Geografija Bugarske

Bugarska je suverena država koja se nalazi u Jugoistočnoj Evropi a graniči sa Rumunijom na sjeveru, Srbijom i Makedonijom na zapadu, Grčkom i Turskom na jugu i Crnim morem na istoku. 
Veći dio sjeverne granice sa Rumunijom, do grada Silistra, formira rijeka Dunav. Površina Bugarske iznosi 110.994&nbsp;km2, nešto je veća od Islanda ili američke savezne države Tennessee. S obzirom na relativno manju površinu, Bugarska ima veliki broj topografskih karakteristika. Čak i na manjim površinama države, reljef se može podijeliti na ravnice, planine, brda, planine, slivove, klisure, plaže, more, otoke i duboke riječne doline. Geografski centar Bugarske nalazi se kod Uzane, zimskog odmarališta.

Bugarska se odlikuje značajnom raznolikošću pejzaža, od snježnih vrhova u Rilu, Pirinu i planine Balkan do blage i sunčane obale Crnog mora; od tipično kontinentalne Dunavske ravnice na sjeveru do jakog mediteranskog klimatskog utjecaja u dolinama historijske regije Makedonije, u najjužnijem dijelu Trakije. Najveći dio Bugarske nalazi se unutar pojasa umjerene kontinentalne klime, sa planinskom klimom u području najviših planina i subtropskom klimom u najjužnijim regijama.

Posjeduje gustu riječnu mrežu, ali sa izuzetkom rijeke Dunav, rijeke su uglavnom su kratke i sa malim protokom vode. Prosječna godišnja količina padavina iznosi 670&nbsp;mm. Kišne padavine su slabije u nizinama a obilnije u planinama. Najsušnije područje je Dobrudža u sjeveroistočnom dijelu Dunavske ravnice (sa količinom padavina od 450&nbsp;mm), dok su najobilnije padavine izmjerene u području gornjeg toka rijeke Ogosta, na planinama zapadnog dijela Balkana (2293&nbsp;mm).

Prostire se unutar šest Zemljinih ekoregiona paleoarktičke ekozone: Balkanskih mješovitih šuma, Rodopskih planinskih mješovitih šuma, Euksinsko-kolhijske širokolisnih šuma, Egejsko-zapadnoturskih sklerofilnih i mješovitih šuma, Lesostepe i Pontijsko-kaspijskih stepa.

## Granice i teritorija 
Državne granice Bugarske su ukupne dužine od 1.867 km od čega je 1.181&nbsp;km kopnene a preostalih 686&nbsp;km su pomorske i riječne granice. Dužina crnomorske obale iznosi 378&nbsp;km.

Sjeverna granica sa Rumunijom iznosi 609&nbsp;km. Najveći dio te granice formira rijeka Dunav u dužini od 470&nbsp;km, od ušća rijeke Timok na zapadu do grada Silistra. Kopneni dio granice s Rumunijom, od grada Silistra do Crnog mora iznosi 139&nbsp;km.

Istočna granica Bugarske je ustvari crnomorska obala Bugarske i proteže se od rta Sivriburun do ušća rijeke Rezovo na jugu. 
Bugarsko priobalje čini desetinu ukupne obale Crnog mora a uključuje i dva značajna zaliva: Varnski i Burgaški zaliv, oba nazvana po gradovima koji se nalaze u blizini.

Južna granica je dužine 752&nbsp;km, od čega 259&nbsp;km sa Turskom i 493&nbsp;km sa Grčkom. Granica između Bugarske i Turske se prostire od ušća rijeke Rezovo na istoku, preko planine Strandža, prelazi rijeku Tundžu i završava na rijeci Marica, u blizini naselja Kapitan Andreevo. Na bugarsko-turskoj granici postoje tri granična prijelaza.

## Klima 
S obzirom na relativno malu površinu, Bugarska ima promjenjivu i složenu klimu. Zauzima najjužniji dio kontinentalne klimatske zone, sa malim područjima na jugu koja spadaju u mediteransku klimatsku zonu.  Prevladava kontinentalna zona, jer kontinentalne vazdušne mase nesmetano prelaze u podunavsku ravnicu. Kontinentalni utjecaj, snažniji tokom zime, proizvodi obilne snježne padavine dok se uticaj mediteranske vazdušne mase jače osjeća tokom druge polovine ljeta što rezultira vrućim i suhim vremenom. Bugarska se može podijeliti na pet klimatskih zona: kontinentalna, tranziciona, kontinentalno-mediteranska, crnomorska i planinska zona.

Prosječna godišnja temperatura u Bugarskoj iznosi 10,6&nbsp;°C i varira od -2,9&nbsp;°C na najvišem vrhu Musala do 13,9&nbsp;°C u gradu Sandanski, u dolini rijeke Struma.  Prosječna temperatura u podunavskoj ravnici iznosi 11,4&nbsp;°C. Najviša apsolutna temperatura uzmjerena je u gradu Sadovu 1916. godine i iznosila je 45,2&nbsp;°C dok je najniža apsolutna temperatura izmjerena u gradu Trn 1947. gdje je zabilježeno -38,3&nbsp;°C. Najviša temperatura u nizinama i brdovitom području je u junu, dok je u višim planinama najtopliji mjesec august. Najniža temperatura se javlja u januaru i februaru.

## Hidrografija 
thumb|300px|Karta riječnih slivova Bugarske of drainage systems and drainage divide in Bulgaria
Bugarska ima gustu mrežu od oko 540 rijeka, ali sa značajnim izuzetkom Dunava, većina vodotoka ima kratku dužinu i nizak vodostaj. Riječna mreža je najgušća u planinskim oblastima, a najrjeđa u Dobrudži, Dunavskoj ravnici i na području Gornjotrakijske ravnice. Površina Bugarske se dijeli na dva sliva: Crnomoski sliv (57% teritorije Bugarske i 42% rijeka) i Egejski sliv (43% teritorije i 58% rijeka).

Planina Balkan je razdjelnica ova dva sliva. Sjeverno od ove planine je crnomorski sliv gdje većinu vode odvodi Dunav. S ovog područja Dunav odvodi oko 4% od svoje ukupne vodene mase. Širina Dunava na sjevernoj granici Bugarske iznosi između 1,6 i 2,4&nbsp;km. Najveći priliv vode se javlja tokom maja. Najduža rijeka koja se u potpunosti nalazi na bugarskoj teritoriji je rijeka Iskar, dužine 368&nbsp;km i slivnog područja od 8.640&nbsp;km2 i jedina je podunavska rijeka Bugarske koja ne izvire na Balkanu već ispod padina planine Rila. Ova rijeka prolazi kroz predgrađe Sofije, presjeca Balkan i na svom toku do Dunava formira spektakularnu klisuru dužine 163&nbsp;km.

Ostale značajnije pritoke Dunava su: Lom, Ogosta, Vit, Osam i Jantra. Najduža rijeka koja se direktno ulijeva u Crno more je rijeka Kamchiya, dužine 254&nbsp;km.

Datoteka:Veleka-river-dinev.jpg|Rijeka Veleka
Datoteka:Shabla 02.jpg|Jezero Šabla
Datoteka:Dolno vasilashko ezero.jpg|Vasileško jezero
Datoteka:Vucha PAN-HDR.jpg|Rezervoar vode Vaša
Datoteka:Arda Meanders.jpg|Rijeka Arda 

## Reference 
Kategorija:Geografija Bugarske