open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rezolucija 959 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 959** je donesena 19. novembra 1994, na 3462. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, uključujući 824 (1993) i 836 (1993), Vijeće je raspravljalo o naporima Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija da osiguraju provedbu rezolucija Vijeća sigurnosti u sigurnim zonama Bosne i Hercegovine.

Vijeće sigurnosti potvrdilo je potrebu za rješenjem između bosanskih strana i osudilo bosanske Srbe nakon što su odbacili teritorijalni dogovor. Izražena je zabrinutost zbog eskalacije borbi oko Bihaća i sigurne zone, te naknadnog raseljavanja osoba. Potvrdilo je prethodne pozive stranama da prekinu neprijateljstva koja bi mogla dovesti do daljnje eskalacije napetosti, te potrebu za hitnim prekidom vatre. Naglašen je značaj Sarajeva kao multikulturalnog, multietničkog i vjerskog centra. Zabilježena je izjava Evropske unije, Rusije, Ujedinjenog Kraljevstva i Sjedinjenih Američkih Država i njihova posvećenost jačanju režima sigurnih zona.

Izražena je zabrinutost zbog neprijateljstava u Bosni i Hercegovini i kršenja njene međunarodne granice s Hrvatskom, posebno od strane snaga krajinskih Srba. Sve strane su pozvane da sarađuju s UNPROFOR-om kako bi se osigurala provedba rezolucija Vijeća sigurnosti o sigurnim zonama. Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali je upitan o mogućim dodatnim mjerama za stabilizaciju situacije u Bihaću. Od Generalnog sekretara i od UNPROFOR-a se tražilo da nastave pregovore s bosanskim stranama o demilitarizaciji Sarajeva i obnovi normalnog života u gradu u skladu s Rezolucijom 900 (1994). Konačno, od Generalnog sekretara je zatraženo da do 1. decembra 1994. podnese izvještaj Vijeću o provedbi važeće rezolucije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/959(1994))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
959
959
959
Juri Mitev

**Juri Mitev** (), rođen 6. februara 1958. u Stambolovu bio je bugarski biatlonac. Umro je 11. augusta 2022.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Mitev je nastupio dva puta na olimpijskim igrama: na ZOI 1980. i ZOI 1984, ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman mu je bilo 31-o mjesto na ZOI 1984. u utrci sprinta, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 3:23.6&nbsp;min bio sporiji od pobjednika norveškog biatlonca Eirika Kvalfossa. U ekipnim utrkama nije nastupao.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Mitev je nastupio dva puta u periodu 1978-1986. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama ostvario je na SP 1982. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s osvojio 22-o mjesto s dva promašaja i zaostatkom od 2:18.9&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Eirika Kvalfossa. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat 11-o mjesto na SP 1986. u štafetnoj utrci s Spasom Zlatevim, Vladimirom Veličkovim i Georgijem Dimitrovim. 

### Svjetski kup 
Prvi nastup Miteva u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1978/79, kada je 11. januara 1979. u čehoslovačkom Jáchymovu u utrci na 10&nbsp;km osvojio sedmo mjesto, što mu je ostao najbolji rezultat. U ekipnim utrkama nije nastupao.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1986.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Umrli 1958.
Kategorija:Biografije, Ihtiman
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski biatlonski treneri
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1980.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Rezolucija 947 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 947** je donesena 30. septembra 1994, na 3434. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, uključujući Rezoluciju 908 (1994), Vijeće je raspravljalo o situaciji u Hrvatskoj i produžilo mandat Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija do 31. marta 1995.

Vijeće sigurnosti željelo je pregovaračko rješenje sukoba u bivšoj Jugoslaviji i naglašeno je međusobno poštovanje međunarodnih granica između zemalja u regiji. Ključni aspekti mirovnog plana Ujedinjenih nacija, a posebno Rezolucija 871 (1993), još nisu bili provedeni. U međuvremenu, UNPROFOR je odigrao važnu ulogu u sprječavanju neprijateljstava i stvaranju uvjeta za sveukupno mirovno rješenje.

Djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, Vijeće je produžilo mandat UNPROFOR-a do 31. marta 1995. i pozvalo sve strane da sarađuju s mirovnim snagama i osiguraju im slobodu kretanja. Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali je zamoljen da do 20. januara 1995. podnese izvještaj Vijeću o stanju mirovnog plana Ujedinjenih nacija za Hrvatsku i u tom smislu bi njegov mandat bio preispitan. Također je morao podnijeti izvještaj o napretku postignutom u otvaranju puteva i željeznica prema zaštićenim područjima Ujedinjenih nacija i ostatku Hrvatske, snabdijevanju vodom i električnom energijom, te otvaranju naftovoda Adria.

Potvrđeno je pravo svih raseljenih osoba na povratak svojim domovima, uz pomoć međunarodne zajednice. Sve izjave i obaveze date pod prisilom, posebno u vezi s teritorijom, bile su nevažeće. Izražena je zabrinutost da Sporazumi o statusu snaga nisu finalizirani između Hrvatske, Makedonije i Savezne Republike Jugoslavije, te su svi pozvani da bez odlaganja zaključe sporazume.

Bosanski Srbi su pozvani da poštuju teritorijalni integritet Hrvatske i da se obnova vlasti u ružičastim zonama mora završiti pod nadzorom UNPROFOR-a kako bi se izbjegla daljnja destabilizacija regije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*[Text of the Resolution at undocs.org](https://undocs.org/S/RES/947(1994))

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
947
947
947
Nicușor Dan

**Nicușor Dan** rumunski je građanski aktivist i matematičar, osnivač i bivši predsjednik stranke Unija za spas Rumunije (USR). Na lokalnim izborima 2020. izabran je za gradonačelnika Bukurešta, a ponovo je izabran na tu funkciju četiri godine kasnije.

Kandidovao se na predsjedničkim izborima 2025, na kojima je u drugom krugu pobijedio Georgea Simiona i postao sedmi predsjednik Rumunije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1969.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Făgăraș
Kategorija:Rumunski političari
Krasimir Videnov

**Krasimir Videnov** (), rođen 15. jula 1968. u Samokovu nekadašnji je bugarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Videnov je nastupio tri puta na olimpijskim igrama: na ZOI 1988, ZOI 1992. i ZOI 1994 ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman mu je bilo 29-o mjesto na ZOI 1988. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 2:23.0&nbsp;min bio sporiji od pobjednika istočnonjemačkog biatlonca Frank-Petera Roetscha. U ekipnim utrkama je na ZOI 1988. u štafeti s Vasilom Božilovim, Vladimirom Veličkovim i Hristom Vodeničarovim sa 6:54.9&nbsp;min zaostatka iza sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasiljev, Sergej Čepikov, Aleksandar Popov i Valerij Medvedcev osvojio osmo mjesto.

### Svjetsko prvenstvo 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Videnov je nastupio pet puta u periodu 1989-1995. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 15-o mjesto na SP 1990. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 5:07.5&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Valerija Medvedceva. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat deseto mjesto na SP 1989. u štafetnoj utrci sa Spasom Zlatevim, Vladimirom Veličkovim i Hristom Vodeničarovim.

### Svjetski kup 
Prvi nastup  Videnova u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1987/88, kada je 21. januara 1988. u Antholzu u utrci na 10&nbsp;km osvojio 67-o mjesto. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 15-o mjesto u sezoni 1990/91, u Antholzu u utrci na 20&nbsp;km. U ekipnim utrkama je u sezoni 1988/89. 29. januara 1989. u Ruhpoldingu sa Spasom Zlatevim, Vladimirom Veličkovom i Hristom Vodeničarovim osvojio osmo mjesto, što mu je najbolji rezultat.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1995.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1968.
Kategorija:Biografije, Samokov
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1994.
Walter Hörl

** Walter Hörl** rođen 1. jula 1963. u Saalfeldenu je nekadašnji austrijski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Hörl je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1984, ali nije osvajao medalje. U pojedinačnim utrkama mu je najbolji rezultat 39-o mjesto na ZOI 1984. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s pet promašaja i 4:08.8&nbsp;min zaostatka bio sporiji iza norveškog biatlonca Eirika Kvalfossa. U štafeti s Rudolfom Hornom, Franzom Schulerom i Alfredom Ederom sa zaostatkom od 4:36.4&nbsp;min osvojio je osmo mjesto iza sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasiljev, Jurij Kaškarov, Algimantas Šalna i Sergej Buligin.

### Svjetsko prvenstvo 
Hörl je od SP 1985. do SP 1990. nastupio pet puta na Svjetskim prvenstvima, ali nije osvajao medalje. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama ostvario je na SP 1986. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s osvojio 21 mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 1:51.8&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Valerija Medvedceva. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat sedmo mjesto na SP 1986. u štafetnoj utrci s Franzom Schulerom, Antonom Lengauer-Stocknerom i Alfredom Ederom

### Svjetski kup 
Prvi nastup u takmičenjima Svjetskog kupa u biatlonu Hörl je imao u sezoni SK 1983/84. u norveškom Holmenkollenu 8. marta 1984. kada je u utrci na 10&nbsp;km osvojio 56-o mjesto. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji mu je deseto u sezoni SK 1985/86. u Oberhofu u utrci na 10&nbsp;km, a u ekipnim utrkama su mu dva osma mjesta.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1995.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Biografije, Saalfelden
Kategorija:Austrijski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Austrijski olimpijci u biatlonu
Vladimir Veličkov

**Vladimir Veličkov** (), rođen 24. juna 1955. u Stambolovu bio je bugarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Veličkov je nastupio tri puta na olimpijskim igrama: na ZOI 1980, ZOI 1984. i ZOI 1988, ali nije osvajao medalje.

Najbolji plasman mu je bilo 13-o mjesto na ZOI 1984. u utrci na 20&nbsp;kma, kada je s pet promašaja i zaostatkom od 6:54.4&nbsp;min bio sporiji od pobjednika zapadnojemačkog biatlonca Petera Angerera. U ekipnim utrkama je na ZOI 1988. u štafeti s Vasilom Božilovim, Krasimirom Videnovim i Hristom Vodeničarovim sa 6:54.9&nbsp;min zaostatla iza sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasiljev, Sergej Čepikov, Aleksandar Popov i Valerij Medvedcev osvojio osmo mjesto.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Veličkov je nastupio sedam puta u periodu 1982-1990. 
Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je peto mjesto na SP 1982. u utrci na 10&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 43.9&nbsp;s bio sporiji od pobjednika Eirika Kvalfossa; te na SP 1985. u utrci na 10&nbsp;km, kada je bez promašaja i zaostatkom od 1:19.8&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Frank-Petera Roetscha. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat deseto mjesto na SP 1989. u štafetnoj utrci s 
Krasimirom Videnovim, Spasom Zlatevim i Hristom Vodeničarovim.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Veličkova u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1979/80,  kada je 27. marta 1980. u sovjetskom Murmansku u utrci na 20&nbsp;km osvojio drugo mjesto, što mu je ostao najbolji rezultat. U ekipnim utrkama je u sezoni 1987/88. 31. januara 1988. u Ruhpoldingu s Vasilom Božilovim, Spasom Zlatevim i i Hristom Vodeničarovim osvojio šesto mjesto, što mu je najbolji rezultat.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1990.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1955.
Kategorija:Biografije, Ihtiman
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1980.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
George Simion

**George-Nicolae Simion** (rođen 21. septembra 1986, Focșani, Vrancea, Rumunija) je rumunski političar i građanski aktivista. On je osnivač i predsjednik Savez za jedinstvo Rumuna (AUR), druge najveće političke stranke u oba doma rumunskog parlamenta od 2024. do danas. Trenutno je kandidat na predsjedničkim izborima u Rumuniji 2025.

Počevši od 2004. pod sloganom "Basarabija je Rumunija", Simion je organizovao brojne akcije i demonstracije koje su promovisale ponovno ujedinjenje Basarabije sa Rumunijom. Vlasti u Republici Moldaviji zabranile su mu ulazak u zemlju, optužujući ga za umiješanost u akcije destabilizacije države.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rumunski političari
Kategorija:Rođeni 1986.
Kategorija:Biografije, Focșani
Rezolucija 816 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 816** je donesena 31. marta 1993, na 3191. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo nakon što je ponovo potvrdilo rezoluciju 781 (1992)  i 786 (1992) o zabrani vojnih letova iznad Bosne i Hercegovine i prepoznala trenutnu situaciju u regiji, Vijeće je, postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, proširilo zabranu na letove svih aviona s fiksnim krilima i helikoptera iznad zemlje, te da poduzme sve potrebne mjere kako bi se osiguralo poštivanje zabrane.

Vijeće je dalje napomenulo da se ova zabrana ne odnosi na letove namijenjene za korištenje od strane Zaštitnih snaga Ujedinjenih nacija ili iz humanitarnih razloga. Također je zatražilo od UNPROFOR-a da nastavi pratiti poštivanje zabrane letova iznad Bosne i Hercegovine, pozivajući sve strane da sarađuju s UNPROFOR-om u procesu praćenja.

Obraćajući se državama članicama, Vijeće je ovlastilo sve da sedam dana nakon usvajanja Rezolucije 816  osiguraju poštivanje ove rezolucije. Također je pozvala države članice da sarađuju s UNPROFOR-om u pogledu mjera koje su poduzele za provedbu važeće rezolucije i pravila angažmana, te u slučaju da kopredsjedavajući Upravnog odbora Međunarodne konferencije o bivšoj Jugoslaviji obavijeste Vijeće da su sve bosanske strane prihvatile njihove prijedloge o rješenju, mjere utvrđene u ovoj rezoluciji bit će uključene u mjere za provedbu tog rješenja.

Rezolucija je zaključena zahtjevom Generalnom sekretaru Boutrosu Boutrosu-Ghaliju da izvijesti vijeće o akcijama koje su poduzele države članice za provedbu važeće rezolucije.

Rezolucija 816 usvojena je sa 14 glasova za i nijednim protiv, uz jedan suzdržani glas iz Kine, zbog njenih rezervi u vezi s odobrenjem upotrebe sile.

Na osnovu Rezolucije 816, NATO je započeo Operaciju "Uskrati let" 12. aprila 1993. kako bi se osigurala zona zabrane leta.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/816(1993)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
816
816
816
Spas Zlatev

**Spas Zlatev** (), rođen 14. maja 1964. u Samokovu nekadašnji je bugarski biatlonac i skijaš-trkač.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Zlatev je nastupio dva puta na olimpijskim igrama: na ZOI 1984. i ZOI 1992, ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman mu je bilo 27-o mjesto na ZOI 1984. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s pet promašaja i zaostatkom od 9:18.2&nbsp;min bio sporiji od pobjednika zapadnonjemačkog biatlonca Petera Angerera. U ekipnim utrkama je na ZOI 1992. u štafeti s Spasom Gulevim, Krasimirom Videnovim i Hristom Vodeničarovim sa 7:06.1&nbsp;min zaostatka iza njemačke štafete u sastavu: Ricco Groß, Jens Steinigen, Mark Kirchner i Fritz Fischer osvojio 14-o mjesto.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetsko prvenstvo 
#### Biatlon 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Zlatev je nastupio šest puta u periodu 1985-1990. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je šesto mjesto na SP 199. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 4:23.8&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Eirika Kvalfossa. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat deseto mjesto na SP 1989. u štafetnoj utrci s Krasimirom Videnovim, Vladimirom Veličkovim i Hristom Vodeničarovim.

### Svjetski kup 
Prvi nastup  Zlateva u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1984/85,   kada je 19. januara 1985. u Oberhofu u utrci na 10&nbsp;km osvojio 47-o mjesto. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je četvrto mjesto u sezoni 1988/89, u Obertauernu u utrci na 20&nbsp;km. U ekipnim utrkama je u sezoni 1987/88. 31. januara 1988. u Ruhpoldingu s Vasilom Božilovim, Vladimirom Veličkovom i i Hristom Vodeničarovim osvojio šesto mjesto, što mu je najbolji rezultat. 

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1994.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1964.
Kategorija:Biografije, Samokov
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski skijaši-trkači
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Bugarski olimpijci u skijaškom trčanju
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Hristo Kovački

**Hristo Kovački** (), rođen 23. marta 1967. nekadašnji je bugarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Kovački je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1988, ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman mu je bilo 55-o mjesto u utrci na 20&nbsp;km, kada je sa sedam promašaja i zaostatkom od 9:42.3&nbsp;min bio sporiji od pobjednika istočnonjemačkog biatlonca Frank-Petera Roetscha. U ekipnim utrkama nije nastupio.

### Svjetska prvenstva 
Nije nastupao na Svjetskim prvenstvima u biatlonu.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Kovačkog u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1985/85,  kada je 23. januara 1986. u austrijskom Feistritzu u utrci na 20&nbsp;km osvojio 67-o mjesto, kada je sa sedam promašaja i zaostatkom od 12:34.2&nbsp;min bio sporiji od pobjednika sovjetskog biatlonca Sergeja Antonova. Najbolji rezultat mu je 23-e mjesto u sezoni 1986/87, kada je 10. januara 1987. u bugarskom Borovcu u utrci na 10&nbsp;km osvojio 23-o mjesto, s dva promašaja i zaostatkom od 2:24.5&nbsp;min bio sporiji od pobjednika zapadnonjemačkog biatlonca Fritza Fischera. U ekipnim utrkama nije nastupao.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1989.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1967.
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Ilija Todorov

**Ilija Todorov** (), rođen 16. jula 1953. nekadašnji je bugarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Todorov je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1976, ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman mu je bilo 43-o mjesto na ZOI 1976. u utrci na 20&nbsp;km, kada je sa sedam promašaja i zaostatkom od 13:45.4&nbsp;min bio sporiji od pobjednika sovjetskog biatlonca Nikolaja Kruglova. U ekipnim utrkama nije nastupio.

### Svjetsko prvenstvo 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Todorov je nastupio samo jednom. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 50-o mjesto u utrci na 10&nbsp;km, kada je s pet promašaja i zaostatkom od 5:25.8&nbsp;min bio sporiji od pobjednika sovjetskog biatlonca Nikolaja Kruglova. U ekipnim utrkama nije nastupio.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1976.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1953.
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1976.
Hristo Vodeničarov

**Hristo Vodeničarov** (), rođen 20. novembra 1966. u Banskom nekadašnji je bugarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Vodeničarov je nastupio dva puta na olimpijskim igrama: na ZOI 1988. i ZOI 1992, ali nije osvajao medalje.  Najbolji plasman mu je bilo 15-o mjesto na ZOI 1988. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 3:47.5&nbsp;min bio sporiji od pobjednika istočnonjemačkog biatlonca Frank-Petera Roetscha. U ekipnim utrkama je na ZOI 1988. u štafeti s Vasilom Božilovim, Krasimirom Videnovim i Vladimirom Veličkovim sa 6:54.9&nbsp;min zaostao iza sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasiljev, Sergej Čepikov, Aleksandar Popov i Valerij Medvedcev te osvojio osmo mjesto.

### Svjetska prvenstva 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Vodeničarov je nastupio samo jednom i to na SP 1989. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 66-o mjesto na  u utrci na 20&nbsp;km, kada je sa šest promašaja i zaostatkom od 15:01.7&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Eirika Kvalfossa. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat deseto mjesto na SP 1989. u štafetnoj utrci s 
Krasimirom Videnovim, Spasom Zlatevim i Vladimirom Veličkovim.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Vodeničarova u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1987/88,  

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1992.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1966.
Kategorija:Biografije, Bansko
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Živi ljudi
Rezolucija 970 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

'*Rezolucija Vijeća sigurnosti 970* je donesena 12. januara 1995, na 3487. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u Bosni i Hercegovini, a posebno Rezoluciju 943 (1994) o zatvaranju granice između SR Jugoslavije i Bosne i Hercegovine, Vijeće je odlučilo da se mjere iz te rezolucije suspenduju na daljnji period od 100 dana.

Vijeće sigurnosti pozdravilo je korake koje je SR Jugoslavija poduzela u održavanju zatvorenosti svoje granice s Bosnom i Hercegovinom. Važno je da granica ostane zatvorena i da se svako kršenje zatvaranja kazni, uz napomenu da dijelovi Rezolucije 757 (1992) ostaju na snazi.

Potvrđeni su zahtjevi iz Rezolucije 820 (1993) koji navode da uvoz u, izvoz iz i pretovar kroz zaštićena područja Ujedinjenih nacija u Hrvatskoj i područja Bosne i Hercegovine pod kontrolom snaga bosanskih Srba moraju odobriti vlade obje zemlje, osim humanitarne pomoći. Odbor Vijeća sigurnosti, osnovan Rezolucijom 757 (1992) u vezi sa zahtjevima za humanitarnu pomoć, uključujući i zahtjeve Međunarodnog komiteta Crvenog krsta i Visokog povjerenika Ujedinjenih nacija za izbjeglice i drugih organizacija, pozvan je da usvoji pojednostavljene procedure.

Od Generalnog sekretara Boutrosa Boutrosa-Ghalija zatraženo je da svakih 30 dana izvještava vijeće o tome da li SR Jugoslavija efikasno provodi zatvaranje granica, te da će, ako to ne učini, suspenzija ograničenja i drugih mjera biti ukinuta u roku od 5 radnih dana. Vijeće je zaključilo izjavom da će situacija pratiti.

Rusija se suzdržala od glasanja o Rezoluciji 970, koju je odobrilo ostalih 14 članica Vijeća.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/970(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
970
970
970
970
Rezolucija 967 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 967** je donesena 14. decembra 1994, na 3480. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju jednoglasno usvojilo, nakon što je podsjetilo na sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, posebno Rezoluciju 757 (1992) i primilo pisma predsjedavajućeg odbora Vijeća sigurnosti osnovanog Rezolucijom 727 (1992) i Dječjeg fonda Ujedinjenih nacija u kojima je zabilježen ponovni porast difterije, te informacije da se jedine dostupne zalihe antiseruma za borbu protiv ove bolesti nalaze u SR Jugoslaviji, Vijeće je, postupajući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija, odobrilo izvoz 12.000 bočica antiseruma protiv difterije iz zemlje u periodu od 30 dana.

Izvoz je zahtijevao izuzeće od međunarodnih sankcija uvedenih protiv Savezne Republike Jugoslavije, a Vijeće je odlučilo da se sva plaćanja za odobrene pošiljke moraju vršiti samo na zamrznute račune.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/967(1994)) 

Rezolucije
Rezolucije
967
967
Spas Gulev

**Spas Gulev** (), rođen 20. septembra 1971.  nekadašnji je bugarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Gulev je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1992, ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman mu je bilo 74-o mjesto u utrci na 10&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 4:14.3&nbsp;min bio sporiji od pobjednika njemačkog biatlonca Marka Kirchnera. U ekipnim utrkama je na ZOI 1992. u štafeti s Spasom Zlatevim, Krasimirom Videnovim i Hristom Vodeničarovim sa 7:06.1&nbsp;min zaostatka iza njemačke štafete u sastavu: Ricco Groß, Jens Steinigen, Mark Kirchner i Fritz Fischer osvojio 14-o mjesto.

### Svjetsko prvenstvo 
Nije nastupao na Svjetskim prvenstvima u biatlonu.

### Svjetski kup 
Prvi nastup  Guleva u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1990/91,   kada je 13. decembra 1990. u Les Saisiesu u utrci na 20&nbsp;km osvojio 59-o mjesto. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 53-e mjesto u sezoni 1990/91, u Antholzu u utrci na 20&nbsp;km. U ekipnim utrkama je 27. januara 1991. u sezoni 1990/91.  u Antholzu s Spasom Zlatevim, Krasimirom Videnovim i Hristom Vodeničarovim osvojio deveto mjesto, što mu je najbolji rezultat.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1992.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1971.
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Rezolucija 982 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti 982** je donesena 31. marta 1995, na 3512. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezoluciju usvojilo jednoglasno, nakon što je potvrdilo sve rezolucije o situaciji u bivšoj Jugoslaviji, a posebno Rezoluciju 947 (1994) o Zaštitnim snagama Ujedinjenih nacija, Vijeće je produžilo mandat UNPROFOR-a za dodatni period koji ističe 30. novembra 1995. i razgovaralo o operacijama u Hrvatskoj.

Vlada Republike Bosne i Hercegovine prihvatila je mirovni plan Kontakt grupe, a strane u zemlji su poštovale sporazum o prekidu vatre. Vijeće je ohrabreno naporima UNPROFOR-a da pomogne u implementaciji Washingtonskog sporazuma. Ponovljena je važnost grada Sarajeva kao glavnog grada Bosne i Hercegovine i kao multikulturalnog, multietničkog i vjerskog centra, te da će sporazum o demilitarizaciji grada imati pozitivan učinak. Ljudska prava moraju se poštovati kako bi se izgradilo međusobno povjerenje i mir.

Mandat UNPROFOR-a produžen je do 30. novembra 1995, a Generalni sekretar Boutros Boutros-Ghali ovlašten je da premjesti svo osoblje i imovinu UNPROFOR-a iz Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu, osim onih potrebnih za Operaciju Ujedinjenih nacija za obnovu povjerenja u Hrvatskoj. UNPROFOR bi nastavio provoditi relevantne sporazume, olakšavati dostavu humanitarne pomoći Bosni i Hercegovini preko Hrvatske i održavati svoju strukturu podrške u toj zemlji. U međuvremenu, strane u obje zemlje pozvane su da poštuju prekid vatre i pregovaraju o mirnom rješenju.

Na kraju, rezolucija je zaključena zahtjevom generalnom sekretaru da Vijeće obavještava o događajima u regiji.

## Također pogledajte 
* Države članice Ujedinjenih nacija
* Raspad Jugoslavije
* Rat u Hrvatskoj
* Rat u Bosni i Hercegovini
* Rat u Sloveniji
* Ratovi u bivšoj Jugoslaviji

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/982(1995)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
982
982
982
Gábor Mayer

**Gábor Mayer** rođen 22. januara 1959. u Budimpešti, je nekadašnji mađarski biatlonac i skijaš-trkač.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
#### Biatlon 
Mayer je u biatlonskim takmičenjima nastupio dva puta na olimpijskim igrama i to na ZOI 1984. i ZOI 1992, ali nije osvojio ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji mu je bilo 37-o mjesto na ZOI 1984. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s tri promašaja i 3:52.5&nbsp;min zaostatka, bio iza norveškog biatlonca Eirika Kvalfossa. U štafeti na ZOI 1984. s Zsoltom Kovácsom, Lászlóm Palácsikom i Jánosom Spiskom osvojio je 14-o mjesto sa zaostatkom od 9:48.3&nbsp;min iza pobjedničke sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasiljev, Jurij Kaškarov, Algimantas Šalna i Sergej Buligin.

#### Skijaško trčanje 
### Svjetsko prvenstvo 
Mayer je od SP 1985. do SP 1991. nastupio četiri puta na Svjetskim prvenstvima, ali nije osvojio ni jednu medalju.  Najbolji plasman u pojedinačnim utrkama bilo mu je 64-o mjesto na SP 1985. u utrci na 10&nbsp;km sa šest promašaja i zaostatkom od 8:04.7&nbsp;min bio sporiji u odnosu na pobjednika Frank-Petera Roetscha. U štafetnim utrkama mu je najbolji rezultat 16-o mjesto na SP 1986. u štafeti s Zsoltom Kovácsom, Tiborom Géczijem i Jánosom Horváthom.

### Svjetski kup 
Prvi nastup u Svjetskom kupu bio mu je u sezoni 1985/56. 16. januara 1986. u italijanskom Antholzu u utrci na 20&nbsp;km, kada je sa šest promašaja i zaostatkom od 12:07.3&nbsp;min osvojio 62-o mjesto iza pobjednika, sovjetskog biatlonca Valerija Medvedceva, koji je završio utrku bez promašaja. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 45-o mjesto u sezoni SK 1986/87. u Borovcu 8. januara 1987. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s pet promašaja i zaostatkom od 11:31.9&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Jana Matouša, koji je završio utrku bez  promašaja. U ekipnim utrkama najbolji rezultat mu je 16-o mjesto u Holmenkollenu 23. februara 1986. u sezoni SK 1985/86. s Zsoltom Kovácsom, Tiborom Géczijem i Jánosom Horváthom.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1992.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1959.
Kategorija:Biografije, Budimpešta
Kategorija:Mađarski biatlonci
Kategorija:Mađarski skijaši-trkači
Kategorija:Mađarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Mađarski olimpijci u skijaškom trčanju
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1992.
Kategorija:Skijaši-trkači na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Vasil Božilov

**Vasil Božilov** (), rođen 18. septembra 1967. nekadašnji je bugarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Božilov je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1988, ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman mu je bilo 19-o mjesto u utrci na 20&nbsp;km, kada je s četiri promašaja i zaostatkom od 4:16.5&nbsp;min bio sporiji od pobjednika istočnonjemačkog biatlonca Frank-Petera Roetscha. U ekipnim utrkama je na ZOI 1988. u štafeti s Vladimirom Veličkovim, Krasimirom Videnovim i Hristom Vodeničarovim sa 6:54.9&nbsp;min zaostao iza sovjetske štafete u sastavu: Dmitrij Vasiljev, Sergej Čepikov, Aleksandar Popov i Valerij Medvedcev osvojio osmo mjesto.

### Svjetska prvenstva 
Nije nastupao na Svjetskim prvenstvima u biatlonu.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Božilova u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1986/87, kada je 8. januara 1987. u bugarskom Borovcu osvojio 23-o mjesto u utrci na 20&nbsp;km, kada je s četiri promašaja i zaostatkom od 5:45.3&nbsp;min bio sporiji od pobjednika čehoslovačkog biatlonca Jana Matouša, što mu je ostao najbolji rezultat. U ekipnim utrkama je u sezoni 1987/88. 31. januara 1988. u Ruhpoldingu s Vladimirom Veličkovim, Spasom Zlatevim i Hristom Vodeničarovim osvojio šesto mjesto, što mu je najbolji rezultat.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1988.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1967.
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
Desetka (bilijar)

**Desetka** je varijanta bilijara slična devetki, samo s kuglom više; upravo je ta kugla i pobjedonosna.

Iako igra postoji od ranih 1960-ih, njena popularnost porasla je početkom 21. stoljeća kao rezultat stavova da devetka trpi zbog nedostataka u svojoj strukturi, posebno zbog lahkoće kojom igrači često mogu ubacivati kugle iz razbijanja. Standardizirana pravila Svjetske bilijarske asocijacije (WPA) za ​​desetku vrlo su slična onima za devetku, ali s ključnim promjenama, koje povećavaju težinu igre. Za razliku od devetke, nešto je teže ubaciti bilo koju kuglu pri razbijanju, igrač koji razbija ne može odmah pobijediti u igri ubacivanjem desetke iz početnog udarca, svi udarci moraju biti najavljeni, a statistički je teže osvajati uzastopne partije u okviru meča.

Neki profesionalci preferiraju desetku u odnosu na devetku, smatrajući je izazovnijom disciplinom.

## Slaganje kugli 
Deset kugli slaže se u trougao, s jedinicom postavljenom na njegov vrh, koji je ujedno na tzv. donjoj tački, a desetka je u centru, dok su ostale kugle raspoređene nasumično. Neke lige i turniri (kao što je US Open) mogu odrediti da dvica i trica budu u stražnjim uglovima.

## Igra 
Budući da je ova varijanta rotacijska, da bi udarac bio legalan, bijela kugla mora prvo dodirnuti kuglu s najnižim brojem, a nakon toga barem jedna kugla mora udariti u bilo koju mantinelu ili biti ubačena, s tim da bijela ostane na stolu. Ako nijedna kugla ne udari u mantinelu ili ne bude ubačena, dosuđuje se prekršaj i protivnik dolazi za sto.

Prema standardiziranim pravilima WPA-e, igrač koji je na potezu mora navesti koju kuglu namjerava ubaciti i u koju rupu. Ubačena kugla ne mora biti onā s najmanjim brojem – kombinovani i karambolski udarci legalni su sve dok igrač ubaci najavljenu kuglu u najavljenu rupu bez ikakvog prekršaja. Slučajni ubačaji – kad kugla upadne u nenajavljenu rupu – ne računaju se; ako igrač ubaci samo kugle osim najavljene ili ubaci najavljenu u pogrešnu rupu, ubačene kugle ostaju u rupama, ali se igračev red završava kao da je potpuno promašio udarac. Samo ako bijela kugla prvo dodirne kuglu s najmanjim brojem na stolu, najavljena kugla uđe u najavljenu rupu i ne bude napravljen nikakav drugi prekršaj, nastavlja se red igrača koji je gađao.

Jedini izuzetak od pravila za najavljivanje udarca jest razbijanje, tj. početni udarac. Ako desetka bude ubačena iz razbijanja, vraća se na početni položaj i igrač nastavlja s potezom. Sve ostale kugle koje budu ubačene iz razbijanja ostaju u rupama, a igrač na redu za udarac nastavlja svoj red, osim ako nije napravljen prekršaj. Ako nijedna kugla ne bude ubačena iz razbijanja, igru nastavlja protivnik.

Korištenje najavljenih udaraca smatra se kontroverznim među nekim od elitnih takmičara u ovoj igri s obzirom na to da su mnogi profesionalni igrači stručnjaci u izvođenju višenamjenskih udaraca, gdje mogu pokušati ubaciti više od jedne kugle jednim udarcem. Uprkos tome, pravilo je usvojeno za profesionalna takmičenja.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* Pravila za desetku (WPA) 

Kategorija:Bilijar
Bojčo Popov

**Bojčo Popov** (), rođen 13. augusta 1970. nekadašnji je bugarski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Popov je nastupio samo jednom na olimpijskim igrama i to na ZOI 1992, ali nije osvajao medalje. Najbolji plasman mu je bilo 65-o mjesto na ZOI 1988. u utrci na 10&nbsp;km, kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 3:42.3&nbsp;min bio sporiji od pobjednika njemačkog biatlonca Marka Kirchnera. U ekipnim utrkama nije nastupio.

### Svjetsko prvenstvo 
Na Svjetskim prvenstvima u biatlonu, Popov je nastupio dva puta u periodu 1993-1995. Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 51-o mjesto na SP 1993. u utrci na 20&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom od 6:32.4&nbsp;min bio sporiji od pobjednika Andreasa Zingerlea. U ekipnim utrkama najbolji mu je rezultat 16-o mjesto na SP 1993. u ekipnoj utrci s Todorom Mašovim, Evgenijem Permjakovim i Georgijem Ignatovim.

### Svjetski kup 
Prvi nastup  Popova u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1991/92, kada je 19. januara 1992. u Ruhpoldingu u utrci štafete s Krasimir Videnov, Spasom Zlatevim i Hristom Vodeničarovim osvojio 14-o mjesto, što mu je ostao kao najbolji rezultat Najbolji rezultat u pojedinačnim utrkama mu je 82-o mjesto u sezoni 1996/97, u Antholzu u utrci na 20&nbsp;km. 

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljem biatlonom prestao se baviti 1997.

## Nagrade 
## Privatni život 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

Kategorija:Rođeni 1970.
Kategorija:Bugarski biatlonci
Kategorija:Bugarski olimpijci u biatlonu
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 1988.
ŽKK Mladi Krajišnik

**Ženski košarkaški klub Mladi Krajišnik**, poznat i kao **ŽKK Mladi Krajišnik**, profesionalni je ženski košarkaški klub sa sjedištem u Banjoj Luci, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Klub je osnovan 1963. godine, a već 1964. počeo je da se takmiči u Prvenstvu Jugoslavije. Domaće utakmice igra u *Sportskoj dvorani Obilićevo*, kapaciteta 800 gledalaca. Smatra se najuspješnijim ženskim košarkaškim klubom u Republici Srpskoj, a trenutno nastupa u Prvenstvu Bosne i Hercegovine. Nadimak kluba je *Malene*, a sponzor *Meridianbet*.

U klupskim vitrinama nalazi se 19 trofeja Kupa i devet titula prvaka Republike Srpske, kao i četiri titule prvaka i četiri Kupa Bosne i Hercegovine. Klub je 1996. i 1997. godine proglašen najboljim sportskim kolektivom Republike Srpske, a šest puta izabran za najbolji tim u Banjoj Luci. Na međunarodnoj sceni učestvovao je u Ronchetti Kupu, Evrokupu, kao i u regionalnoj Ženskoj Jadranskoj ligi (WABA).

## Historija
Ženski košarkaški klub Mladi Krajišnik osnovan je 25. maja 1963. godine. Već naredne godine pridružio se Prvenstvu Jugoslavije, iz kojeg je do 1972. godine ispadao tri puta. U periodu između 1974. i 1991. godine klub se kontinuirano takmičio u Prvenstvu Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Nakon raspada SFRJ, između 1992. i 1995. godine, nastupao je u Prvenstvu Savezne Republike Jugoslavije, iz kojeg je te iste godine ispao u Prvu ligu B. Godine 1997. klub se vratio u najviši rang takmičenja, a iste sezone osvojio je drugo mjesto na prvenstvu Jugoslavije. U tom takmičenju nastupao je do 1999. godine. ŽKK Mladi Krajišnik je, pored Crvene zvezde, jedini klub koji je tako dugo zadržao status člana najvišeg ranga Prvenstva Jugoslavije.

Od 1993. godine klub učestvuje u Prvenstvu Republike Srpske, u kojem je dominirao sa devet uzastopnih titula. Počevši od sezone 1999/2000, počeo je da se takmiči u Zajedničkom prvenstvu Bosne i Hercegovine, gdje je već u debitantskoj sezoni postao prvak. Tokom narednih decenija etablirao se kao jedna od najuspješnijih ženskih košarkaških institucija u zemlji, osvojivši ukupno 35 trofeja u 25 godina.

## Nazivi
*1964-1985 Mladi krajišnik
*1985-1988 Krajina Auto Mladi Krajišnik
*1988-1992 Krajina Auto
*1997-1998 Port Mladi Krajišnik

## Uspjesi kluba
;Prvenstvo Savezne republike Jugoslavije
**finalista (1):* 1997-1998
;Prvenstvo Bosne i Hercegovine
**pobjednik (4):* 1999-2000, 2000-2001, 2010-11, 2012-13
;Kup Bosne i Hercegovine
**pobjednik (4):* 2000, 2007, 2008, 2012
;Prvenstvo Republike Srpske
**pobjednik (9):* 1992-1993, 1993-1994, 1994-1995, 1995-1996, 1996-1997, 1997-1998, 1998-1999, 1999-2000, 2000-2001
;Kup Republike Srpske
**pobjednik (19):* 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2003, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014
*;WABA liga
**učesnik završnog turnira (1):* 2009-10

## Poznati igrači
## Vidi još
*Prva ženska liga Republike Srpske u košarci

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanična web stranica
*Profil na sajtu eurobasket.com

Kategorija:Bosanskohercegovački košarkaški klubovi
Kategorija:Sport u Banjoj Luci
Kategorija:Košarkaški klubovi osnovani 1963.
Saborna crkva svetog Preobraženja u Odesi

**Saborna crkva svetog Preobraženja** pravoslavna je crkva u Odesi, posvećena Isusovom preobraženju. Pripada Ukrajinskoj pravoslavnoj crkvi (Moskovska patrijaršija).

## Historija 
Prvu i najvažniju crkvu u Odesi osnovao je Gavrilo Bănulescu-Bodoni 1794. Izgradnja je kasnila nekoliko godina, a novoimenovani guverner Novorusije Armand-Emmanuel du Plessis de Richelieu angažovao je italijanskog arhitekta Francesca Frappolija da dovrši građevinu.

Godine 1808. proglašena je glavnom crkvom Novorusije. Tokom 19. stoljeća kontinuirano je proširivana. Zvonik je izgrađen između 1825. i 1837, a blagovaonica, koja ga je povezivala s glavnom crkvom, nekoliko godina kasnije. Unutrašnjost je bila obložena višebojnim mramorom, a ikonostas je također bio izrađen od mramora.

Nekoliko crkava u regiji, uključujući Mitropolitansku katedralu rođenja Gospodinova u Kišinjevu, izgrađeno je svjesnim oponašanjem Odeske saborne crkve. Ona je bila mjesto pokopa tauridskih episkopa, uključujući svetog Inoćentija Hersonskog, i kneza Mihaila Voroncova, poznatog guvernera Novorusije.

Izvornu građevinu srušili su Sovjeti 1936. Obnova je počela 1999. Nova Saborna crkva posvećena je 2003. Posmrtni ostaci kneza Voroncova i njegove supruge ponovo su pokopani u njoj. Na Sabornom trgu postavljen je njegov kip. Dana 11. novembra 2023. kipu je ukinut status spomenika radi usklađivanja sa zakonima o derusifikaciji iz 2023.

Zvonima Saborne crkve upravlja elektronički uređaj sposoban reproducirati 99 melodija.

Crkva je 23. jula 2023. teško oštećena u ruskom raketnom napadu. UNESCO je oštro osudio ponovljene napade Rusije na mjesta svjetske baštine u Ukrajini, uključujući Sabornu crkvu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt 

Kategorija:Vjerski objekti u Odesi
Kategorija:Građevine i strukture u Odesi
Kategorija:Saborne crkve u Ukrajini
Kategorija:Turističke atrakcije u Odesi
Rezolucija 2623 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Rezolucija Vijeća sigurnosti broj 2623** donesena je 27. februara 2022, na 8980. sjednici Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Vijeće je rezolucijom pozvalo na jedanaestu hitnu posebnu sjednicu Generalne skupštine Ujedinjenih nacija na temu invazije Rusije na Ukrajinu 2022.  Albanija i Sjedinjene Američke Države predstavile su rezoluciju Vijeću sigurnosti Ujedinjenih nacija, Rusija je glasala protiv, dok su Kina, Indija i Ujedinjeni Arapski Emirati bili suzdržani. Budući da se radilo o proceduralnoj rezoluciji, nijedna stalna članica nije mogla iskoristiti svoje pravo veta. Jedanaesta hitna posebna sjednica Generalne skupštine je više puta "odgađana" i "nastavljana" tokom proteklih nekoliko godina i još uvijek je privremeno odgađana. Skupština je održala više od dvadeset odvojenih "plenarnih sastanaka" tokom zasjedanja u jedanaestom sazivu ESS-a, od 2022.

## Osnova 
Rezolucija 377 Generalne skupštine Ujedinjenih nacija, "Ujedinjenje za mir", usvojena 3. novembra 1950, navodi da u svim slučajevima kada Vijeće sigurnosti, zbog nedostatka jednoglasnosti među svojih pet stalnih članica (P5), ne djeluje kako je potrebno za održavanje međunarodnog mira i sigurnosti, Generalna skupština će odmah razmotriti to pitanje i može izdati odgovarajuće preporuke članicama UN-a za kolektivne mjere, uključujući upotrebu oružane sile kada je to potrebno, kako bi se održao ili obnovio međunarodni mir i sigurnost.

Rezolucija 2623 bila je 13. put da je rezolucija "Ujedinjenje za mir" korištena za sazivanje hitne sjednice Generalne skupštine, uključujući 8. takav poziv od strane Vijeća sigurnosti.

## Rezultat 
Jedanaesta hitna vanredna sjednica Generalne skupštine Ujedinjenh nacija sazvana je nekoliko puta i usvojila sljedeće rezolucije:

* Rezolucija ES-11/1 "Agresija protiv Ukrajine", 2. mart 2022, 141–5–35 (za–protiv–suzdržani)
* Rezolucija ES-11/2 "Humanitarne posljedice agresije protiv Ukrajine", 24. mart 2022, 140–5–38
* Rezolucija ES-11/3 "Suspenzija prava članstva Ruske Federacije u Vijeću za ljudska prava", 7. april 2022, 93–24–58
* Rezolucija ES-11/4 "Teritorijalni integritet Ukrajine: odbrana principa Povelje Ujedinjenih nacija", 12. oktobar 2022, 143–5–35
* Rezolucija ES-11/5 "Unaprjeđenje pravnog lijeka i reparacije za agresiju protiv Ukrajine", 14. novembar 2022. 95–14–73
* Rezolucija ES-11/6 "Principi Povelje Ujedinjenih nacija koji su temelj sveobuhvatnog, pravednog i trajnog mira u Ukrajini", 2. mart 2023, 141-7-32 [6][7]
* Rezolucija ES-11/7, 24. februar 2025.
* Rezolucija ES-11/8 24. februar 2025.⁸

## Također pogledajte 
* Invazija Rusije na Ukrajinu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Tekst rezolucije na UNHCR.org](https://undocs.org/S/RES/2623(2022)) 

Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
Rezolucije
2623
2623
2623
Muzej ukrajinske dijaspore

**Muzej ukrajinske dijaspore** (), ranije poznat kao **Muzej kulturnog naslijeđa** (), smješten je u Kijevu i posvećen je istaknutim predstavnicima ukrajinske dijaspore u različitim područjima ljudskog djelovanja. Trenutno je ogranak Muzeja historije Kijeva.

## Opis 
Osnovan je krajem maja 1999, a djeluje u zgradi iz 18. stoljeća u Pečersku, historijskoj četvrti Kijeva. U osam soba izloženi su naslijeđe, život i aktivnosti Ukrajinaca u inozemstvu.

Zanimljive su spomen-sobe posvećene bivšim stanovnicima Kijeva koji su postali poznati, poput Sergea Lifara (Francuska), Igora Sikorskog, Vladimira Horovica (obojica u Sjedinjenim Američkim Državama) i drugih. Jedna muzejska zbirka prikazuje umjetnički život porodice Kričevski, čiji su predstavnici bili razasuti po cijelom svijetu, uključujući Francusku, Sjedinjene Američke Države, pa čak i Venecuelu. U muzeju se čuva i nekoliko slika i skica Vasila Kričevskog, osnivača dinastije, te akvareli Mikole Kričevskog i Katerine Kričevske-Rosandič, kao i nekoliko djela Vasila Kričevskog mlađeg.

Muzej ima izložbene prostore za redovne, kao i za vanredne memorijalne, umjetničke, dokumentarne i književne izložbe.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt  
* Službena stranica Muzeja ukrajinske dijaspore na Facebooku 
* Muzej ukrajinske dijaspore na službenom sajtu Muzeja historije Kijeva 
* Muzej ukrajinske dijaspore na *bodnarchuk.com.ua* 

Kategorija:Muzeji u Kijevu