open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Polemonium

***Polemonium***,  poznat i pod nazivom  **jakobove ljestve**,  je jedan od 25 rodova  i 40  vrsta  među cvjetnicama porodice *Polemoniaceae*.  Domaće su u umjereno hladnim do arktičkimregijama Sjeverne hemisfere. Jedna vrsta se javlja i u južnim Andima,  u Južnoj Americi. Mnoge vrste rastu na planinama velikih nadmorskih visina. Većina nesigurnosti u broju vrsta odnosi se na one u Evroaziji, od kojih su mnoge, u prošlosti,  bile sinonimizirane s *P. caeruleum*. U Bosni i Hercegovini i okolnim balkanskim područjima raste  *Polemonium caeruleum*
To su višegodišnj, rijetko jednogodišnje biljke,  visoke od 10 – 120&nbsp;cm, jarko zelene boje listova,  podijeljenih u lancetaste  listiće. U proljeće i ljeto imaju plave (rijetko bijele ili ružičaste) cvjetove.
Larve nekih vrsta Lepidoptera, biljke  roda *Polemonijum*  koriste kao prehrambene biljke uključujući i *Coleophora polemoniella*.
## Vrste 
# *Polemonium acutiflorum*
# *Polemonium boreale*
# *Polemonium brandegeei*
# *Polemonium caeruleum*
# *Polemonium californicum*
# *Polemonium carneum*
# *Polemonium chartaceum*
# *Polemonium chinense*
# *Polemonium confertum*
# *Polemonium eddyense*
# *Polemonium elegans*
# *Polemonium elusum*
# *Polemonium eximium*
# *Polemonium foliosissimum*
# *Polemonium glabrum*
# *Polemonium grandiflorum*
# *Polemonium himalaicum*
# *Polemonium hingganicum*
# *Polemonium longii*
# *Polemonium majus*
# *Polemonium micranthum*
# *Polemonium nevadense*
# *Polemonium occidentale*
# *Polemonium pauciflorum*
# *Polemonium pectinatum*
# *Polemonium pulcherrimum*
# *Polemonium reptans*
# *Polemonium sachalinense*
# *Polemonium sibiricum*
# *Polemonium sumushanense*
# *Polemonium vanbruntiae*
# *Polemonium victoris*
# *Polemonium villosissimum*
# *Polemonium viscosum*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Polemonionaceae
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Lythraceae

***Lythraceae*** je jedna od  porodica cvjetnica, koja uključuje  32 roda sa oko 620 vrsta zeljastih biljaka, grmova i  stablašica.

Najveći rodovi  su *Cuphea* (275 spp.), *Lagerstroemia* (56), *Nesaea* (50), *Rotala* (45)  i *Lythrum* (35). Uključuje i šipak (*Punica granatum*, ranije u Punicaceae) i *Trapa natani*, ranije u *Trapaceae*). Lythraceae imaju rasprostranjenostširom svijeta, a većina vrsta je u tropima, ali se susreću i u regijama sa umjerenom klimom.

Porodica je dobila ime po tipskom rodu, *Lythrum* (npr. *Lythrum salicaria*, a također i  *Lawsonia inermis*). Sada uključuje i  šipak, ranije razvrstan u zasebnu porodicu *Punicaceae*.

Porodica obuhvata i široko uzgajana stabla roda *Lagerstroemia*. Botanički,  listovi su obično u paru (nasuprotni), a latice cvijeta izlaze iz ruba čašićne cijevi. Peteljke često izgledaju zgužvane.

## Obilježja
Vrste porodice *Lithraceae*  najčešće su zeljaste, a rjeđe grmovi ili stablašice; grmlje i drveće često imaju ljuskastu koru. Zajedničke osobine koje dijele vrste unutar *Lythraceae*, a  koje ih razlikuju od pripadnika drugih biljnih porodica su latice koje se gužvaju u pupoljku i višeslojni vanjski omotač sjemena. Jajnik je rijetko donii, sa dvije ili više spojenih karpela (sinkarpan), sa dvije ili brojnim ovulama u svakoj lokuli i pazušnom placentacijom.

## Taksonomija
Unutar reda Myrtales, porodica *Lythraceae* je u najužoj vezi s *Onagraceae*, 
Kao  sestrinskimm Combretaceae s obje porodice. Rad na molekularnoj filogeniji doveo je do uključivanja prethodno priznatih porodica *Duabangaceae*, *Punicaceae*, *Sonneratiaceae* i *Trapaceae*.

### Rodovi 
Porodica *Lythraceae* ima 31 rod u pet potporodica.
***Potporodica** *Lythroideae* Juss. ex Arn. 1832 = *Lythraceae* *sensu stricto*, 27 rodova:

:**Adenaria*
:**Ammannia*
:**Capuronia*
:**Crenea*
:**Cuphea*
:**Decodon*
:**Didiplis*
:**Diplusodon*
:**Galpinia*
:**Ginoria*
:**Haitia*
:**Heimia*
:**Hionanthera*
:**Koehneria*
:**Lafoensia*
:**Lagerstroemia*
:**Lawsonia*
:**Lourtella*
:**Lythrum*
:**Nesaea*
:**Pehria*
:**Pemphis*
:**Physocalymma*
:**Pleurophora*
:**Rotala*
:**Tetrataxis*
:**Woodfordia*

***Potporodica** *Punicoideae* (Horan. 1834) S. A. Graham, Thorne & Reveal 1998 = 'Punicaceae', 1 rod:
:**Punica*
***Potporodica** *Sonneratioideae* (Engl. & Gilg 1924) S. A. Graham, Thorne & Reveal 1998,

## Galerija

Datoteka:Lagerstroemia indica 0002.jpg|*Crepe myrtle*
Datoteka:Lagerstroemia_indica-petals.jpg|Cvjetovi *Crepe myrtle* – prašnici se pojavljuju iz čašične cijevi
Datoteka:Blutweiderich 0506112.jpg|*Lythrum salicaria*
Datoteka:Cuphea ignea1.jpg|*Cuphea ignea*
Datoteka:Cuphea nudicostata 3.jpg|*Cuphea nudicostata*
Datoteka:Pomegranate flower and fruit.jpg|Morski šipak
Datoteka:Unidentified Rotala species W IMG_3730.jpg|*Rotala* sp. 

## Reference
## Vanjski linkovi 
*[*[http://www.botany.hawaii.edu/faculty/carr/lythr.htm

(https://bs.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Lythraceae) 
Kategorija:Myrtales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Srpske novine

mini|desno|200px|Naslovna strana novina iz juna 1840. sa domaćim vijestima iz Srbije i Turske i inostranim iz Rusije i Kine.
**Srpske novine** (, u nekadašnjoj transkripciji **Novine srbske** i **Srbske novine**) su bile prve novine u Kneževini Srbiji. Pojavile su se 5. januara (po novom kalendaru 17. januara) 1834. godine, pod uredništvom Dimitrija Davidovića u Kragujevcu, a nastavile u Beogradu, u vrijeme kada je Srbija počela da se izgrađuje kao građansko društvo. Novine su bile prije svega službeni list Kneževine Srbije (1834-1882), provincije u Osmanlijskom Carstvu, a potom i Kraljevine Srbije (1882-1918). Nakon Prvog svjetskog rata utopile su se u Službene novine Kraljevine Jugoslavije.

Pojava štampe u Kneževini Srbiji u tijesnoj je vezi sa izdvajanjem građanstva kao samostalne društvene klase. Relativno miran razvitak Srbije poslije Drugog srpskog ustanka uslovio je brži razvoj privrede - trgovine i zanatstva - što je dovijelo do formiranja prve buržoazije. Osim toga, nastao je još jedan društveni sloj - činovništvo. I tako se, od trgovaca, zanatlija i činovnika, formiralo gradsko,  stanovništvo, koje se postepeno ali vidno isticalo svojim ekonomskim, političkim, a naročito kulturnim interesima.
[mini|desno|200px|Dimitrije Davidović 1834. godine, ulje na platnu, rad [Uroš Knežević|Uroša Kneževića.]]
Novine su pokrenute s ciljem da šire prosvjetu i kulturu, one su po svom sadržaju bile, prije svega politički list. Novine nisu, po načinu uređivanja i tehničkom izgledu, zaostajale za najboljim stranim listovima onog vremena. Izlazile su jednom sedmično, subotom, na dva lista, a godišnja pretplata iznosila je dva talira. Pretplata se obavljala u okružnim sudovima i novine su odatle slate pretplatnicima. Njihov urednik Dimitrije Davidović imao je višegodišnje novinarsko iskustvo, i to u Beču, austrijskom centru; to je omogućilo Davidoviću da ispolji sve svoje novinarske i uredničke kvalitete; Državna štamparija u kojoj su novine štampane, raspolagale je dobrom tehnikom i imala je vješte majstore, dovedene iz inostranstva. Najviše pretplatnika bilo je 1834. i 1835. godine, do ljeta prve godine izlaženja bilo je 600, kasnije se broj pretplatnika povećavao.

Od 1835. godine novine su izlazile u Beogradu. Godine 1845. promijenile su ime u Srbske novine, a 1869. u Srpske novine. Prvobitno nedeljnik, novine su u periodu 1843-1849. izlazile dva puta sedmično, potom do kraja 1872. tri puta sedmično, da bi od 1873. postale dnevnik, osim u periodu Prvog svjetskog rata, kada je bilo velikih neredovnosti u izlaženju. Osim u Kragujevcu i Beogradu, novine su štampane u Nišu (1914–1915), a zatim na Krfu (1916–1918). Poslednji broj novina je izašao 15, februara 1919. godine.

## Također pogledaj
*Bosanski vjestnik

## Literatura
* 

## Reference 
Kategorija:Novine u Srbiji
Kategorija:Novine osnovane 1834.
Kategorija:Novine na srpskom jeziku
Kategorija:Novine u Beogradu
Kategorija:Novine u Kragujevcu
Kategorija:Kneževina Srbija
Kategorija:Kraljevina Srbija
Potamogetonaceae

**Potamogetonaceae**, obično zvana **ribnjačke** ili **bazenske trave**, je porodica monokotiledonskih cvjetnica. Obuhvata otprilike 110 poznatih vrsta podijeljenih  u šest rodova.). Najveći rod u porodici je *Potamogeton*, koji ima oko 100 vrata.

Porodica ima  subkosmopolitsko rasprostranjenje  i smatra se jednom od najvažnijih grupa  angiospermi u vodenom okruženju zbog njene uloge kao hrane i staništa za vodene životinje.
U Bosni i Hercegovini i susjednim balkanskim područjima najčešća je Groenlandia densa a ima i predstavnilaroda  je žabokrečina *Zannichellia*.

## Taksonomija
Grupa za filogeniju angiosprmi sada postavlja *Potamogetonaceae*  se u monokotiledonskii red Alismatales. Njihov koncept porodice uključuje biljke koje se ponekad tretiraju u odvojenoj porodici *Zannichelliaceae*, ali isključuje rod *Ruppia*. Tako ograničena, porodica se sada sastoji od šest rodova: *Althenia*, *Groenlandia*, *Lepilaena*, ''Potamogeton' ', *Stuckenia* i *Zannichellia*, sa ukupno 120 vrsta  vodenih trajnica.

Porodice morski trava su: *Zosteraceae*, *Cymodoceaceae*, *Ruppiaceae* i  *Posidoniaceae*.  Srodne porodice: *Potamogetonaceae*  i  (ponekd uključene) *Zannichelliaceae*. .

## Rodovi 
* *Althenia*
* *Groenlandia*
*  *Lepilaena* = *Althenia* F.Petit
* *Potamogeton*
* *Stuckenia*
* *Zannichellia*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Potamogetonaceae
Kategorija:Alismatales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Typhaceae

***Typhaceae***  je  porodica  cvjetnica, reda Poales. Većina taksonoma  prepoznala je to botaničko ime za ovu porodicu.

## Opis 
Članovi  ove porodice mogu se  prepoznati kao krupne i uočljive močvarne zeljaste biljke s dvorednim lišćem i smeđkastim kompaktom šiljkom  jednospolnih cvjetova.

## Fosili 
Najraniji fosili, uključujući polen i cvjetove, pronađeni su iz kasnih naslaga krede.

## Taksonomska historija
APG II sistem, iz  2003 (nepromijenjeni APG 1998, također prepoznaje ovu porodicu u redu Poales, kladus  commelinide, monokotiledone. Porodica se tada sastojala od jednog roda (*Typha*), sa ukupno desetak vrsta višegodišnjih biljaka vlažnih staništa. Nedavno je APG III sistem iz 2009. godine u ovu porodicu uključio i drugi rod, *Sparganium*. Dva roda zajedno imaju ukupno 51 poznatu vrstu.

Cronquistov sistem,  1981, također je prepoznao ovu porodicu, ali u sopstverom redu, Typhales, podrazreda Commelinidae, razred Liliopsida u diviziji Magnoliophyta.

Wettsteinov sistem, posljednji put ažuriran 1935, smjestio je porodicu u red  Pandanales.

## Reference
## Vanjski linkovi
* links at CSDL 


Kategorija:Poales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Resedaceae

***Resedaceae***  je porodica pretežno zeljastih dikotiledonskih cvjetnica, sa  107 poznatih vrsta u 8 do 12 rodova:
**Borthwickia* - 1 vrsta, ponekad smještan u sopstvenu porodicu *Borthwickiaceae*
**Caylusea* –  3 vrste
**Forchhammeria* – 10 vrsta
**Homalodiscus* –  2 vrste
**Neothorelia* – 1 vrsta
**Ochradenus* –  4 vrste 
**Oligomeris* – 3 vrste 
**Randonia* – 1 vrsta
**Reseda* – oko  55 vrsta 
**Sesamoides* – 1 vrsta 
**Stixis* – 7 vrsta 
**Tirania* – 1 vrsta

Nedavna molekularna istraživanja sugeriraju da su rodovi *Oligomeris*, *Randonia* i *Ochradenus* nastali iz ranga *Reseda*. To bi podrazumijevalo da treba priznati samo tri roda,iako još uvijek nisu učinjene nomenklaturne promjene.

Porodica uključuje jednogodišnje, dvogodišnje i višegodišnje biljke i distribuirana je u umjerenim do subtropskim regijama Evrope, zapadne Azije, Bliskog istoka, Istočne Azije, Sjeverne Amerike, Mezoamerike, Kariba i Južne Afrike. U Bosni i Hercegovini moguće su unesene vrste.

Prema Cronquistovom sistemu, *Resedaceae* su bile raspoređene u red  Capparales.  APG II sistem smjestio ih je u red Brassicales. U APG IV (2016) proširena je na rodove *Borthwickia* (ranije Borthwickiaceae), * Neothorelia*, *Stixis*  i *Tirania* (ranije Stixidaceae).

## Reference
Kategorija:Brassicales

Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Santalaceae

***Santalaceae*** ili po tuđici **santalovice** (**santalovke**) je velika porodica cvjetnica reda Santalales, koji je po njoj imenovan, a ona po tipskom rodu *Santalum*. Porodica uključuje preko 1000 vrsta, od kojih je 17 u tipskom rodu.

Indijski santal ili  bijelo santal-drvo (*Santalum albu*) je korisno, mirisno, zimzelenastablašica  koja je unesena vrsta u mnogim dijelovima svijeta, kao što su Tajland, Nepal, Kina, otok Javu, Palau, Pohnpei, Tahiti, Mauricijus, Madagaskar, Rodrigues, Vijetnam, Réunion, Mjanmar.

Drvo mnogim vrsta ovog roda poznato je sandalovina ili santalovo drvo, kod nas i kao sandalovina. Destilacijom, od njega dobija santalovo ulje koje se koristi u proizvodnji mirisa, za masiranje tijela i za balzamiranje. Bijelo santal-drvo iz Karnatake, Hajderabada i Sundskih otoka otporno je na napad termita, zahvaljujući vrlo velikoj gustoći, zbog koje se teško cijepa.

## Rodovi 
* Acanthosyris
* Amphorogyne
* Antidaphne
* Arceuthobium
* Austroamericium
* Buckleya
* Cervantesia
* Choretrum
* Chrysothesium
* Cladomyza
* Comandra
* Daenikera
* Dendromyza
* Dendrophthora
* Dendrotrophe
* Dufrenoya
* Elaphanthera
* Eubrachion
* Exocarpos
* Geocaulon
* Ginalloa
* Jodina
* Korthalsella
* Lacomucinaea
* Lepidoceras
* Leptomeria
* Mida
* Myoschilos
* Nanodea
* Nestronia
* Notothixos
* Okoubaka
* Omphacomeria
* Osyridicarpos
* Osyris
* Phacellaria
* Phoradendron
* Pilgerina
* Pyrularia
* Rhoiacarpos
* Santalum
* Scleropyrum
* Spirogardnera
* Staufferia
* Thesium
* Viscum

## Reference
## Vanjski linkovi
*Parasitic Plants: Santalaceae

Kategorija:Santalaceae
Kategorija:Santalales
309. brdska brigada

**309. brdska brigada** (skraćeno: 309. bbr) bila je jedinica Armije Republike Bosne i Hercegovine u sastavu Trećeg korpusa. U lancu komandovanja bila je podređena prvoj Operativnoj grupi Lašva, a potom Operativnoj grupi Bosna.

## Historija 
Brigada je osnovana naredbom Štaba Vrhovne komande 5. januara 1993. u Kaknju, a bila je sastavljena od vojnih obveznika sa područja općine Kakanj. 
U svom vojnom sastavu je imala 2.400 vojnika i starješina koju su sačinjavali: komanda brigade, tri brdska bataljona, izviđačko-diverzantska četa, četa vojne policije, minobacačka četa, inžinjerijska četa, logistička četa i lahka artiljerijsko-raketna baterija PVO.

Naređenjem komandanta Trećeg korupusa Mehmeda Alagića od 28. 8. 1994. iz vojnog sastava 309. bbr izdvojeni su starještine i borci jačine dvije čete za potrebe osnivanja Trećeg manevarskog bataljona 35. divizije Kopnene vojske.

Naredbom Štaba Vrhovne komande od 29. 9. 1994.  određeno je da se 309. brdska brigada rasformira, te da se od njenog vojnog osoblja i materijalno tehničkih sredstava te ličnim i materijalno tehničkim sredstvima 311. lahke pješadijske brigade  osnuje 329. brdska brigada.

## Ratni doprinos 
Prije samog stvaranja brigade njeni budući pripadnici su se istakli na ratištu u Misoči nadomak Ilijaša sredinom jula 1992. Tada je osvojena veća količina ratnog plijena, između ostalog i tenk T-55.

Brigada je svoje početke vezala za držanje položaja na području Vozuća, gdje je provela najteže ratne dane. Tokom tog perioda vodile su se intenzivne borbe koje su doprinijele stvaranju uslova za konačno oslobođenje u operaciji „Farz 95“ u septembru 1995. 

## Ljudski gubitci 
Na mjestu između Hajdučke i Popove Luke u rejonu Kamenice, 28. 4. 1993. u neprijateljskoj zasjedi je stradalo 19 boraca od ukupno 33 koliko ih je bilo u kamionu ispod kojeg je aktivirana protutenkovska mina i dvije protupješadijske mine. Ubrzo je uslijedio neprijateljski napad pješadijskim oružjem, ali napad je odbijen otporom pruženim od strane 14 preživjelih boraca ove brigade.

Na svom ratnom putu brigada je imala 66 šehida i poginulih boraca, 124 ratna vojna invalida i 3 nosioca ratnog priznanja Zlatni ljiljan.

## Reference 
Kategorija:Jedinice Armije Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Brigade Armije Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Treći korpus Armije Republike Bosne i Hercegovine
Ulmaceae

***Ulmaceae*** je  porodica **brijestova**. cvjetnica , koja uključuje rodove *Ulmus* (johe i brijestove) i *Zelkova*. Članovi ove porodice rasprostranjeni su u sjevernoj umjerenoj zoni, a raštrkani su i na drugim područjima, osim u Australaziji.

Porodica je nekada bila tretirana tako da uključuje i rod *Celtis* i njegove srodnike, ali analize članova APG pokazuje da su ti rodovi bolje smješteni u srodnoj porodici *Cannabaceae*. Obim uključenja u takson je onaj koji je predložio P. Stevens na svojoj veb-stranici *Angiloperm Phylogeny*, botaničkog vrta u Missouriju i uključuje informacije s Kraljevske botaničke bašte Kew: Porodice vaskularnih biljaka i popisa rodova. Neke klasifikacije ovdje uključuju i rod *Ampelocera*.

## Opis 
Porodica je skupina zimzelenog ili listopadnog drveća i grmlja sa sluzastim supstancama u tkivu lišća i kore. Listovi se obično na peteljkama izmjenjuju. Liske listova su jednostavne (nisu složene), s cielovitim (glatkim) ili različito nazubljenim rubovima, a često imaju asimetričnu bazu. Cvjetovi su mali, dvospolni ili jednospolni. Plod je [nedehiscentna indehiscent [Samara (plod)|samara, oraj ili drupa. 
Rod *Ulmus* daje važnu građu, uglavnom za namještaj, a *U. rubra* je ljekovita, poznata po vlažećem svojstvu njegove unutrašnje kore. *Planera aquatica* je takođe drvna vrsta. *Planera*, *Ulmus* i *Zelkova* uzgajaju se kao ukrasna stabla.

### Filogenija 
Moderna molekularna filogenetika sugerira slijedeće međuodnose porodice :

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Rosales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Scheuchzeria palustris

***Scheuchzeria palustris***, je  cvjetnica u porodici **Scheuchzeriaceae**, u kojoj je jedina vrsta roda  ***Scheuchzeria*** koji je također jedini rod u ovoj (monotipskoj) porodici.  U APG II sistemu smješten je u red Alismatales, Monocotiledonae.

## Opis 
To je zeljasta višegodišnja biljka, odomaćena u  umjereno  hladnim područjima Sjeverne hemisfere, gdje raste u vlažnim sfagnumskim  tresetištima  . Raste do 10–40&nbsp;cm visine, sa uskim linearnim listovima,  naizmjenično uz stabljiku, s baznim koricama. Listovi mogu biti dugi i do 20&nbsp;cm. Vrhovi listova su tupi sa upadljivim porama.
Ima puzav rizom presvučen u papiraste ostatke slame obojene od starih baza listova.

Cvjetovi su zelenkasto žuti, dijametra 4–6&nbsp;mm, sa šest čašičnih listića.  Imaju napuhanu oblogu baze, 6 prašnika i 3 karpele (plodna lista). Cvjetaju od juna do avgusta.

Ima dvije podvrste, koje autoriteti ne smatraju različitim:
* *Scheuchzeria palustris* ssp. * palustris* – Sjeverna i istočna Evropa, sjeverna Azija.
* *Scheuchzeria palustris* ssp. *americana* (Fernald) Hultén. – Sjeverna Sjeverna Amerika.

## Etimologija
Rod je dobio ime po Johannu Jakobu Scheuchzeru, švicarkom prirodnjaku i po njegovom bratu, Johannu Gasparu Scheuchzeru. Ime vrste je po latinskom nazivu za močvaru.

slika:ScheuchzeriaPalustris.jpg|Biljka u cvijetu
Image:ScheuchzeriaPalustrisColl.jpg|Stem with seeds, left; winter stem, right
slika:Scheuchzeria palustris Sturm3.jpg|Ilustracija iz 1796.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Alismatales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Juncaginaceae

**Juncaginaceae** je  porodica cvjetnica, koju mnogi taksonomi prepoznaju u nekoliko proteklih decenija. Poznate su i kao '*streličaste trave*. Uključuju  tri roda sa ukupno  34 poznate vrste (Christenhusz & Byng 2016 ).
APG II sistem, od 2003 (nepromijenjeni APG sistem iz  1998), također ptepoznaje takvu porodicu i smješta je u red Alismatales kladus monokotiledone. Vrste se nalaze u hladnim ili umjerenim regijama, kako na Sjevernoj,   tako i na Južnoj hemisferi. Međutim, APG IV (2016) zbog neisključivog odnosa uklonio je rod *Maundia* i uzdigao ga u monogeneričku porodicu *Maundiaceae*.

## Opis 
Juncaginaceae su močvarne ili vodene biljke s linearnim, prekrivajućim baznim listovima. Cvjetovi su mali i zeleni u uspravnim šiljcima ili racemama. Dijelovi cvjetova su trodijelni, ali karpela imaju su 3 ili 6, pridruženih gornjrm (nadraslom)  jajniku. Plod je kapsula. 
Primjer roda  *Triglochin* uključuje  močvarnu streličastu  travu (*Triglochin palustris* '), morsku travu (*Triglochin maritima*) i druge vrste poput *Triglochin trichophora*, *Triglochin striata* i * Triglochin mucronata *.

## Taksonomija 
Sistem APG II je rod *Maundia* smjestio u porodicu *Juncaginaceae*. Novija verzija APG III (2009), međutim, sugerirala je da će ga  možda biti potrebno dodijeliti  u svoju monogeneričku porodicu, Maundiaceae, podržanu neisključujućim odnosom roda prema *Juncaginaceae*. To je postignuto u APG IV (2016), ostavivši u Juncaginaceae samo četiri roda.

## Reference
## Bibliografija 
* 
* 
* ,
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* Juncaginaceae in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). *The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval.* Version: 9 March 2006. http://delta-intkey.com 
* Juncaginaceae in the *Flora of North America*
* NCBI Taxonomy browser
* links at CSDL, Texas 
* Juncaginaceae of Mongolia in FloraGREIF 


Kategorija:Alismatales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Panonski rat

**Panonski ratovi**, od 14 do 10 god. p. n. e., na području južne Panonije vodili su se između panonskih plemena i rimske vojske. Među rimskim historičarima, nakon Oktavijanovih ratova 35-33. god. p. n. e., za Ilirik postoji manje interesovanje.

Prvi carski legat Ilirika od 17–16 p. n. e., Publius Silius Nerva, prešao je u područje Alpa da bi vježbao svoje trupe. Neka panonska plemena, zajedno sa Noricima prodrli su u Istru radi pljačke, a pobunili su se i Dalmati. Veoma brzo, guverner je intervenisao i ponovo preuzeo kontrolu. Slijedeće godine Rimljani su pobijedili Skordiske i anektirali Norikum. Istovremeno su pacificirali neka plemena na području istočnih Alpa.

Rimske vojne operacije u Iliriku započeo je Marcus Vinicius, guverner u vremenu 14–13 p. n. e.. Svi ovi nemiri primorali su Oktavijana da preuzme kontrolu nad cijelim Ilirikom, koji je do tada najvećim dijelom bio u nadležnosti Senata. U zamjenu za Ilirik 11. god. p. n. e., Oktavijan je ustupio Kipar i dijelove Galije..

Tokom 13. god. p. n. e., Oktavijan je poslao novu vojsku pod komandom Agripe, njegovog najpoznatijeg vojskođu, što podrazumijeva da je situacija za Rimljane bila ozbiljna. Agripa je djelovao i pregovaranjem i ličnim uticajem, ali je vrlo brzo naprasno umro. Nakon toga Breuci su prestali pridržavati se sporazuma koji su sa njim napravili. U dokumentima se pojavljuje i Baton Breučki, mnogo poznatiji po kasnijim događanjima iz Batonovog ustanka. Komandu je preuzeo Tiberije, (budući rimski car, po porijeklu Gal). Tiberije je intervenisao protiv Skordiska, negdje na Drini, zbog njihovog upada u Makedoniju, zajedno sa Tračanima. Uz pomoć Skordiska, koji su već priznavali vrhovnu rimsku vlast, Tiberije je nanio konačni poraz Panonima. Nakon ovog poraza Breuci su bili potčinjeni, a okolna ilirska plemena su nastavili plaćati državne dažbine. U zimu 11/10 god. u Panoniju su upali i Dačani, pljačkajući lokalno stanovništvo.

## Literatura 
## Reference 
Kategorija:Ilirski ratovi
Kategorija:Panoni
Tofieldiaceae

***Tofieldiaceae*** je porodica cvjetnica iz reda Alismatales. Obilježavajući rod *Tofieldia* imenovan je po britanskom botaničaru Thomasu Tofieldu.
Vrste ove porodice raširene su u arktičkim i subarktičkim područjima Evrope, Azije i Sjeverne Amerike, ali imaju populacija i u Srednjoj Evropi i Južnoj Americi.

U Bosni i Hercegovini i okolnim balkanskim područjima poznata je *Tofieldia calyculata*, zeljasta trajnica, iz kategorije kritično ugrožena i strogo zaštičena vrsta.

## Rodovi 
* *Harperocallis*
* *Pleea*
**Tofieldia*
* *Triantha*

## Filogenija
Slijedeće filogenetičko stablo, bazirano na analizi sekvenci NK u 2011, modificirano je zbog prilagodbe prenošenju vrsta u rodu *Isidrogalvia* u *Harperocallis*.

## Reference
## Vanjski linkovi

Kategorija:Alismatales
Kategorija:Liliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
329. brdska brigada

**329. brdska brigada** (skraćeno: **329. bbr**) bila je manevarska jedinica Armije Republike Bosne i Hercegovine u sastavu Trećeg korpusa. U lancu komandovanja bila je u sastavu Operativne grupe Bosna. Naredbom o osnivanju 35. divizije kopnene vojske, Operativna grupa Bosna prerasta u komandu divizije a 329. brdska brigada postaje dio 35. divizije kopnene vojske Trećeg korpusa.

Brigada je na osnovu naređenja Štaba vrhovne komande od 29. septembra 1994. godine osnovana 1. novembra 1994. godine u Kaknju od vojnog osoblja i materijalno tehničkih sredstava rasformiranih brigada iz Kaknja (309. brdske brigade i 311. lahke brigade) te jednog dijela 3. logističke baze pri Generalštabu Armije Republike Bosne i Hercegovine, koji se nalazio u Kaknju.

Vojno osoblje brigade su sačinjavali vojni obveznici sa područja općine Kakanj. Brigada je u svom sastavu imala oko 2897 vojnika, podoficira i oficira.
Na svom ratnom putu kroz 329. brdsku brigadu prošlo je oko 4000 boraca, imala je 64 šehida, 125 ratnih invalida i četiri nosioca ratnog priznanja "Zlatni ljiljan".

Brigada je ratni put provela na Vozučkom ratištu i bila je važan faktor u operacijama oslobađanja Vozuće. Pred kraj rata angažovana je u zoni Petog korpusa na oslobađanju dijelova opština Bosanski Petrovac i Sanski Most.

## Reference 
Kategorija:Jedinice Armije Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Brigade Armije Republike Bosne i Hercegovine
Kategorija:Treći korpus Armije Republike Bosne i Hercegovine
Verbenaceae

**Verbenaceae** je porodica pretežno tropskih cvjetnica. Uključuje stablašice, grmove i zeljaste biljke sa uočljivim glavicana, racemama ili klasterima malih cvjetova, od kojih mnogi imaju aromatični miris.

Nedavne filogenetičke studije pokazale su da brojni rodovi koji su uobičajeno klasificirani u *Verbenaceae*, umjesto toga, pripadaju porodici *Lamiaceae*. Nova, usko ograničena, porodica *Verbenaceae* uključuje oko 35 rodova sa oko 1.200 vrsta. U *Verbenaceae*, ponekad se smješta i mangrovski rod *Avicennia*, ili je u sopstvenoj porodici, *Avicenniaceae*, koja je stavljena u *Acanthaceae*.

* *Acantholippia* Griseb.
* *Aloysia* Palau
* *Baillonia* Bocq.
* *Bouchea* Cham.
* *Burroughsia*
* *Casselia* Nees & Mart.
* *Chascanum* E.Mey
* *Citharexylum* L. 
* *Coelocarpum* Balf.f.
* *Diostea* Miers
* *Dipyrena* Hook.
* *Duranta* L.
* *Glandularia* J.F.Gmel.
* *Hierobotana* Briq.
* *Junellia* Moldenke
* *Lampayo* F.Phil. ex Murillo
* *Lantana* L. 
* *Lippia* L.
* *Mulguraea* N.O’Leary & P.Peralta
* *Nashia* Millsp.
* *Neosparton* Griseb.
* *Parodianthus* Tronc.
* *Petrea* L. 
* *Phyla* Lour. &ndash; fogfruits
* *Pitraea* Turcz.
* *Priva* Adans.
* *Recordia* Moldenke
* *Rehdera* Moldenke
* *Rhaphithamnus* Miers
* *Stachytarpheta* Vahl
* *Stylodon* Raf.
* *Tamonea* Aubl.
* *Ubochea*
* *Urbania*
* *Verbena* L.
* *Verbenoxylum* Tronc.
* *Xeroaloysia* Tronc.
* *Xolocotzia* Miranda

### Isključeni rodovi 
Različiti rodovi koji su ranije bili obuhvaćeni porodicom *Verbenaceae*, sada se tretiraju u drugim porodicama:
;U Acanthaceae:
* *Avicennia* L.

;U Lamiaceae:

* *Amasonia* L.f.
* *Brachysola* (F.Muell.) Rye
* *Callicarpa* L.
* *Caryopteris* Bunge
* *Chloanthes* R.Br.
* *Clerodendrum* L.
* *Congea* Roxb.
* *Cornutia* L.
* *Cyanostegia* Turcz.
* *Dicrastylis* J.Drumm. ex Harv.
* *Discretitheca* P.D.Cantino
* *Faradaya* F.Muell.
* *Garrettia* H.R.Fletcher
* *Glossocarya* Wall. ex Griff.
* *Gmelina* L.
* *Hemiphora* (F.Muell.) F.Muell.
* *Holmskioldia* Retz.
* *Hosea* Ridl.
* *Hymenopyramis* Wall. ex Griff.
* *Kalaharia* Baill.
* *Karomia* Dop
* *Lachnostachys* Hook.
* *Mallophora* Endl.
* *Monochilus* Fisch. & C.A.Mey.
* *Newcastelia* F.Muell.
* *Oncinocalyx* F.Muell.
* *Oxera* Labill.
* *Peronema* Jack
* *Petitia* Jacq.
* *Petraeovitex* Oliv.
* *Physopsis* Turcz.
* *Pityrodia* R.Br.
* *Premna* L.
* *Pseudocarpidium* Millsp.
* *Pseudocaryopteris* P.D.Cantino
* *Rotheca* Raf.
* *Schnabelia* Hand.-Mazz.
* *Spartothamnella* Briq.
* *Sphenodesme* Jack
* *Symphorema* Roxb.
* *Tectona* L.f.
* *Teijsmanniodendron* Koord.
* *Teucridium* Hook.f.
* *Tripora* P.D.Cantino
* *Vitex* L.

;U Oleaceae:
* *Dimetra* Kerr
* *Nyctanthes* L.

;U Orobanchaceae:

* *Asepalum* Marais
* *Cyclocheilon* Oliv.
* *Nesogenes* A.DC.

;U Phrymaceae:
* *Phryma* L.

;U Stilbaceae:

* *Campylostachys* Kunth
* *Euthystachys* A.DC.
* *Stilbe* P.J.Bergius
* *Thesmophora* Rourke

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
*
*Verbenaceae of Mongolia in FloraGREIF 
*Verbenaceae in BoDD &ndash; Botanical Dermatology Database


Kategorija:Lamiales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Vaskularne mahovine

**Vaskularne mahovine**, koje imaju primitivni predački oblik provodnih sudova, priladaju razredu Lycopodiopsida ("klupske ili jastučaste mahovine"), tek odnedavno svrstavaku se u vaskularne biljke. To je jedina grupa vaskularnih biljaka koje se razmnožavaju sporama.

Neke od njih rastu i u Bosni i Hercegovini i okolnom balkankim područjima.

Uklučuju tri porodice sa različitim brojem vrsta iz redova Isoetales, Lycopodiales
Selaginellales, od samo jedne do par stotina (*Lycopodiaceae*).

U Bosni i Hercegovini, najčešće su vreste rola *Selaginella*: *S. denticulata*, *S. selaginoides* i *S. helvetica*.

Od 2019., dokazana je monofiletka, povezanost među likofitama, kao što je prikazano u donjem kladogramu: 

Odnos između nekih od izumrlih i postojećih grupa istraživali su Kenrick i Crane 1997. Kada su rodovi koje su koristili dodijeljeni redovima, njihov predloženi odnos je:

## Također pogledajte
*Mahovine
*Vaskularna biljka

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Mahovine
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Zemljotres u Ljubljani 1895.

**Zemljotres u Ljubljani 1895.** magnitude 6,1 dogodio se 14. aprila u 20:17 s epicentrom na dubini od 16&nbsp;km. Najveći učinak je imao na području Ljubljane, Ljubljanskih bara i Vodica na sjeveru. Zemljotres je zahvatio veliko područje s polumjerom od približno 350&nbsp;km. Njegovu moć dokazuju podaci da su zemljotres osjetili stanovnici Beča, Splita i italijanskih mjesta Assisi, Firenca i Alessandria. Većina stanovnika je tokom prvog potresa spavala, ali zbog glasnih zvukova i podrhtavanja, mnogi ljudi su počeli izlaziti iz svojih domova. Svi ljubljanski parkovi i trgovi bili su puni zato što se ljudi nisu mogli vratiti u svoje domove. Nakon prvog i najvećeg potresa bilo je još više od 100 manjih potresa.
## Šteta 
mini|Wolfova ulica nakon potresta
Najveća ostećenja su nastala u prečniku od 18&nbsp;km, od Iga do Vodica. Manja oštećenja su nastala u prečniku od 50&nbsp;km. Potres je oštetio oko 10% zgrada, koje su kasnije većinom srušili. Pod ruševinama je umrlo 7 ljudi. Smrtne povrede su u većini slučajeva uzrokovali srušeni dimnjaci i crijepovi. Potres je napravio ogromnu materijalnu štetu, koja se procjenjuje na približno 7 miliona guldena.

## Nakon zemljotresa 
U gradu su zatvorili sve škole i zaustavili rad nekih tvornica. Nekoliko dana nakon potresa u grad su došle vojne jedinice, koje su počele praviti prebivališta za beskućnike. U kratkom vremenu su na različitim krajevima grada izgradili 11 kasarni. Dosta Ljubljančana je napustilo grad i otišlo ka rođacima na selo. Pomanjkanje hrane se je brzo osjetilo, zato su organizirali pet kuhinja u kojima su besplatno ili po niskoj cijeni podijelili nekoliko hiljada toplih obroka na dan.

Nakon potresa Ljubljana je postala živahno gradilište. Raširila se je najviše prema sjeveru do kolodvora. Za 15 godina su od 1895. do 1910. izgradili 436 objekata, novih mostova, spomenika, parkova i novu kanalizaciju.

## Reference 
Kategorija:Zemljotresi u 1895.
Kategorija:Ljubljana
Kategorija:Zemljotresi u Sloveniji
Zemljotres u Zagrebu 1880.

**Zemljotres u Zagrebu 1880.** magnitude 6,3 dogodio se 9. novembra u 7:33 s epicentrom na području Medvednice. Uništio je brojne zagrebačke zgrade, a mnogo stanovništva je pobjeglo ili se izselilo u Beč, Graz, Maribor, Celje, Ljubljanu i Trst. Dvoje ljudi je poginulo, a 29 ih je teško povrijeđeno. Do kraja godine 1880. je bilo ukupno 75 potresnih udara razne jačine.

## Šteta 
[mini|Oštećena unutrašnjost [Zagrebačke katedrala|Zagrebačke katedrale.]]
Prema podacima akademika Josipa Trobara zemljotresom je bila oštećena polovica svih postojećih zgrada, ukupno 1.758. Za neke objekte je Komisija predložila rušenje. Među teže pogođenim objektima bile su zagrebačke crkve, posebno katedrala. Stara zagrebačka katedrala pretrpjela je tolike štete da je bila potrebna temeljita obnova. Potres je srušio svodove u katedrali, zdrobio oltare, probio pod i oštetio zvonik. Teže oštećena je bila i crkva sv. Franje, čiji je barokni toranj bio toliko oštećen da su ga morali srušiti. Grad je neko vrijeme bio bez javne rasvjete, škole su bile zatvorene, a trgovački promet smanjen. Seizmolog Marijan Herak tvrdi da se tadašnja materijalna šteta može usporediti s 50 miliona kruna, koliko je iznosila polovica tadašnjeg godišnjeg državnog proračuna. Ipak, zemljotres je pokrenuo i veliku obnovu grada. Zagreb je dobio brojne nove palače, parkove, fontane, vodovod i kanalizaciju. Od potresa do godine 1890. je u Zagrebu izgrađeno oko 700 novih zgrada.

## Reference 
Kategorija:Zemljotresi u 1880.
Kategorija:Historija Zagreba
Kategorija:Zemljotresi u Hrvatskoj
Historija Azerbejdžana

**Historija Azerbejdžana** obuhvata historiju teritorija današnje države Azerbejdžan. Područje Azerbejdžana su u 8. stoljeću p. n. e. naseljavala plemena Medijaca. U 7. stoljeću, osvajaju ga Arapi koji sa sobom donose islamsku kulturu. U svojim pohodima napadali su ga Seldžuci u 11. stoljeću, Mongoli u 13. stoljeću i Timur Lenk u 14. stoljeću. Od 15. do 18. stoljeća ovim područjem prožimaju se osmanlijski i perzijski uticaji. Od 17. stoljeća nakratko je pod vlašću Perzije do Rusko-perzijskog rata (1804-1813.) poslije kojeg je mirovnim ugovorom ovo područje predano Rusiji. Granica koja je tada nastala održala se do danas. Nakon Oktobarske revolucije 1917. godine u Azerbejdžanu su došli na vlast radnički sovjeti. Sovjetsku su vlast uz pomoć Britanaca 1. jula 1918. godine srušili musavatisti, pripadnici azerbejdžanske muslimanske demokratske partije Musavat koji su proglasili nezavisnost države. Od maja 1920. godine ponovo je pod vlašću Sovjeta kada Azerbejdžan postaje Sovjetska Socijalistička Republika Azerbejdžan. Azerbejdžan 30. augusta 1991. godine proglašava nezavisnost od Sovjetskog Saveza.
Neno Murić

**Nedžad Murić** (rođen 1977. u Rožaju, Crna Gora), poznatiji kao **Neno Murić** je crnogorski pjevač pop muzike. Početkom 1999, dolazi u Sarajevo da studira, gdje ostaje da živi sa kojim je nastupao na svojim solističkim koncertima. Neno kombinuje pop, folk i reggaeton sa etno-folk balkanskim zvukom, te često pjeva balade.. Na albumu se nalazi ukupno 10 pjesama i objavljuje ga pod izdavačkom kućom Gold Music iz Srbije. Izdvajaju se pjesme Magija, Djevojka mog druga, Matura, te Dosta je. Na albumu se nalaze i dvije live verzije za pjesme Djevojka mog druga i Dosta je.

### Album Nedostaješ mi ti (2012) 
Drugi album nosi naziv Nedostaješ mi ti objavljen je 25. maja 2012. u produkciji BHRT-a na kojem se nalazi 10 pjesama

## Diskografija 
### Albumi 
* *Budan sam* (2005)
* „Na tvojoj strani jastuka” (2018)
* „Ti si ono najbolje” (2018)
* „Trag” (2020)
* „Ljubiš mi se" (2024)

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1977.
Kategorija:Biografije, Rožaje
Kategorija:Crnogorski muzičari
Tornado kod Novske 1892.

**Tornado kod Novske 1892.** je popodne 31. maja 1892. u 16:17 zahvatio područje željezničke stanice Novska i obližnje šume te uzrokovao znatnu štetu. Tornado je pojedine vagone voza koji je u 16:17 krenuo prema Novoj Gradiški izbacio sa željezničkih pruga. Stražnji vagon, težak preko 13 tona, bio je odbačen na udaljenost od 30 metara i to preko telegrafskih vodova. U vozu je bilo pedesetak putnika, od kojih su trojica teže ranjena, a jedan pastir je poginuo. Na osnovi smjera prevrtanja vagona i drveća u obližnjoj šumi Mohorovičić je zaključio da je vjetar u tom dijelu bio ciklonalan, te je ocijenio njegovu brzinu između 46 i 158 m/s. Tornado se je sastojao od dva vrtloga tj. bila su dva tornada. Nevrijeme je nastalo na jugoistočnom rubu olujne fronte koja se gibala prema sjeveroistoku. Rub te fronte se je podudarao s niskim pritiskom zraka u području sjeverne Bosne i Hercegovine. Temperature su bile veoma visoke za to godišnje doba, a razlika temperatura obalnog dijela i unutrašnjosti velike. Za vrijeme tornada temperatura je pala za 10&nbsp;°C. Po današnjim klasifikacijama, ovo bi bio T6 tornado, odnosno umjereno razoran tornado.

Poručnik Kaudermat pripovijeda sljedeće:

U saniranju štete, odnosno u izvozu ogromnih količina oborenih slavonskih hrastova, iz cijele Austro-Ugarske pristižu novi doseljenici, među kojima i veliki broj obrtnika, koji trajno naseljavaju područje Novske.

## Šteta 
Od obilne kiše voda je na pojedinim mjestima probila željeznički nasip, a na poljima je bila visoka i do jednog metra. Na samom kolodvoru je odletio krov glavne zgrade, magazina i stražarnice. Porušeno je bilo do 150.000 hrastova i bukava.

## Izvori 
*

## Reference 
Kategorija:Novska
Kategorija:1892. u Hrvatskoj
Kategorija:Tornada u 1892.
Kategorija:1892. u Austro-Ugarskoj
Nedostaješ mi ti

**Nedostaješ mi ti** je drugi studijski album Nene Murića i objavljen je 25. maja 2012. godine u produkciji BHRT-a na kojem se nalazi 10 pjesama. Na albumu su učestvovali brojni poznati i istaknuti bosanskohercegovački i regionalni autori  kao što su Hari Varešanović, Alen Slavica, Brano Likić, Fahrudin Pecikoza, Orče Zafirovski, Nikša Bratoš, Samir Mujagić i dr. Zaštitni znak ovog albuma je pjesma Stope da ti ljubim koju su napisali Hari Varešanović i Fahrudin Pecikoza. Naslovnu kompoziciju Nedostaješ mi ti napisao je Alen Slavica, dok je istaknuti bh. kantautor Brano Likić utisnuo svoj pečat na dvije kompozicije od kojih jednu Neno izvodi u duetu sa Mirzom Alijagićem, najpopularnijim basom sarajevske pop scene i liderom  benda Mirzino jato. Jedan od autora na ovom albumu je bio i sam Neno, i to na pjesmi Zahir.

## Spisak pjesama
## Reference 
Kategorija:Albumi Nene Murića
Kategorija:Albumi iz 2012.
Budan sam

**Budan sam** je prvi studijski album Nene Murića i objavljen je 1. januara 2005. godine u produkciji Gold Music-a na kojem se nalazi 10 pjesama. Na albumu su pored Nene Murića učestvovali i autori iz Crne Gore, A. Šabović, Miketa i Mirza Luboder. Izdvajaju se pjesme Magija, Djevojka mog druga, Matura, te Dosta je. Na albumu se nalaze i 2 live verzije za pjesme Djevojka mog druga i Dosta je.

## Spisak pjesama
## Reference 
Kategorija:Albumi Nene Murića
Kategorija:Albumi iz 2005.
Kuća od papira

***Kuća od papira*** (, poznata i pod engleskim nazivom ***Money Heist***) španska je televizijska pljačkaška serija. Seriju je napisao Álex Pina i na početku je bila zamišljena kao serija prikazana u dva dijela. Prvih 15 epizoda je izvorno emitovano na španskoj televiziji Antena 3 od 2. maja 2017. do 23. novembra 2017. Netflix je zatim krajem 2017. godine otkupio svjetska prava za emitovanje serije. Epizode su podijeljene u 36 kraćih epizoda i objavljene su širom svijeta, počevši sa prvim dijelom 20. decembra 2017, kojeg je slijedio drugi dio 6. aprila 2018. U aprilu 2018, Netflix je obnovio seriju sa  značajno povećanim budžetom za ukupno 16 novih epizoda. Treći dio, kojeg čini osam epizoda, je objavljen 19. jula 2019. Četvrti dio, također sačinjen od osam epizoda, je objavljen 3. aprila 2020. Dokumentarac koji uključuje producente i glumce serije je premijerno pirakazan na Netflixu istog dana, pod naslovom *Money Heist: The Phenomenon* (Money Heist: Fenomen).

Prva sezona prikazuje dugo pripremani, višednevni napad na Kraljevsku kovnicu Španije u Madridu, u kojem grupa pljačkaša uzima taoce kao dio svog plana printanja i bijega sa €2,4 milijarde. Pljačka uključuje osam razbojnika, koji imaju kodna imena nazvana po gradovima i koje vodi Profesor (Álvaro Morte) sa vanjske lokacije. Priča je primarno fokusirana na jednog od pljačkaša, Tokyo (Úrsula Corberó), dok se bore sa taocima iznutra i policijom s vana. U drugoj sezoni, preživjeli pljačkaši su primorani da se prestanu skrivati i sa pomoći novih članova, planiraju i izvode napad na Banku Španije.

Serija je snimana u Madridu, Španija. Značajni dijelovi trećeg dijela su također snimani u Panami, Tajlandu i Firenci, Italija. Priča je ispričana u stvarnom vremenu i oslanja se na retrospekciju, vremenske skokove, skrivene motive karaktera i nepouzdanog pripovjedača za složenost. Serija otklanja predrasude prema pljačkačkom žanru jer je priča ispričana iz perspektive žene (Tokyo) i ima snažan španski identitet, gdje emocionalna dinaminka ruši savršen strateški zločin.

Serija je dobila pozitivne kritike zbog svog sofisticiranog zapleta, međuljudskih drama, režije i pokušaja da se uvede novina u špansku televiziju. Italijanska antifašistička pjesma "Bella ciao", koja je korištine više puta u seriji, postala je ljetni hit širom Evrope tokom 2018. Do 2018, serija je bila najgledanija serija koja nije na engleskom jeziku i jedna od sveukupno najgledanijih serija na Netflixu, sa posebnim odjekom među gledateljima iz mediteranske Evrope i latinskog svijeta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Španske TV-serije
Kategorija:Španske TV-serije sa početkom prikazivanja 2017.
Kategorija:Španske TV-serije iz 2010-ih
Kategorija:Španske kriminalističke serije iz 2010-ih
Kategorija:TV-emisije na španskom jeziku
Kategorija:Španske dramske serije iz 2010-ih
Kategorija:TV-serije u produkciji Netflixa
Kategorija:Španske TV-serije iz 2020-ih
Kategorija:Španske dramske serije iz 2020-ih
Kategorija:Španske kriminalističke serije iz 2020-ih
Dioscoreaceae

**Dioscoreaceae** je porodica cvjetnica, monokotiledona sa oko 715 poznatih vrsta u devet rodova. Najpoznatiji predstavnici porodice su bljuštevi roda *Dioscorea*.

APG sistem (1998) i APG II sistem (2003) smeštaju ih u red Dioscoreales, kladus monokotiledone. Međutim, promijenio se opseg porodice, s tim da se APG III sistem iz 2003. proširio i na biljke koje su u sistemu 1998. tretirane u porodicama *Taccaceae* i *Trichopodaceae*.

## Taksonomija 
*Dioscoreaceae* prvi je opisao Brown, 1810. kao *Dioscoreae*, i alternativno referirao kao *Dioscorinae*.

### Potpodjela 
Tokom godina. Obuhvat porodice *Dioscoreaceae* se proširio. Naprimjer, kada je *Stenomeridaceae*, kao rod *Stenomeris* također uključen u *Dioscoreaceae* kao potporodica *Stenomeridoideae*, zajedno s *Avetra*, preostala četiri roda grupirana su u potporodicu *Dioscoreoideae*, od kojih se dva razlikuju po prisutnosti dvospolnih i jednospolnih cvjetova.

### Rodovi
;Dioscoreaceae (*sensu stricto*)
**Borderea*
**Dioscorea*
**Epipetrum*
**Rajania*
**Stenomeris*
**Tamus* (često uključen u *Dioscorea*)
;(Taccaceae)
**Tacca*
;(Trichopodaceae)
**Avetra*
**Trichopus*

## Galerija

slika:Kumbar crossec.jpg|*Dioscorea alata*
slika:Dioscorea alata.jpg|*Dioscorea alata*
slika:Cactus & Succulents (183440853).jpg|*Dioscorea elephantipes*
slika:Dioscorea balcanica BotGardBln310505.jpg|*Dioscorea balcanica*
slika:Dioscorea esculanta-1-yercaud-salem-India.JPG|*Dioscorea esculenta*
slika:Dioscorea esculenta 002.JPG|*Dioscorea esculenta*
slika:Diosc hispi 090103-5117 rwg.JPG|*Dioscorea hispida*
slika:COLLECTIE TROPENMUSEUM Het knolgewas Dioscorea hispida (gadung betul) TMnr 10011353.jpg|*Dioscorea hispida*

## Reference
## Bibliografija 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjski linkovi
*Dioscoreaceae , Taccaceae , Trichopodaceae in L. Watson and M. J. Dallwitz (1992 onwards), *The families of flowering plants*
*Monocot families (USDA)
*NCBI Taxonomy Browser
*Dioscoreaceae links , Taccaceae links , Trichopodaceae links  at CSDL, Texas
*Dioscoreaceae Scratchpad in eMonocot 

Kategorija:Dioscoreales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Vakcina protiv COVID-a 19

mini|300px|desno|Karta koja prikazuje udio stanovništva potpuno vakcinisanog protiv COVID-a 19 u odnosu na ukupno stanovništvo zemlje
Vakcina protiv COVID-a 19 jeste vakcina protiv koronavirusne bolesti 2019. (COVID-19). Iako ni za jednu vakcinu nije završeno kliničko ispitivanje, u toku je više pokušaja razvoja takve vakcine. Krajem februara 2020. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) saopćila je da ne očekuje da će vakcina protiv virusa uzročnika SARS-CoV-2 postati dostupna za manje od 18 mjeseci. U toku aprila 2020. razvijalo se oko 50 kandidata za vakcinu, a četiri organizacije pokrenule su prvu fazu sigurnosnih studija na ljudima.

Vakcine su proizvedene protiv nekoliko bolesti uzrokovanih koronavirusima za životinje, uključujući virus zaraznog bronhitisa kod ptica, pseći koronavirus i koronavirus mačaka.

Prvi slučaj COVID-a 19 okriven je u decembru 2019. Bolest se proširila svijetom 2020. godine, a Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je njeno širenje pandemijom. To je podstaklo investicijske i istraživačke aktivnosti u vezi s razvojem vakcine. Mnoge organizacije koristile su objavljene genome za razvoj vakcina. U Sjedinjenim Državama Uprava za hranu i lijekove objavila je namjeru "iskoristiti svu regulatornu fleksibilnost koju joj je dodijelio Kongres kako bi osigurala najefikasniji i pravovremeni razvoj vakcine za borbu protiv COVID-a 19".

U martu 2020. vlada SAD-a, industrija i tri univerziteta udružili su resurse za pristup IBM-ovim superračunarima, u kombinaciji s resursima računarstva u oblaku iz Hewlett Packard Enterprise-a, Amazona, Microsofta i Googlea. *High Performance Computing Consortium COVID-19* koristi se za prognozu širenja bolesti, model moguće vakcine i skrining hiljada hemijskih jedinjenja za dizajn vakcine ili terapije protiv bolesti.

Objave na društvenim mrežama promovirale su teoriju zavjere koja tvrdi da je virus uzročnik COVID-19 bio poznat i da je vakcina već dostupna. Patenti koje citiraju različite objave na društvenim mrežama odnose se na postojeće patente za genetske sekvence i vakcine za druge sojeve koronavirusa, kao što je SARS koronavirus.

## Reference
Kategorija:Vakcine
Kategorija:Medicinsko istraživanje
Kategorija:COVID-19
Perzej

* Perzej (mitologija) - junak iz grčke mitologije
* Perzej (sazviježđe) - jedno od 88 modernih sazviježđa
* Perzej Makedonski - posljednji makedonski kralj
BHMAC

**BHMAC** (skraćenica od ), odnosno Centar za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini je državna institucija Bosne i Hercegovine zadužena za skup aktivnosti čiji je krajnji cilj uklanjanja zaostalih mina iz proteklog rata.

## Historija 
Kao preteča centra smatra se Centar za uklanjanje mina Ujedinjenih nacija *UNMAC* koji je osnovan od strane Ujedinjenih nacija kada je 1996. godine pokrenut proces uklanjanja mina i minsko-eksplozivnih sredstava u Bosni i Hercegovini. Poslije ovog centra etiteti su uspostavili svoje vlastite centre FMAC i RSMAC sa državnim centrom za koordinaciju (BHMAC).

Usvajanjem Zakona o deminiranju 2002. godine osniva se centralna struktura BHMAC na državnom nivou i to u nadležnosti Ministarstva civilnih poslova. Iste godine usvojena je i prva Strategija protivminskog djelovanja za period 2002 do 2009. godine, što je pozitivno djelovalo na mnoge aspekte rada ovog Centra.

Kao stručna služba Komisije za deminiranje u Bosni i Hercegovini državnog Ministarstva civilnih poslova, formira se Centar za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini BHMAC.

## Struktura 
Centar se sastoji od dva sektora, sektora operacije i sektora podrške (koji su skup različitih odsjeka), Ureda u Sarajevu, Kancelarije u Banjoj Luci i Regionalnog ureda u Brčkom.
Unutar Ureda u Sarajevu djeluje 5 a unutar Kancelarije u Banjoj Luci 2 regionalna centra što s Regionalnim uredom u Brčkom čini ukupno 8 regionalnih centara koji svojim radom pokrivaju čitavu državu.

## Zadaci Centra 
BHMAC obavlja sljedeće zadatke:

a) održava i vodi centralnu bazu podataka o minskim poljima i kapacitete za mape;

b) predlaže tehničke i sigurnosne standarde, kao i standarde kvaliteta obavljenog posla za operacije deminiranja i predlaže certifikate na odobrenje Komisiji;

c) pregleda dokaze o kvalificiranosti međunarodnih i domaćih firmi za deminiranje za njihovu akreditaciju, koje odobrava Komisija;

d) predlaže standarde za obuku koju će odobriti Komisija, te pratiti i izvještavati o njihovoj provedbi;

e) priprema prijedloge za rad na deminiranju područja koja su na međuentitetskoj crti razgraničenja, koje ce odobriti Komisija;

f) priprema planove rada i proračune za svoje aktivnosti, kao i izvješća i obracune, koje će odobriti Komisija i nakon toga dostaviti Odboru donatora;

g) obavljati i druge poslove sukladno aktu o osnivanju.

Nadzor nad radom BHMAC-a vrši Komisija.

## Također pogledajte 
* Državne agencije i institucije Bosne i Hercegovine

## Reference 
Kategorija:Institucije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Organizacije osnovane 1996.