open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jablaničko jezero

**Jablaničko jezero** je vještačko jezero na Neretvi. Prostire se od Konjica do Jablanice, uz magistralni put M17.

Površina jezera iznosi 13&nbsp;km2, s najvećom dubinom od 80 m. Poznato je kao vikend-odmaralište i turistička destinacija.

Nastalo je 1953. izgradnjom gravitacijsko-lučne brane na Neretvi, 5&nbsp;km uzvodno od Jablanice. Visina brane je 80 m, a jezero se proteže uzvodno do Konjica. Maksimalna dužina mu je oko 30&nbsp;km. Površina jezera je 1440 ha, a zapremina oko 290 hm3 pri maksimalnoj ispunjenosti vodom. Najveća dubina je 80 m, a oscilacije vodostaja su i do 25 m.

Jezero je bogato raznovrsnom ribom, poput pastrmke, glavatice, strugača, šarana, bijelog klijena, pijurice, babuške itd.

Odlukom Elektroprivrede BiH početkom februara 2017. godine ispuštena je voda na obližnjoj hidroelektrani, što je uzrokovalo nestanak cijelog ribljeg i biljnog fonda jezera. Međutim, Elektroprivreda BiH negira odgovornost za ekološku katastrofu.

## Galerija 

Datoteka:Jablanicko jezero 20070603 108.jpg
Datoteka:Jablanicko jezero 20070603 110.jpg
Datoteka:Jablanicko jezero 20070603 111.jpg
Datoteka:Jablanicko jezero 20070603 112.jpg
Datoteka:Jablanica lake.jpg

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Jezera u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Jablanica
Pokrajine u Finskoj

**Pokrajine u Finskoj** su tokom perioda između 1634. i 2009. godine predstavljale prvi nivo administrativne podjele ove skandinavske države. Prije teritorijalne reorganizacije iz 1997. bilo ih je 12 kada je broj pokrajina smanjen na šest. 2009. godine ovaj vid teritorijalne organizacije je ukinut da bi ga zamijenile današnje Regije Finske kojih je ukupno 19. Olandska ostrva su zadržala svoju autonomiju i predstavljaju jednu od regija Finske.

Nekadašnje pokrajine u Finskoj su:

Svaka pokrajina ima svoju vladu (; ). Predsjednika oblasne vlade (; ) predlaže finska vlada, a imenuje ga predsjednik države.

## Stare pokrajine 
Stare pokrajine potječu uglavnom iz 1831, kad je ruski car Nikolaj I reorganizirao oblasti Finske. Granice pokrajina donekle su mijenjane nakon toga; npr, 1870. Tampere je prebačen iz pokrajine Turun ja Porin lääni u pokrajinu Hämeen lääni. Stare pokrajine jesu:

# Uudenmaan lääni (*Nylands län*)
# Kymen lääni (*Kymmene län*) --od 1944.Viipurin lääni (*Viborgs län*) -- do 1944.
# Turun ja Porin lääni (*Åbo och Björneborgs län*)
# Hämeen lääni (*Tavastehus län*)
# Mikkelin lääni (*S:t Michels län*)
# Vaasan lääni (*Vasa län*)
# Keski-Suomen lääni (*Mellersta Finlands län*)
# Kuopion lääni (*Kuopio län*)
# Pohjois-Karjalan lääni (*Norra Karelens län*)
# Oulun lääni (*Uleåborgs län*)
# Lapin lääni (*Laplands län*)
# Ahvenanmaan maakunta (*Landskapet Åland*) -- Ahvenanmaan lääni od 1918.
# Petsamon lääni (*Petsamo län*) -- do 1921.

Poslije Drugog svjetskog rata Finska je predala veći dio pokrajine Viipurin lääni SSSR-u. Od dijelova koji nisu predani formirana je pokrajina Kymen lääni i manji dio pokrajine Kuopion lääni.

## Vanjski linkovi 
* 


Kategorija:Administrativna podjela Finske
Srednja mašinska škola Novi Sad

**Srednja mašinska škola** u Novom Sad je jedna od najvećih mašinskih škola u Srbiji. Osnovalo ju je Ministarstvo trgovine i industrije 1936. godine. Tokom svoje historije škola je nekoliko puta mijenjala svoje ime.

Pod današnjim imenom posluje od 27. novembra 1990.

## Historija 
Izučavanje metala u novosadskim školama počelo je školske 1909. godine, kada se u zanatskoj školi izučavalo kovanje. Do 1911. već su se školovali bravari, limari strugari, mašinbraavari i vodoinstalateri. Najvažniji predmet je bila praksa koja se najviše i izučavala. Od općih predmeta ocjenjivalo se čitanje, pisanje, korespondencija, račun, geometrija, knjigovodstvo vladanje i vrijednost. Mašnska zanimanja postala su popularna mnogo prije osnivanja prve mašinske škole 1936.

Prva mašinska škola u Novom Sadu osnovana je od strane Ministarstva za trgovinu i industriju, kao jedan od dva odsjeka Državne srednje tehničke škole u Školskoj ulici. Od samog početka, škola je privlačila mnogobrojne učenike iz unutrašnjosti. Shvativši je kao ozbiljnu školu ministri trgovine i industrije držali su je pod svojim upravom.

Tokom svog rada škola je pretrpjela mnogobrojne promjene. Za vrijeme Drugog svjetskog rata bila je okupirana i pretvorena u isključivo mađarsku školu. Poslije okupacije je ekonomski uništena, a sva oprema kojem je raspolagala bila je uništena.

Školu je pohađalo više od 50.000 đaka. Najviše učenika imala je 1975. godine. Čak 2.500 djece bilo je smješteno u 83 odjeljenja. Mnogi njeni učenici i profesori bili su velikani Srbije. Najznačajniji je svakako ratni heroj Boško Palkovljević – Pinki, poznat još i po demokratskom štrajku koji je uzdrmao Novi Sad. Kasnije će se njegovo ime upotrebljavati kao ime škole.

Danas Srednja mašinska škola predstavlja obrazovnu instituciju koja se prostire na preko 12.000 m2 zatvorenog i oko 24.000 m2 otvorenog prostora. Jedna je od najvećih i najopremljenijih mašinskih škola u regionu.

Kategorija:Novi Sad
Kategorija:Srednje škole u Srbiji
Kategorija:Obrazovanje u Novom Sadu
Menandar

mini|**Μένανδρος**

**Menandar** (**Μένανδρος**; Atina, 342. p. n. e. - 291. p. n. e.) je bio starogrčki komediograf, najpoznatiji uz Aristofana, predstavnik je nove vrste komedije. Napisao je više od stotinu komedija od kojih je samo jedna potpuno sačuvana, a ostale su preživjele u fragmentima, te u prijevodima Plauta i Terencija.

## Karakteristike 
Napisao je stotine komedija, a najveći mu je rival bio Filemon. Menandar se smatrao boljim dramatičarem te je često znao upitati Filemona - "*Nije li te sram kad me pobijediš?*"

Divio se Euripidu kojeg je i oponašao u svojim promatranjima svakodnevnoga života, morala i u analiziranju emocija. Njegovi likovi govore suvremenim jezikom i ne brinu se o mitovima prošlosti nego sa svakodnevnim problemima atinskih ljudi. Njegove se radnje vrte oko mladića zaljubljenih u djevojke, neželjenih trudnoća, roditeljske brige za djecu, izgubljenih rođaka i raznih razuzdanih avantura.

Najpoznatije i jedino potpuno sačuvano djelo, otkriveno na papirusu 1957. godine, zove se „Čovjekomrzac” (ὁ Δύσκολος). Poznato je i djelo „Parničari”, sačuvano u fragmentima. Od ostalih komedija poznati su tek neki očuvani dijelovi. Bio je velik Plautov uzor.

## Citati 
* *Živimo kako možemo, a ne kako želimo.*
* *Ništa nije korisnije od tišine.*
* *Sijeda kosa ne uzrokuje mudrost.*
* *Nijedan živi čovjek ne može reći "To se meni neće dogoditi."*
* *"Poznaj sebe samoga" jest ponekad prilično smiješna izreka. Korisnije je poznati vlastitoga susjeda.*
* *Oštri mač ranjava tijelo, a oštre riječi um.*
* *Umire mlad onaj kojeg bogovi vole.*
* *Nijedan se pošteni čovjek nije obogatio u kratkome razdoblju.*
* *Dobrom se voljom i upornošću sve može postići.*
* *Mudar čovjek ne govori više od onoga što je potrebno.*
* *Staro je drvo teško presaditi.*
* *Postoje tri opasnosti na koje čovjek mora paziti - more, vatra i žene.*

Kategorija:Grčki pisci
Margaret Beaufort

250px|mini|desno|Ledi Margaret Beaufort

**Margaret Beaufort** (31. maj 1443 – 29. juni 1509) bila je majka engleskog kralja Henrika VII i nana Henrika VIII. Pripadala je kraljevskoj kući Lancaster pa je bila ključna figura u Ratovima dviju ruža.

Margaretin otac je umro kad je ona imala nepune dvije godine, pa ju je do devete godine odgajala majka. Tada skrbništvo nad Margaret preuzima Henrik VI, njen rođak u drugom koljenu, koji je u njoj vidio savršenu nevjestu za svog polubrata, Edmunda Tudora.

Margaret se udaje za Edmunda 1. novembra 1455. godine i tako postaje grofica od Richmonda, a već u novembru sljedeće godine ostaje udovica. U trenutku Edmundove smrti, Margaret je bila u sedmom mjesecu trudnoće, a u januaru 1457. Margaret je rodila svoje jedino dijete, sina Henrika. Margaret i njen sin sklonili su se u Pembroke dok je bjesnio rat između kraljevskih kuća Lancastera i Yorka, i ostali su tu sve do pobjede Yorkista 1461. godine.

Margaret se udavala još dva puta nakon Edmundove smrti, ali težak porod kroz koji je prošla kao trinaestogodišnja djevojčica učinio ju je fizički nesposobnom za rađanje. Trećim brakom je postala grofica od Derbya.

Nakon što je njen sin preuzeo krunu u bitki kod Boswortha i postao Henrik VII, Margaret je na dvoru bila oslovljavana kao *kraljeva majka*. Titula kraljice majke nije bila primjerena jer Margaret nikada nije bila supruga kralja, ali to je nije spriječilo da se tako ponaša tokom sinove vladavine. Nosila je odjeću jednake kvalitete kao i njena nevjesta, tadašnja kraljica, i hodala samo korak iza Elizabeth Woodville, udovice svrgnutog kralja. 

Iako nije nikada osporavala Henrikovo pravo da vlada, Margaret je po srodstvu bila bliža svrgnutom kralju nego njen sin. Čak je nekada u potpisu svom imenu dodavala slovo *R*, što je bila skraćenica za *Regina* (lat. kraljica), a koristile su ga samo vladajuće kraljice (poput njenih praunuka, Marije I i Elizabete I). Ovim potpisom Margaret je isticala vlastito pravo na krunu koju nikada nije pokušala pridobiti za sebe. Da je to pokušala i uspjela, postala bi prvom vladajućom kraljicom Engleske, tojest prvom ženom na mjestu vladara.

Margaret je umrla 29. juna 1509. godine. Sahranjena je u crnom mramornom grobu, u Westminsterskoj opatiji, a kasnije će pored nje biti sahranjena njena prapraunuka, kraljica Marija I Škotska. Počevši od Henrika VII, svi vladari Engleske, Velike Britanije, i Ujedinjenog Kraljevstva potomci su Margaret Beaufort.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* E. M. G. Routh, *Lady Margaret: A Memoir of Lady Margaret Beaufort, Countess of Richmond & Derby, Mother of Henry VII*, 1924: e-text
* Catholic Encyclopedia article
* Margaret Beaufort's patronage of theatre and/or music
* 
* 

Kategorija:Engleski plemići
Kategorija:Tudori
Janoš Kardoš

**Janoš Kardoš** (mađ.: **Kardos János**) (oko 13. februara 1801. Noršinci - 12. augusta 1873. Hodoš) bio je slovenski pisac, prevodilac i evangelistički svećenik.

Rođen je u Prekmurju, u Mađarskoj, a svećenik je bio u Hodošu. Preveo evangelističku Bibliju (četiri evanđelja), mađarske pjesme (Sándor Petőfi, János Arany, Mihály Vörösmarty, itd.), školsku knjigu, i pisao pjesmaricu.

1848.-1849. godine Kardoš i evangelistički Slovenci pridružili Lajos Kossuth, katolički a Habsburzi. Ali svaki Slovenac skroz se borio kraj Mađara u mađarskoj revoluciji. Mađarski političari takvu su teoriju izposlovili, prema što Slovenci u Mađarskoj su "Vendi", ili "Vendski Slovenci", ko su stari Slaveni, ne Slovenci. Ovaj teorija je politički pitanje i ne naučno.

## Također pogledajte 
* Slovenska književnost u Mađarskoj
* Protestantizam

## Literatura 
* Marija Kozar Mukič: Etnološki slovar Slovencev na Madžarskem, Monošter-Szombathely 1996.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kardoš, Janoš
Kardoš, Janoš
Kardoš, Janoš
Kategorija:Evangelistički svećenici
Kardoš, Janoš
Sela na Grenlandu

[mini|desno|300px|Pogled na [Nuuk, glavni grad Grenlanda]]
Ovo je lista naseljenih mjesta na Grenlandu

*Asiaat
*Ittoqortoormiut (Scoresbysund)
*Kangaatsiak
*Kangerlussuaq (Sondre Stromfjord)
*Maniitsoq
*Nanortalik
*Narsaq
*Narsarsuaq
*Nuuk (Godthab)
*Paamiut (Frederikshab)
*Qaanaaq (Thule)
*Qaqortorq
*Qasigiannguit
*Qeqertarsuaq
*Sisimiut
*Tasiilaq (Ammassalik)
*Upernavik
*Uumannaq

## Također pogledajte 
*Sela na Farskim ostrvima
*Općine u Danskoj
*Gradovi u Danskoj

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://pop-stat.mashke.org/full/gl.htm

Kategorija:Grenland
Povelja

[mini|230px|desno|[Cetingradska povelja, dokument kojim je 1527. potvrđen izbor Ferdinanda Habsburgovca za hrvatskog kralja]]
**Povelja** (karta, iz lat. *carta*) ili na bosanskom dokument, najam broda, povlastica, stari rukopis, ugovor ili ustav.

Uglavnom se u historiji koristila povelja kao važan kraljevski ili državni dokument.

## Također pogledajte 
* Atlantska povelja
* Cetingradska povelja
* Magna Carta
* Povelja Ujedinjenih naroda

Kategorija:Povelje
Sela na Farskim ostrvima

Ovo je spisak naseljenih mjesta na Farskim ostrvima:

* Akrar
* Ánir
* Argir
* Árnafjørður
* Bøur
* Dalur
* Depil
* Eiði
* Elduvík
* Fámjin
* Froðba
* Fuglafjørður
* Funningsfjørður
* Funningur
* Gásadalur
* Gjógv
* Glyvrar
* Gøta
* Gøtueiði
* Gøtugjógv
* Haldarsvík
* Haraldssund
* Hattarvík
* Hellur
* Hestur
* Hósvík
* Hov
* Hoyvík
* Húsar
* Húsavík
* Hvalba
* Hvalvík
* Hvannasund
* Hvítanes
* Innan Glyvur
* Kaldbak
* Kaldbaksbotnur
* Kirkja
* Kirkjubøur
* Klaksvík
* Kolbanargjógv
* Kollafjørdur
* Koltur
* Kunoy
* Kvívík
* Lambareiði
* Lambi
* Langasandur
* Leirvik
* Leynar
* Ljósá
* Lopra
* Midvágur
* Mikladalur
* Morskranes
* Múli
* Mykines
* Nes, Eysturoy
* Nes, Vágur
* Nesvík
* Nólsoy
* Norðdepil
* Norðoyri
* Norðadalur
* Norðagøta
* Norðskáli
* Norðtoftir
* Oyndarfjørður
* Oyrarbakki
* Oyrareingir
* Oyri
* Porkeri
* Rituvík
* Runavík
* Saksun
* Saltangará
* Saltnes
* Sandavágur
* Sandur
* Sandvík
* Selatrað
* Signabøur
* Skálafjørður
* Skálavík
* Skáli
* Skarvanes
* Skipanes
* Skopun
* Skúvoy
* Skælingur
* Stóra Dimun
* Strendur
* Streymnes
* Stykkið
* Sumba
* Sund
* Svináir
* Svínoy
* Syðradalur, Kalsoy
* Syðradalur, Streymoy
* Syðrugøta
* Søldarfjørður
* Sørvágur
* Tjørnuvík
* Toftir
* Tórshavn
* Trongisvágur
* Trøllanes
* Tvøroyri
* Vágur
* Vatnsoyrar
* Velbastaður
* Vestmanna
* Viðareiði
* Vikarbyrgi
* Æduvik
* Øravik

## Također pogledajte 
* Sela na Grenlandu
* Općine u Danskoj
* Gradovi u Danskoj
Općine u Norveškoj

Norveška je podijeljena na 11 okruga i 356 općina. Glavni grad Oslo ujedno je i okrug i općina. Arhipelag Svalbard i ostrvo Jan Mayen nisu uračunati.

## Općine 
## Reference 
Kategorija:Administrativna podjela Norveške
Litij-hlorid

**Litij-hlorid** je hemijski spoj koji spada u litijeve soli. Ponaša se kao tipičan ionski spoj iako je ion litija Li+ relativno malen. Ova so je veoma higroskopna, veoma se dobro rastvara u vodi i dosta je polarna. Više se rastvara u polarnim organskim otapalima poput metanola i acetona nego u natrij-hloridu ili kalij-hloridu.

## Hemijska svojstva 
Litij-hlorid reaguje kao izvor iona hlora. Kao i mnogi drugi rastvorljivi ionski hloridi, on će istiskivati nerastvorljive hloride kada se u rastvor doda pogodna metalna so poput olovo-II-nitrata:
:: 2 LiCl (t) + Pb(NO3)2 (t) → PbCl2 (č) + 2 LiNO3 (t)

Litijev ion može se ponašati, u nekim uslovima, i kao slaba *Lewisova* kiselina, na primjer, jedan mol litij-hlorida može apsorbovati i do četiri mola amonijaka.

## Proizvodnja 
Litij-hlorid se najlakše dobija iz reakcije litij-hidroksida ili litij-karbonata sa solnom kiselinom. Također se može dobiti iz reakcije litija bilo sa hlorom ili anhidridom hlorovodika, uz oslobađanje velike količine toplote. Anhidrid LiCl se može dobiti iz svog hidrata uz blago zagrijavanje u atmosferi hlorovodika da bi se spriječila hidroliza.

## Upotreba 
Litij-hlorid se upotrebljava za proizvodnju čistog litija putem elektrolize soli LiCl pri temperaturi od 450&nbsp;°C. Također se koristi u obradi aluminija za auto-dijelove. Upotreba litij-hlorida povećava efikasnost Stilove reakcije. Zbog svoje higroskopnosti, koristi se za apsorpciju vlage iz zraka, koju može otpustiti zagrijavanjem. Kratko vrijeme 1940-tih se koristio kao zamijena za kuhinjsku so, ali je ubrzo zabranjen zbog svojih otrovnih osobina.

## Upozorenje 
Ovaj spoj je veoma iritantan za ljude. Ne smije se jesti. Gutanje litij-hlorida može izazvati trovanje ili oštećenje centralnog nervnog sistema zbog sadržaja litija.

## Reference 
* *Handbook of Chemistry and Physics*, 71. izdanje, CRC Press, Ann Arbor, Michigan, 1990.
* N. N. Greenwood, A. Earnshaw: *Chemistry of the Elements*, 2. izdanje, Butterworth-Heinemann, Oxford, UK, 1997.
* R. Vatassery: ''Titration analysis of LiCl, sat'd in Ethanol by AgNO3 to precipitate AgCl(s). EP of this titration gives%Cl by mass*
* H. Nechamkin: *The Chemistry of the Elements'', McGraw-Hill, New York, 1968. 

## Reference 
Kategorija:Spojevi litija
Kategorija:Hloridi
More (muzička grupa)

Na Pedagoškoj akademiji 1972. godine Meri Cetinić susreće Slobodana M. Kovačevića, te zajedno osnivaju grupu "More" u kojoj Meri svira klavir i vokalni je solist. Također je uz S. M. Kovačevića kompozitor i aranžer grupe. Grupa snima nekoliko singlica i album "More" koji postiže veliki uspjeh, kao i naslovna pjesma. Ujedno, na "Splitskom festivalu" grupa "More" ima dva uspješna nastupa s pjesmama "Gdje god da pođeš" i "Samo simpatija". U grupi 1973. godine pjeva i Oliver Dragojević. U grupi "More" također svoju karijeru započinje Dragoljub Milo Vasić poznatiji kao Jasmin Stavros.
U 80-ima u grupi Tedi Spalato svira gitaru,a Remi Kazinoti na klavijaturama.

Prvi album, "More", snimljen je 1974. (Jugoton) i te godine postava grupe bila je sljedeća:
## Sastav 
*Slobodan M. Kovačević - Fender bas, vokal, kompozitor, aranžer
*Meri Cetinić - prvi vokal, klavir, kompozitor, aranžer
*Antonija Gerzelj - drugi vokal
*Dragoljub Milo Vasić - bubnjevi
*Tonči Dellazota - električna i akustična gitara, vokal
*Zvonko Boldin - Hammond orgulje, Hohner električni klavir, flauta, konge

Na drugom albumu "More II" koji je izdan 1979. (PGP RTB) vokal je Slobodan M. Kovačević.

1983. godine u grupi pjeva i započinje karijeru Doris Dragović s kojom snimaju album "Hajde da se mazimo" nazvan po istoimenom hitu.

## SINGLOVI 
* "More / Zla djevojka" (Jugoton 1973.) 
* Moj muž / Ti si moj san" (Jugoton 1974.) 
* "Bakalar / Ja cu plakati sama" (Jugoton 1975.) 
* Ovo vrijeme / Ovo je moj bol" (Jugoton 1975.) 
* Gdje god da pođeš / Znam da ti nisi moj (Jugoton 1975.) 
* "Kud se skitaš, mala moja / Ti si moja (Jugoton 1976.) 
* "Samo simpatija / Ako jednom vidiš suze" (Jugoton 1978.) 
* "Sami sebi mi smo krivi / Ti i ja bi mogli sve" (PGP RTB 1978.)

## ALBUMI: 
* "More" (Jugoton 1974.)
* "More II" (PGP RTB 1979.)
* "Hajde da se mazimo" (Jugoton 1983.)

## Reference 
Kategorija:Hrvatske muzičke grupe
Proizvod (ekonomija)

**Proizvod** je materijalni rezultat proizvodnje – sve ono što nekome možemo ponuditi da zadovolji njegovu potrebu ili želju (Kotler).

Totalni proizvod – skup materijalnih i nematerijalnih atributa koji zadovoljavaju neku potrošačevu potrebu – može biti fizički proizvod, usluga ili njihova kombinacija.

* PT-totalni proizvod, 
* PPm-materijalni proizvod,
* PPi-nematerijalni

Proizvod se može klasificirati u tri skupine:

# Potrošna dobra – koja se potroše u jednoj ili nekoliko upotreba
# Trajna dobra – koja izdrže višekratnu upotrebu
# Usluge – djelatnosti koja se nude na prodaju.

Dobra krajnje potrošnje mogu se podijeliti na:

# Konvencionalna dobra – kupuju se često i neposredno
# Posebna shopping dobra – kupac vrši selekciju prema kvalitetu, cijeni ili obliku
# Specijalna dobra – sa zavidnim karakteristikama – poseban napor kod kupovine
# Dobra koja se ne traže – o kojima kupac ne razmišlja da bi ih kupio.

Prema Kotleru valja voditi računa o pet razina proizvoda:

* bitna korisnost  - osnovna usluga ili korist koju kupac uistinu kupuje
* generički proizvod – pretvorena bitna korisnost u neku osnovnu verziju određenog proizvoda
* očekivani proizvod – grupa karakteristika i uvjeta što ih obično kupci očekuju i prihvataju prilikom kupovine takvog proizvoda
* obogaćeni proizvod – onaj što uključuje dodatne usluge i koristi, a na osnovi kojih se ponuda jednog privrednog subjekta razlikuje od ponude konkurenta.
* potencijalni proizvod – sva obogaćivanja i transformacije što bi ih se na takvom proizvodu moglo poduzeti u budućnosti.

Kategorija:Ekonomija
Kategorija:Proizvod
Podveležje (regija)

**Podveležje** je plato u srednjem dijelu Hercegovine, u podnožju planine Velež na njenoj prisojnoj strani.

Na području Podveležja, prema popisu stanovništva iz 1991, živjelo je 3.213 stanovnika u 579 domaćinstava, organiziranih kao MZ Podveležje i dio regije koji je pripadao Nevesinju. Katastarske općine, koje su pripadale MZ Podveležje, obuhvatile su zemljišnu površinu od 16.116 ha ili 13% područja općine Mostar.

Do rata u BiH regija Podveležje bila je administrativno podijeljena u 2 općine: Mostar i Nevesinje. Općini Mostar pripadala su sela: Opine, Dobrč, Gornje Gnojnice, Podvelež (Svinjarina), Banjdol, Kružanj i Kokorina. Nevesinjskoj općini pripadala su sela: Žulja i Rabina (sa Bakračušom).

Na području Podveležja nalaze se brojni tumulusi, kameni krugovi, nekropole stećaka, tzv. grčki bunarevi, što svjedoči o dugom kontinuitetu življenja na ovim prostorima. Brojni toponimi ukazuju na prisutnost Crkve bosanske (Gostovac, Starac-dô, Igrište...)

Kao vrsni uzgajivači konja, stanovnici Podveležja doprinijeli su tome da se najznačajniji tip (uz glasinačkog) bosanskog brdskog konja nazove upravo podveleški konj.

## Poznati podvelešci 
* Mula Mustafa Merhemić - veliki vakif i dobrotvor (osnivač medrese na Bistriku)
* Bešir Pintul - mostarski kadija
* Seid Smajkić - mostarski muftija
* Selim Jelovac - pjesnik i teolog

## Također pogledajte 
* Veles (mitologija)

## Reference 
* Asim Peco, "Rod i promjena planine Velež", *Most*, br. 142, septembar 2001.
* Tvrtko Kanaet, *Podveležje i Podvelešci*, Naučno društvo SR BiH, Djela knjige VI, odjeljenje istorijsko-filoloških nauka, knjiga 3, Sarajevo, 1955.

Kategorija:Geografija Bosne i Hercegovine
Kategorija:Hercegovina
Demokratska stranka

* Demokratska stranka (SAD), stranka u SAD-u
* Demokratska stranka (Turska), stranka u Turskoj
* Demokratska stranka (Jugoslavija), stranka u Prvoj Jugoslaviji
* Demokratska stranka (Srbija), stranka u Srbiji
* Demokratska stranka Srbije, stranka u Srbiji
Bijelo Brdo (Derventa)

**Bijelo Brdo** je naseljeno mjesto u gradu Derventi, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Dervente
Torzija (mehanika)

desno|mini|300px|Torzija tanke osovine, koja je na jednom kraju pročvršćena za nepokretni oslonac
U mehanici čvrstih tijela, **torzija** predstavlja uvijanje tijela zbog djelovanja momenta. U kružnim presjecima, rezultanta napona smicanja je okomita na radijus.

Napon smicanja na nekom mjestu na osovini je:
: \tau_{\phi_{z}} = {T r \over J} 

Važno je napomenuti da je najveći napon smicanja na mjestu gdje je radijus maksimalan, tj. na površini osovine. Visoki naponi na površini mogu se izračunati pomoću koncentracija napona.  Zbog toga, osovine koje su jako napregnute na torziju se poliraju do visoke finoće kako bi se smanjio maksimalni napon u osovini i time povećao vijek trajanja osovine.

Ugao uvijanja se nalazi pomoću:
: \phi_{} = {T L \over JG} 

gdje je:

**r* udaljenost od centra rotacija
**Φ* ugao uvijanja u radijanima 
**T* moment(N·m
**L* dužina predmeta na kojeg djeluje moment
**G* modul klizanja, koji je obično dat u gigapaskalima (GPa)
**J* torziona konstanta za presjek. Jednaka je polarnom momentu inercije za oblu osovinu ili za koncentričnu cijev. Za ostale oblike J se mora odrediti na drugi način.

### Polarni moment inercije 
Polarni moment inercije za čvrstu osovinu je:
: J = {\pi \over 2} r^4 

gdje je *r* radijus predmeta.

Polarni moment inercije za cijev je:
: J = {\pi \over 2} (r_{v}^4 - r_{u}^4) 

gdje su *u* i *v* (u indeksu) **v**anjski i **u**nutrašnji radijus cijevi.

Za tanki cilindar:
:*J* = 2*π* *R*3 *t*

gdje su *R* srednja vrijednost vanjskog i unutrašnjeg radijusa, i
*t* debljina stijeke (zida) tankog cilindra

### Načini otkazivanja 
Smicajni napon u osovini može se prikazati kao principalni napon preko Mohrovog kruga. Ako je osovina opterećena samo torzijom tada će jedan od napona biti istezanje, a drugi pritisak. Ovi naponi se orijentisani pod uglom od 45 stepeni po obimu osovine. Ako je osovina napravljena od krhkog materijala, tada će osovina otkazati zbog pukotine koja se pojavljuje na površini, a širi prema centru osovine pucajući pod uglom od 45 stepeni. Ovo se lahko može pokazati uvijanjem školske krede prstima u dva suprotna smijera.

## Također pogledajte 
* Koeficijent torzije
* torziona opruga
* Torziona vibracija
* Moment

Kategorija:Mehanika
Općine u Estoniji

Ovo je spisak općina (estonski: vald) u Estoniji.

## Harjumaa
*Jõelähtme
*Keila
*Kernu
*Kiili
*Kose
*Kuusalu
*Kõue
*Loksa
*Nissi
*Padise
*Raasiku
*Rae
*Saku
*Tallinn
*Vasalemma
*Viimsi

## Hiidenmaa
*Emmaste
*Kõrgessaare
*Käina
*Pühalepa

## Itä-Virumaa
*Alajõe
*Aseri
*Avinurme
*Iisaku
*Illuka
*Jõhvi
*Kohtla
*Kohtla-Nõmme
*Lohusuu
*Lüganuse
*Maidla
*Sonda
*Toila
*Tudulinna
*Vaivara

## Jõgevamaa
*Jõgeva
*Kasepää
*Pajusi
*Pala
*Palamuse
*Puurmani
*Põltsamaa
*Saare
*Tabivere
*Torma

## Läänemaa
*Hanila
*Kullamaa
*Noarootsi
*Nõva
*Oru
*Ridala
*Risti

## Länsi-Virumaa
*Avanduse
*Haljala
*Kadrina
*Laekvere
*Rakke
*Rakvere
*Rägavere
*Saksi
*Sõmeru
*Tamsalu
*Vihula
*Vinni
*Viru-Nigula
*Võsu
*Väike-Maarja

## Põlvamaa
*Ahja
*Kanepi
*Laheda
*Mikitamäe
*Mooste
*Orava
*Põlva
*Räpina
*Vastse-Kuuste
*Veriora

## Pärnumaa
*Are
*Audru
*Halinga
*Häädemeeste
*Kaisma
*Kihnu
*Koonga
*Paikuse
*Saarde
*Sauga
*Surju
*Tahkuranna
*Tali
*Tootsi
*Tori
*Tõstamaa
*Varbla
*Vändra

## Raplamaa
*Juuru
*Kaiu
*Kehtna
*Kohila
*Käru
*Loodna
*Märjamaa
*Raikküla
*Rapla
*Vigala

## Saarenmaa
*Kaarma
*Kihelkonna
*Kuressaare
*Kärla
*Leisi
*Lumanda
*Muhu
*Mustjala
*Orissaare
*Pihtla
*Poide
*Salmee
*Torgu
*Valjala

## Tartumaa
*Alatskivi
*Haaslava
*Kambja
*Konguta
*Laeva
*Luunja
*Mäksa
*Nõo
*Peipsiääre
*Puhja
*Rannu
*Rõngu
*Tartu
*Tähtvere
*Vara
*Võnnu
*Ülenurme

## Valgamaa
*Helme
*Hummuli
*Karula
*Puka
*Põdrala
*Pühajärve
*Sangaste
*Taheva
*Tõlliste
*Õru

## Viljandimaa
*Kolga-Jaani
*Paistu
*Pärsti
*Tarvastu
*Vastemõisa
*Viiratsi

## Võrumaa
*Järvakandi
*Haanja
*Lasva
*Meremäe
*Misso
*Mõniste
*Rõuge
*Sõmerpalu
*Vastseliina
*Võru

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Administrativna podjela Estonije
Torzija

* U matematici  
** Torzija krivih
** Torzija veze
** Torzija (topologija)
** Torzioni tenzor
** Torzija (algebra)
** Torzija (diferencijalna geometrija)
** Tor funktor
** Whitehead torzija
Blisko vezani koncepti Reidemeister-ove torzije (također nazvane R-torzija, Franz torzija, de Rham torzija) i analitička torzija (također poznata kao Ray-Singer torzija)
* U medicini predstavlja uvrtanje nekog organa, npr.
** Testikularna torzija
** Torzija želuca
* U fizici i inženjerstvu
** Torzija (mehanika)
** Torziona opruga
** Torziono polje
* Torzija (gastropod)
* U semiotici
** Semiotička torzija (James H. Bunn)
Obrazovanje u Njemačkoj

U Njemačkoj za svu djecu važi devetogodišnja obaveza školovanja, počevši najkasnije od šeste godine. Pohađanje javnih škola je besplatno. U pravilu, djeca pohađaju od svoje šeste godine niže osnovne razrede u trajanju od 4 godine. U produžetku postoje razne škole za daljnje obrazovanje: viši razredi, gimnazija, realna gimnazija, itd. 

Viši razredi osnovnog obrazovanja obuhvataju razrede od 5. - 9. godine obaveznog školovanja, 10. razred je na dobrovoljnoj osnovi. Od 7. razreda osnovne škole učenicima je data mogućnost da obilaze razne ustanove, kako bi se bolje upoznali sa budućim zanimanjima. U posljednja dva razreda školovanja, učenici se pozivaju u Zavod rada radi testiranja za posao koji im odgovara i za koji u datim trenucima ima potreba. 

Realna škola je između osnovne škole i gimnazije, obuhvata razrede od 5. -10 . i vodi do stepena srednje zrelosti,*Mittlere Reife*. Gimnazija nudi nešto viši nivo općeg znanja. Završava se, u zavisosti od pokrajine, sa 12. ili 13. razredom ispitom zrelosti, maturom. 

Najveći broj škola ima samo prijepodnevnu nastavu, koja završava do podne. Pored državnih škola postoje i privatne škole u kojima se učenicima pruža mogućnost sedmodnevnog boravka. U takvim školama djeca imaju mogućnosti bavljenja raznim aktivnostima, kao što su gluma, sport ili učenje stranih jezika. 

U Njemačkoj postoje i mnoge specijalizirane škole, tj. škole za djecu sa posebnim potrebama (hendikepirana djeca, bolesna, mentalno zaostala, itd.). 

Početkom šezdesetih godina, kada su stranci počeli dolaziti u Njemačku na privremeni rad, omogućeno je djeci istih da pohađaju dopunsku nastavu na maternjem jeziku najmanje jednom sedmično, da ne bi zaboravili svoj maternji jezik. 

Poslije devet obaveznih razreda još poneki učenik, koji se nije odlučio na vrijeme za daljnje školovanje, prelazi u realnu gimnaziju ili gimnaziju, dok najveći broj učenika konkurira za radno mjesto. Nakon dobijanja istog, osoba je dužna još tri godine nakon zapošljavanja pohađati školu jedanput ili dvaput sedmično, da bi se specijalizirala za područje kojim se bavi. I na kraju dobija određeno zvanje. Isto kao i osnovne i srednje škole postoje i privatni fakulteti. Slučaj odabira je također sličan, ovisno o vrsti studija, cijeni, lokaciji itd.
Mehanika čvrstih tijela

**Mehanika čvrstih tijela** je grana fizike i matematike koja se bavi proučavanjem ponašanja čvrstih pod uticajem vanjskih faktora (npr. vanjskih sila, temperaturnih promijena, i td.). Ona je dio šire oblasti pod nazivom mehanika kontinuuma.

## Glavne oblasti 
Postoji nekoliko standardnih modela kako čvrsti materijali reaguju na napon:

# Elastično
# Viskoelastično
# Plastično

Jedna od najčešćih praktičnih primijena mehanike čvrstih tijela je Euler-Bernoullieva jednačina grede.

Mehanika čvrstih tijela ekstenzivno koristi tenzore da opiše stanja napona, naprezanja i odnose među njima.

tipično, mehanika čvrstih tijela koristi linearne modele kako bi dovela u vezu napone i naprezanja (pogledajte linearna elastičnost). Međutim, stvarni materijali često ispoljavaju nelinearno ponašanje.

Za specifičnije definicije napona, naprezanja i odnos među njima, pogledajte članak čvrstoća materijala.

## Također pogledajte 
* Primijenjena mehanika
* Viskoznost 
* Termoplastičnost
* Nauka o materijalima
* Torzija

## Reference 
* L.D. Landau, E.M. Lifshitz, *Course of Theoretical Physics: Theory of Elasticity* Butterworth-Heinemann, 
* J.E. Marsden, T.J. Hughes, *Mathematical Foundations of Elasticity*, Dover, 
* P.C. Chou, N. J. Pagano, *Elasticity: Tensor, Dyadic, and Engineering Approaches*, Dover, 
* R.W. Ogden, *Non-linear Elastic Deformation*, Dover, 
* S. Timoshenko and J.N. Goodier," Theory of elasticity", 3d ed., New York, McGraw-Hill, 1970.
* A.I. Lurie, "Theory of Elasticity", Springer, 1999.
* L.B. Freund, "Dynamic Fracture Mechanics", Cambridge University Press, 1990.
* R. Hill, "The Mathematical Theory of Plasticity", Oxford University, 1950.
* J. Lubliner, "Plasticity Theory", Macmillan Publishing Company, 1990.

Kategorija:Mehanika čvrstih tijela
Litij-nitrat

**Litij-nitrat** je hemijski spoj koji spada u litijeve soli. Ima sumarnu formulu LiNO3, dok u prirodi obično se pojavljuje u formi hidrata LiNO3 · 3 H2O. To je bezbojna so, koja se iznad 600 °C raspada. Dobro je rastvorljiv u alkoholu i vodi.

## Hemijske reakcije
Proizvodnja litij nitrata je najekonomičnija putem nitriranja litij-karbonata s nitratnom kiselinom, čime se dobija litij-nitrat uz oslobađanje ugljik-dioksida i vode.
::Li2CO3 + 2 HNO3 → 2 LiNO3 + CO2 + H2

## Upotreba
Litij-nitrat se koristi u proizvodnji crvenih raketa za vatromet, jer prilikom sagorijevanja razvija blještavi crveni plamen. Također se koristi kao oksidaciono sredstvo pri razvijanju fotografija, te pri oksidaciji specijalnih goriva. Upotrebljava se i u proizvodnji drugih litijevih spojeva. U smjesi sa kalij-nitratom prodaje se pod nazivom *Sabalith*. Hidrat litij-nitrata (LiNO3 · 3 H2O) se koristio i u misiji NASE na Veneru za hlađenje uređaja, pošto prilikom topljenja oduzima toplotu iz okoline.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://cameochemicals.noaa.gov/chemical/3774

Kategorija:Spojevi litija
Kategorija:Nitrati
Horacije

mini|**Horacije**
**Kvint Horacije Flak** - (*Quintus Horatius Flaccus*, decembar, 65. p. n. e. - 27. novembar 8 p. n. e.), rimski pjesnik.

## Biografija 
Horacije je rođen u decembru 65. p. n. e. u Venusiji, Italija, umro je 27. novembra 8. p. n. e. u Rimu. Njegov otac je bio rob koji je stekao slobodu prije Horacijevog rođenja. Moglo bi se pretpostaviti da je u ropstvo pao za vrijeme Pompeja, odnosno nakon Spartakovog ustanka. Svog sina je odveo u jednu od najpoznatijih škola poznatog Sabelijanca po imenu Orbilus (koji je po Horaciju bio pristalica tjelesnog kažnjavanja). 46. g. p. n. e. Horacije posjećuje predavanja na Atinskoj Akademiji gdje prve stihove počinje pisati na grčkom. Kad je Brut u Ateni prikupljao vojsku protiv Oktavijana i Antonija, zajedno sa sinovima Cicerona i Katona, u nju stupa i Horacije. Međutim u bitki kod Filipa poražena je republika, a i *tribunus militium* Horacije. Nakon toga se Horacije vraća u Rim i posvećuje pjesništvu. 38. g. p. n. e. je doveden kod Mecene, učenog čovjeka iz Etrurije iz središnje Italije, koji je bio glavni politički savjetnik Augusta. Mecena je Horacija uveo u pjesnički književni krug, a uz to mu poklonio i luksuznu vilu. Po izgledu Horacije je bio nizak i debeo, posjedio prije vremena, lahko bi se iznervirao ali brzo i smirio.

## Reference 
Kategorija:Rimsko Carstvo
Kategorija:Rimska književnost
Spisak gradova u Danskoj

Ovo je lista gradova i većih naseljenih mjesta (danski: byer) u kontinentalnoj Danskoj. Danskoj također pripadaju Farska ostrva i Grenland.

* Allinge-Sandvig
* Ans
* Assens
* Augustenborg
* Billund
* Birkerød
* Bjerringbro
* Bogense
* Brande
* Brønderslev
* Christiansfeld 
* Dragør
* Ebeltoft
* Esbjerg
* Espergærde
* Fakse
* Farum
* Fjerritslev
* Fredensborg
* Fredericia
* Frederiksberg
* Frederikshavn
* Frederikssund
* Frederiksværk
* Faaborg
* Grenaa
* Greve Strand
* Grindsted
* Gråsten
* Gudhjem
* Haderslev
* Hadsten
* Hadsund
* Hanstholm
* Haslev
* Hedensted
* Helsingør
* Herning
* Hillerød
* Hinnerup
* Hirtshals
* Hjørring
* Hobro
* Holbæk
* Holstebro
* Horsens
* Hvidovre
* Høje Taastrup
* Hørsholm
* Ikast
* Ishøj
* Jelling
* Jyllinge
* Kastrup
* Kalundborg
* Kerteminde
* Kjellerup
* Kolding
* Kopenhagen
* Kongens Lyngby
* Korsør
* Køge
* Lemvig
* Lillerød
* Lystrup
* Løgstør
* Løgumkloster
* Løkken
* Mariager
* Maribo
* Marstal
* Middelfart
* Møldrup
* Nakskov
* Nexø
* Nibe
* Nivå
* Nordby
* Nyborg
* Nykøbing Falster
* Nykøbing Mors
* Nykøbing Sjælland
* Næstved
* Nørresundby
* Odder
* Odense
* Padborg
* Præstø
* Randers
* Ribe
* Ringe
* Ringkøbing
* Ringsted
* Roskilde
* Rudkøbing
* Rødby
* Rønne
* Rørvig
* Sakskøbing
* Silkeborg
* Skagen
* Skanderborg
* Skive
* Skjern
* Skælskør
* Slagelse
* Solrød
* Sorø
* Stenløse
* Store Heddinge
* Struer
* Stubbekøbing
* Svaneke
* Svendborg
* Sæby
* Sønderborg
* Thisted
* Thyborøn
* Tranbjerg
* Trærød
* Tønder
* Taarbæk
* Taastrup
* Varde
* Vejle
* Viborg
* Vojens
* Vordingborg
* Værløse
* Ærøskøbing
* Aabenraa
* Aalborg
* Aalestrup
* Århus
* Aars

## Također pogledajte 
* Sela na Farskim ostrvima
* Sela na Grenlandu

Kategorija:Geografija Danske
*
Danska
Općine u Švedskoj

Ovo je abecedni spisak 290 općina u Švedskoj (2004).

## Općina 

Ale
Alingsås
Alvesta
Aneby
Arboga
Arjeplog
Arvidsjaur
Arvika
Askersund
Avesta
Bengtsfors
Berg
Bjurholm
Bjuv
Boden
Bollebygd
Bollnäs
Borgholm
Borlänge
Borås
Botkyrka
Boxholm
Bräcke
Bromölla
Burlöv
Båstad
Dals-Ed
Danderyd
Degerfors
Dorotea
Eda
Ekerö
Eksjö
Emmaboda
Enköping
Eskilstuna
Eslöv
Essunga
Fagersta
Falköping
Falkenberg
Falun
Filipstad
Finspång
Flen
Forshaga
Färgelanda
Gagnef
Gislaved
Gnesta
Gnosjö
Gotlanti
Grästorp
Grums
Gullspång
Gällivare
Gävle
Göteborg
Götene
Habo
Hagfors
Hallsberg
Hallstahammar
Halmstad
Hammarö
Haninge
Haaparanta
Heby
Hedemora
Helsingborg
Herrljunga
Hjo
Hofors
Huddinge
Hudiksvall
Hultsfred
Hylte
Håbo
Hällefors
Härjedalen
Härnösand
Härryda
Hässleholm
Höganäs
Högsby
Hörby
Höör
Jokkmokk
Järfälla
Jönköping
Kalix
Kalmar
Karlsborg
Karlshamn
Karlskoga
Karlskrona
Karlstad
Katrineholm
Kil
Kinda

Kiiruna
Klippan
Knivsta
Kramfors
Kristianstad
Kristinehamn
Krokom
Kumla
Kungälv
Kungsör
Kungsbacka
Kävlinge
Köping
Laholm
Landskrona
Laxå
Lekeberg
Leksand
Lerum
Lessebo
Lidingö
Lidköping
Lilla Edet
Lindesberg
Linköping
Ljungby
Ljusdal
Ljusnarsberg
Lomma
Ludvika
Luulaja
Lund
Lycksele
Lysekil
Malmö
Malå
Malung
Mariestad
Mark
Markaryd
Mellerud
Mjölby
Mora
Motala
Mullsjö
Munkedal
Munkfors
Mölndal
Mönsterås
Mörbylånga
Nacka
Nora
Norberg
Nordanstig
Nordmaling
Norrköping
Norrtälje
Norsjö
Nybro
Nyköping
Nykvarn
Nynäshamn
Nässjö
Ockelbo
Olofström
Orsa
Orust
Osby
Oskarshamn
Ovanåker
Oxelösund
Pajala
Partille
Perstorp
Piitime
Ragunda
Robertsfors
Ronneby
Rättvik
Sala
Salem
Sandviken
Sigtuna
Simrishamn
Sjöbo
Skövde
Skara
Skellefteå
Skinnskatteberg
Skurup
Smedjebacken
Sollefteå
Sollentuna
Solna
Sorsele
Sotenäs
Staffanstorp
Stenungsund

Storfors
Storuman
Strömstad
Strömsund
Strängnäs
Sundbyberg
Sundsvall
Sunne
Surahammar
Svalöv
Svedala
Svenljunga
Säffle
Säter
Sävsjö
Söderhamn
Söderköping
Södertälje
Sölvesborg
Tanum
Tibro
Tidaholm
Tierp
Timrå
Tingsryd
Tjörn
Tomelilla
Torsby
Torsås
Tranemo
Tranås
Trelleborg
Trollhättan
Trosa
Tukholma
Tyresö
Täby
Töreboda
Uddevalla
Ulricehamn
Uumaja
Upplands-Bro
Upplands-Väsby
Uppsala
Uppvidinge
Vadstena
Vaggeryd
Valdemarsvik
Vallentuna
Vansbro
Vara
Varberg
Vaxholm
Vellinge
Vetlanda
Vilhelmina
Vimmerby
Vindeln
Vingåker
Vårgårda
Vänersborg
Vännäs
Värmdö
Värnamo
Västerås
Västervik
Växjö
Ydre
Ystad
Åmål
Ånge
Åre
Årjäng
Åsele
Åstorp
Åtvidaberg
Älmhult
Älvdalen
Älvkarleby
Älvsbyn
Ängelholm
Öckerö
Ödeshög
Örebro
Örkelljunga
Örnsköldsvik
Österåker
Östersund
Östhammar
Östra Göinge
Överkalix
Övertorneå

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Administrativna podjela Švedske
Bon Jovi

300p|mini|Bon Jovi
**Bon Jovi** je američka rock grupa iz New Jerseyja. Frontmen ove grupe Jon Bon Jovi, se 1983. godine proslavio sa pjesmom Runaway, koja je postala lokalni hit. Ponuđeno mu je da se okuša u svijetu muzike, na što naravno pristaje. Odlučuje da osnuje svoju grupu, pozove starog prijatenja- David Bryan, da bude pianista u njegovom bendu, na što on i pristaje, zatim David poziva svog poznanika Tico Torres-a koji pristaje biti bubnjar, ali rekao je da to nije definitivno jer je osjećao nelagodu jer je 9 godina stariji od frontmena, ali ipak se zadržao u bendu sve do danas, David je također pozvao svog prijatelja, gitaristu, Alec-a John-a. To je početni sastav grupe. John je odlučio promijeniti svoje ime u Jon Bon Jovi i po svom novom prezimenu nazvati grupu. kada su prvi put nastupili, Jon-u je prišao Richie Sambora koji ga je pitao da li i on može biti u sastavu benda, Jon mu je dao određeno vrijeme i mjesto gdje će se naći, da mu on pokaže šta zna. Jon se jako iznanadio kada jeuvidjeo da je Richie super gitarist i da je nsučio odsvirati sav njihov dotadašnji materijal, tako da je primljen u bend. Bend je sa albumima Spippery when wett i New Jersey dsoživjeo veliku popularnos, i zlatne tiraže. Nakon albuma Keep the faith(1992) alec je napusti bend iz neutvrđenih razloga, navodi su da je u pitanju biula droga, dok drugi tvrde da mu je jednostavno bilo dosta, ali jedno se zna, Jon je rekao da će on uvijek biti dobrodošao u njihov bend.Bon Jovi je nedugo poslje albuma keep the faith izdao album These days a zatim best of bon jovi pod nazivom Cross the road u znak 20 godina postojanja grupe. Ubrzo se vraćaju na scenu, sa svima poznatim hitom It's my life, zatim obajljuju album Crash(200) a 2002 objavljuju album Bounce, zatim 2005 Have a nice day, A 2007 godine izdaju album Lost highway koji je više u country stilu, tako da kod većine fanova nije baš priznat, jer to više nije wild Bon Jovi kao u 80 -tim godinama.

## Vanjski linkovi
* 

*
Kategorija:Rok-grupe
Crnoglava grmuša

thumb|* Sylvia atricapilla *

**Crnoglava grmuša** ili Crnokapa grmuša (lat. *Sylvia atricapilla*, eng. Blackcap, njem. Mönchsgrasmücke, it. Capinera) je vrsta ptica.

## Izgled 
Gnijezdi se često u šumama s bogatim nižim rastinjem te u parkovima i vrtovima. Srednje velika siva grmuša. Crna kapa odlikuje mužjaka, a crvenkasto-smeđa ženku. Juv. sliči ženki. Lakše se uočava od grmuše smokvarice, ali se ne drži ništa manje zaklonjeno. Otporna, u stanju je izdržati vrlo oštru hladnoću. Često jede bobice. Pjeva s dobro skrivenog mjesta. Pjesma slična onoj grmuše smokvarice, ali su stihovi kraći, a žuboreće brbljanje pri kraju prelazi u nekoliko karakterističnih, jasnih i snažnih flautastih tonova sa sjetnom zvonjavom. Znak za opasnost je niz tvrdih, glasnih, užurbanih coktaja jezikom, "tett-ett-ett-ett-..".

Kategorija:Vrapčarke
Hiperbola (figura)

**Hiperbola** je svojevrstan način usporedbe. To je figura preuveličavanja radi naglašavanja određenog emocionalnog stava prema predmetima, pojavama ili radnjama.

Odlike onoga što se opisuje mogu biti ili uvećane, ili umanjene. Može biti opravdana i osjećajna kad je prirodna i iskrena. Veoma je česta u književnosti, ali i u svakodnevnom govoru. Pravilnom upotrebom hiperbole postiže se slikovitost i veća emocionalnost kod čitaoca. Hiperbole mogu biti i banalne, nelogične, neukusne (gube svoju izražajnu moć).

## Primjeri
**Rekao sam ti milion puta da to ne činiš!*
**Umrla sam od smijeha!*
**To je najgluplja stvar koju sam čuo.*
**Isplakala je more suza.*
**Gotov sam za sekundu!*
**Smrtno mi je dosadno.*
**Sravnili su sve sa zemljom.*
**Ubit će me kada sazna.*

### U poeziji 
* Tin Ujević, „Notturno”: *Umrijet ću noćas od ljepote.*
* Antun Gustav Matoš, „Živa smrt”: *Ja sam, braćo, sinoć vragu dušu dao; O, umre, mi, umre moje srce, ljudi!*
* Josip Pupačić, „Tri moja brata”: *Imao sam glas kao vjetar, ruke kao hridine, srce kao viganj.*
* Ivan Mažuranić, „Smrt Smail-age Čengića”: * “Rijekom krvca poljem teče.”.*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Examples of Hyperbole (en)
* Hiperbola

Kategorija:Stilske figure
Kategorija:Retoričke tehnike
Cijan

mini|desno|150px|Rječnik iz 1889. opisuje boju cijan kao zelenoplavu
**Cijan** (iz grčkog: κύανoς, transliteracija: kýanos, u značenju "tamna plava materija") jest boja vidljivog dijela spektra. Talasna dužina boje u spektru je od 490 do 520 nm (između zelene i plave). U RGB-u ima vrijednost (0, 255, 255) decimalno ili 00FFFF heksadecimalno.

## Također pogledajte 
* Narančasta

## Vanjski linkovi 
* http://dictionary.reference.com/browse/cyan
* http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3Dku%2Fanos

Kategorija:Boje
Kategorija:Optički spektar
Spisak rijeka u Estoniji

**Rijeke Estonije** su uglavnom manje dužine i manjeg protoka. Samo 10 rijeka Estonije su duže od 100&nbsp;km. Rijeka Narva, dužine 77&nbsp;km koja svojim tokom formira granicu između Estonije i Rusije je rijeka sa najvećom količinom vode a njen protok je veći od protoka svih estonskih rijeka zajedno.

Najduže rijeke su: Võhandu (162&nbsp;km), Pärnu (144&nbsp;km), Põltsamaa (135&nbsp;km), Pedja (122&nbsp;km) i Keila (116&nbsp;km).

## Najduže rijeke 
## A
Aavoja 
- Agali
- Ahja 
- Alajõgi 
- Allika 
- Ambla 
- Amme 
- Angerja potok 
- Antsla 
- Apna
- Ärma 
- Aruküla 
- Atla 
- Audru
- Avaste potok
- Avijõgi

## E
Emajõgi (*Embach*)
- Elbu 
- Elva 
- Enge 
- Erra 
- Esna

## G
Gorodenka

## H
Häädemeeste
- Haavakivi
- Halliste 
- Härjapea 
- Harku potok
- Helme
- Hilba
- Humalaste
- Hundikuristiku potok
- Hüüru

## J
Jaama (Struuga)
- Jägala 
- Jänijõgi
- Järveotsa potok
- Jõelähtme 
- Jõku
- Jurga potok 
- Juudaoja

## K
Kääpa 
- Kalita potok
- Kalli 
- Kargaja
- Kärla 
- Käru
- Kasari 
- Kata
- Katku potok
- Kavilda
- Keila 
- Kloostri
- Kodila
- Kohtra 
- Kolga
- Kolga potok
- Kõpu
- Koosa
- Kroodi potok
- Kuivajõgi
- Kuke
- Külge potok
- Kulgu
- Kullavere 
- Kunda 
- Kurina
- Kurna potok
- Kuura

## L
Laatre
- Laeva
- Lahavere potok
- Lähkma
- Leevi
- Leisi
- Lemmejõgi 
- Lemmjõgi 
- Liivi 
- Lintsi 
- Lodja potok
- Loo
- Loobu 
- Lõve
- Luguse 
- Luutsna

## M
Maadevahe
- Mädajõgi
- Mädara
- Mähe potok
- Maidla
- Massu
- Mõra
- Munalaskme potok 
- Mustajõgi 
- Mustjõgi (Endla) 
- Mustjõgi (Gauja basin) 
- Mustjõgi (Jägala basin) 
- Mustjõgi (Tallinn) 
- Mustoja (Lahemaa)
- Mustvee
- Muuga potok

## N
Nahavere potok
- Naravere potok
- Narva 
- Nasva 
- Nõva
- Nurtu 
- Navesti
- Nuutri

## O
Õhne 
- Onga
- Orajõgi

## P
Paadrema 
- Paala
- Pääsküla
- Pada 
- Pala
- Pale
- Paltra
- Pärlijõgi
- Pärnu
- Pede 
- Pedeli
- Pedja 
- Peeda
- Peetri
- Penijõgi 
- Piigaste potok
- Piilsi
- Pikknurme
- Pirita 
- Piusa 
- Põduste 
- Põltsamaa 
- Porijõgi
- Poruni 
- Prandi
- Preedi
- Pühajõgi (Ida-Virumaa)
- Pühajõgi (Saaremaa)
- Punapea
- Purtse

## R
Raasiku
- Rannametsa
- Rannamõisa 
- Rannapungerja 
- Räpu 
- Raudna 
- Reiu
- Reopalu
- Retla
- Riguldi

## S
Saarjõgi
- Saki
- Saku
- Salajõgi 
- Salla
- Salme
- Sämi
- Sauga  
- Selja 
- Sigaste potok
- Sillaorsa
- Sitapätsi
- Sõmeru
- Soodla 
- Sõtke
- Struuga (Jaama)
- Surju potok
- Surjupera potok
- Suuremõisa

## T
Taebla 
- Tagajõgi 
- Tänassilma
- Tarvastu
- Tatra
- Teenuse
- Timmkanal 
- Tirtsi
- Tiskre potok 
- Tõdva
- Tõlla potok
- Toolse
- Topi
- Tori
- Tõrvajõgi
- Tõrvanõmme potok
- Tõstamaa
- Treppoja 
- Tuhala
- Tuudi

## U
Ulila
- Umbusi 
- Ura
- Uueveski potok

## V
Vääna 
- Vaemla 
- Vaidava
- Väike Emajõgi 
- Vainupea
- Valgejõgi 
- Valuoja
- Vändra
- Vara potok
- Vardi
- Vardja
- Varsaallika potok
- Värska potok 
- Vasalemma 
- Vaskjõgi
- Veelikse potok
- Velise 
- Vigala 
- Vihterpalu 
- Visela
- Visula
- Vodja
- Võhandu 
- Võhkse
- Võhu
- Võlupe
- Vorsti
- Võsu

## Reference
*Estonica: The hydrographic network
*

Kategorija:Rijeke u Estoniji
Estonija
Pips, Chips & Videoclips

**Pips, Chips & Videoclips** je hrvatska pop-rok grupa. Osnovana ranih 1990-tih, grupa je izdala šest studijskih albuma i nekoliko singlova.

Pips, Chips & Videoclips su se prvi put pročuli 1992. kada su snimili "Dinamo ja volim", rock pjesmu koja je odmah postala neslužbena himna *Bad Blue Boysa*, navijača nogometnog kluba Dinamo iz Zagreba.

Dana 6. decembra 2014. rasprodali su sportsku dvoranu Dom sportova u Zagrebu i odsvirali jedan od najvećih koncerata u karijeri.

## Sastav 
* Dubravko Ivaniš (glavni vokal)
* Ivan Božanić (gitara, kompjuter)
* Krunoslav Tomašinec (Šinec) (harmonika, gitara)
* Mario Borščak (bas-gitara)
* Dinko Tomaš Brazzoduro (gitara)
* Ivan Levačić (bubnjevi)
* Zdeslav Klarić (klavijature)

## Diskografija 
* *Shimpoo Pimpoo* (1993)
* *Dernjava* (1995)
* *Fred Astaire* (1997)
* *Bog* (1999)
* *Drveće i Rijeke* (2003)
* *Dokument (izštekani session)* (2005)
* *Pjesme za gladijatore* (2007)

## Literatura 
* *Dugi vikend u zemlji čudesa* (1997)

## Vanjski linkovi 
*Službeni sajt grupe

Kategorija:Hrvatske muzičke grupe
Apple II Plus

**Apple II Plus** je bio drugi model Apple II serije ličnih računara koje je proizvela kompanija Apple.

Apple II Plus je imao Applesoftov BASIC programski jezik sadržan u ROM memoriji. Kao ni Apple II nije imao mala slova.

## Također pogledajte 
* Apple II serija
* Apple Inc.
* Računar
* Mac OS
* Apple Macintosh
* Apple I
* Apple II
* Apple IIe
* Apple IIc
* Apple IIc Plus
* Apple IIGS
* Apple III
* Spisak igara za Apple II

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Vintage Computers - Apple II Plus  
*Službena web stranica 

Kategorija:Apple Inc.