuhvaćati pojave i tehnologije koje ne postoje, ali spadaju u "granice mogućega". Može se i reći da tvrda NF opisuje svijet u kojemu postoje pojave i tehnologije koje nisu dokazano nemoguće. Pred tvrdu NF postavlja se i zahtjev realnog i konzistentnog oslikavanja zamišljenog društva, pojedinaca ili stvorenja.

U zamišljanju nekih ljudi, tvrda NF se često identificira sa naučnim djelima ili pretjeranim opisima nauke i tehnike. Takvo je razmišljanje sasvim pogrešno jer je svaka naučna fantastika, pa tako i tvrda, umjetnost u kojoj nema mjesta jednačinama ili popularnonaučnim člancima.

Granice tvrde NF nisu jasno definirane zato što različiti ljudi drukčije doživljavaju i procjenjuju "granice mogućega" koje tvrda NF često opisuje. Osim toga, u naučnofantastičkim djelima često se miješaju elementi tvrde i mehke naučne fantastike. Granice tvrde NF ponekad se pomiču i zato što se zbog napretka stvarne nauke neke pojave i tehnologije sele u čistu maštu, neke postaju realnost, a mogućnosti ostvarenja nekih novih dolaze u domenu izvedivosti.

Ponekad se pojam tvrde NF koristi u smislu da ona opisuje uticaj razvoja prirodnih nauka i tehnologije na društvo i pojedince, dok mehka NF opisuje sociološke i psihološke teme. Ta je podjela zastarjela zato što znatan broj tvrdih NF djela također opisuje i sociološke i psihološke aspekte zamišljenog društva ili pojedinaca.

Neki pisci i primjeri tvrde NF:

* Stephen Baxter, *Vremenski brodovi*, *Svjetlost dugih dana*, *Oluja sa sunca - vremenska odiseja 2*
* Iain M. Banks, serijal o Kulturi, sadrži i elemente mehkog SF-a
* Greg Bear, *Eon*, *Eternity*, *Legacy* i *Blood Music*
* Gregory Benford, *Vremenski pejzaž,* *Saga o središtu galaksije* (pet romana)
* Arthur C. Clarke, serijal *Odiseja u svemiru*, *Pjesme daleke Zemlje*, *Sastanak s Ramom*
* Alastair Reynolds, serijal *Revelation Space*, jedna od rijetkih svemirskih opera bez nadsvjetlosnog pogona
* Kim Stanley Robinson, trilogija o Marsu *(Crveni Mars, Zeleni Mars, *Plavi Mars)* o teraformiranju Marsa
* Dan Simmons, *Hyperionski spjevovi* - *Hyperion Cantos* *(Hyperion, Pad Hyperiona, Endymion, Uspon Endymiona)*
* Jules Verne, *20 000 milja ispod mora*, *Put na Mjesec*, smatra se za konstruktorom tvrde NF
* Vernor Vinge, serija *Across Realtime* (*The Peace War*, *Marooned in Realtime*), *Vatra na dubinom*, *Deepness in the Sky*

### Mehka NF 
Mehka NF () je vrsta naučne fantastike koja opisuje filozofske, sociološke i psihološke teme.

Neki pisci i primjeri mehke NF:

* Isaac Asimov, serijal o *Zadužbini*
* Ray Bradbury, *Fahrenheit 451*
* Frank Herbert, serijal o *Dini*
* Ursula K. Le Guin, *Lijeva ruka tame*, *Čovjek praznih šaka*, *Pričanje''

## Autori koji su ostavili trag, po epohama 
* Počeci žanra
** Jules Verne (1828–1905)
** Herbert George Wells (1866–1946)
* Istraživanje granica žanra
** Robert A. Heinlein (1907–1988)
** George Orwell (1903–1950)
* Moderna NF
** Douglas N. Adams (1952–2001)
** Isaac Asimov (1920–1992)
** Greg Bear (rođen 1951)
** Orson Scott Card (rođen 1951)
** Arthur C. Clarke (1917–2008)
** Philip K. Dick (1928–1982)
** Frank Herbert (1920–1986)
** Stanisław Lem (1921–2006)
** Roger Zelazny (1937–1995)

## Također pogledajte 
* Cyberpunk 
* Digitalni karbon
* Liburnicon
* Plutajući gradovi (naučna fantastika)
* SFeraKon
* Players at the Game of People (roman)

## Reference 

Kategorija:Spekulativna fikcija