open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Demografija Nevesinja

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Nevesinje imala je 14.448 stanovnika, raspoređenih u 56 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 14.448

* Srbi - 10.711 (74,13%) 
* Muslimani - 3.313 (22,93%) 
* Hrvati - 210 (1,45%) 
* Jugoslaveni - 123 (0,85%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 91 (0,64%)
 
### Popis 1981. 
ukupno: 16.326

* Srbi - 11.587 (70,97%) 
* Muslimani - 3.853 (23,60%) 
* Hrvati - 276 (1,69%) 
* Jugoslaveni - 521 (3,19%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 89 (0,55%)
 
### Popis 1971. 
ukupno: 19.333

* Srbi - 14.479 (74,89%) 
* Muslimani - 4.370 (22,60%) 
* Hrvati - 384 (1,98%) 
* Jugoslaveni - 28 (0,14%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 72 (0,39%)

U granicama današnjih općina, nacionalni sastav 1991. godine, je bio sljedeći:

### Općina Nevesinje (RS) 
ukupno: 13.862 

* Srbi - 10.673 (76,99%)
* Muslimani - 2.785 (20,09%)
* Hrvati - 193 (1,39%)
* Jugoslaveni - 123 (0,88%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 88 (0,63%)

### Dio koji je pripao Federaciji BiH 
ukupno: 586

* Muslimani - 528 (90,10%)
* Srbi - 38 (6,48%)
* Hrvati - 17 (2,90%)
* Jugoslaveni - 0
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 3 (0,51%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Nevesinje - Popis 1991. 
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
### apsolutna etnička većina 
## Napomene 
N
Kategorija:Nevesinje
Spisak naseljenih mjesta u općini Nevesinje

## Opći podaci 
**Nevesinje** je općina na jugu Bosne i Hercegovine, u Hercegovini. Naseljena mjesta u općini Nevesinje, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 57) su:

## B 
* Batkovići
* Bežđeđe
* Biograd
* Bojišta
* Borovčići
* Bratač
* Budisavlje

## Č 
* Česim

## D 
* Donja Bijenja
* Donji Drežanj
* Donji Lukavac
* Dramiševo

## G 
* Gaj
* Gornja Bijenja
* Gornji Drežanj
* Gornji Lukavac
* Grabovica

## H 
* Hrušta
* Humčani

## J 
* Jasena
* Jugovići

## K 
* Kifino Selo
* Kljen
* Kljuna
* Kovačići
* Krekovi
* Kruševljani

## L 
* Lakat
* Luka

## M 
* Miljevac

## N 
* Nevesinje

## O 
* Odžak

## P 
* Plužine
* Podgrađe
* Postoljani
* Presjeka
* Pridvorci
* Prkovići

## R 
* Rabina
* Rast
* Rilja
* Rogače

## S 
* Seljani
* Slato
* Sopilja
* Studenci

## Š 
* Šehovina
* Šipačno

## T 
* Trusina

## U 
* Udrežnje

## Z 
* Zaborani
* Zalom
* Zalužje
* Zovi Do

## Ž 
* Žiljevo
* Žuberin
* Žulja

Nevesinje
*
Demografija Mostara

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Mostar imala je 126.628 stanovnika, raspoređenih u 57 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 126.628

* Muslimani - 43.856 (34,63%) 
* Hrvati - 43.037 (33,98%) 
* Srbi - 23.846 (18,83%) 
* Jugoslaveni - 12.768 (10,08%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 3.121 (2,48%)

### Popis 1981.
ukupno: 110.377

* Hrvati - 36.927 (33,45%) 
* Muslimani - 34.247 (31,02%) 
* Srbi - 20.271 (18,36%) 
* Jugoslaveni - 16.509 (14,95%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato  - 2.423 (2,22%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 89.580

* Muslimani - 33.645 (37,55%) 
* Hrvati - 32.782 (36,59%) 
* Srbi - 19.076 (21,29%) 
* Jugoslaveni - 2.329 (2,59%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.748 (1,98%)

U granicama današnjih općina, nacionalni sastav 1991., je bio sljedeći:

### Gradske općine Mostar, sa dijelom Nevesinja (FBiH)
ukupno: 126.632

* Muslimani - 44.085 (34,81%)
* Hrvati - 42.882 (33,86%)
* Srbi - 23.776 (18,77%)
* Jugoslaveni - 12.767 (10,08%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 3.122 (2,48%)

### Općina Istočni Mostar (RS)
ukupno: 552

* Muslimani - 299 (54,16%)
* Hrvati - 155 (28,07%)
* Srbi - 95 (17,21%)
* Jugoslaveni - 1 (0,18%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 2 (0,36%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Mostar - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
M
Kategorija:Mostar
Župa (Trebinje)

**Župa** je naseljeno mjesto u gradu Trebinju, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Trebinja
Spisak naseljenih mjesta u gradu Mostaru

## Opći podaci 
Općina Mostar se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Mostar, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 60) su:

## B 
* Baćevići
* Banjdol
* Blagaj
* Bogodol
* Buna

## C 
* Cim

## Č 
* Čule

## D 
* Dobrč
* Donja Drežnica
* Donji Jasenjani
* Dračevice

## G 
* Gnojnice
* Goranci
* Gornja Drežnica
* Gornje Gnojnice
* Gornji Jasenjani
* Gubavica

## H 
* Hodbina
* Hrušta
* Humilišani

## I 
* Ilići

## J 
* Jasenica

## K 
* Kamena
* Kokorina
* Kosor
* Kremenac
* Krivodol
* Kružanj
* Kutilivač

## L 
* Lakševine

## M 
* Malo Polje
* Miljkovići
* Mostar

## O 
* Ortiješ

## P 
* Pijesci
* Podgorani
* Podgorje
* Podvelež
* Polog
* Potoci
* Prigrađani

## R 
* Rabina
* Raška Gora
* Raštani
* Ravni
* Rodoč

## S 
* Selište
* Slipčići
* Sovići
* Sretnice
* Striževo

## V 
* Vihovići
* Vojno
* Vranjevići
* Vrapčići
* Vrdi

## Z 
* Zijemlje

## Ž 
* Željuša
* Žitomislići
* Žulja

M
*
Potoci (Mostar)

**Potoci** su naseljeno mjesto u gradu Mostaru, Bosna i Hercegovina. Potoci su centralno naselje u Bjelopoljskoj kotlini i nalazi se sjeverno od Mostara na strateškom mjestu u dolini Neretve. Kraj je od davnina naseljen, o čemu svjedoči ranokršćanska crkva u zaseoku Humi-Lišani i mnogobrojni stećci. Ovo područje bilo je poprište sukoba tokom rata u Bosni i Hercegovini. Mjesto su zauzele združene bošnjačko-hrvatske snage, no uskoro je počeo sukob između prijašnjih saveznika.

## Stanovništvo 
## Dijelovi naselja 
Bošnjaci i Potoci.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Mostara
Demografija Bileće

Po **popisu stanovništva u Bileći** koji je izvršen u martu 1991. godine, kao dio Popisa stanovništva u Jugoslaviji, na površini od 633&nbsp;km2 1991. godine u općini Bileća živjelo je 13.284 stanovnika, raspoređenih u 61 naseljeno mjesto. Po procjeni iz 2010. godine broj stanovnika općine Bileća je 11.788 stanovnika.

## Broj stanovnika 
## Nacionalni sastav 
1 Modalitet Muslimani se danas označava kao modalitet Bošnjaci.

## Reference 
## Literatura 
## Napomene 
Bileća
Kategorija:Bileća
Vijeće sigurnosti Ujedinjenih nacija

**Vijeće sigurnosti** najbitnije je tijelo Ujedinjenih nacija kojem, prema 24. članu Povelje UN-a zemlje članice organizacije povjeravaju zadatak očuvanja međunarodnog mira i sigurnosti.

## Sastav 
Vijeće sigurnosti se sastoji od 15 zemalja članica UN-a; od toga pet permanentnih (Sjedinjene Američke Države, Kina, Francuska, Ujedinjeno Kraljevstvo i Rusija) i deset nestalnih članica. Nestalne članice postavlja Generalna skupština ukoliko zadovoljavaju dva kriterija: doprinos međunarodnom miru i sigurnosti te ostalim ciljevima organizacije i pravedna geografska raspoređenost. Nestalne članice u Vijeće sigurnosti su izabrane na vremensko razdoblje od dvije godine pri čemu se na prvim sljedećim izborima za nove članove (održanih nakon što se broj članica Vijeća sigurnosti s 11 povećao na 15) dva člana Vijeća sigurnosti izaberu za vremensko razdoblje od jedne godine. Zemlja članica kojoj je mandat istekao ne može biti izabrana ponovo odmah.

## Način rada 
Vijeće sigurnosti mora biti organizovano tako da se može sastati u bilo kojem trenutku; zato su zemlje članice dužne imati svog predstavnika prisutnog 24 sata na dan. Lokacija nije tačno određena.

Svaka država članica Vijeća sigurnosti ima po jedan glas. U proceduralnim odlukama (one koje treba usvojiti da bi Vijeće sigurnosti uopće djelovalo), odluke su usvojene ako za njih glasa devet od petnaest bilo kojih zemalja članica - kako stalnih, tako i nestalnih.

Meritorne odluke usvajaju se ako za njih glasa devet članova Vijeća sigurnosti, među kojima pozitivno opredjeljenih za odluku mora biti svih pet stalnih članica.

Po 31. članu Povelje UN-a, sastancima može prisustvovati država nečlanica Vijeća kada se odluke koje ono donosi bitno tiču njenog interesa. U tom slučaju zemlji je dozvoljeno prisustvo na sastancima, ali ne i glasanje.

## Proširenje 
Današnje stanje Vijeća sigurnosti odražava sliku nakon Drugog svjetskog rata, zbog toga su Njemačka, Indija, Brazil i Japan osnovali G4. Ovaj savez ima zadatak da promoviše ove 4 zemlje da bi dobile stalno mjesto u Vijeću sigurnosti. Iako mnoge zemlje smatraju da članice G4 trebaju dobiti stalno mjesto, mnogi analitičari smatraju da se to neće još dogoditi.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 


Kategorija:Ujedinjene nacije
Eufemizam

**Eufemizam** (grč. *εὐφημıσμός:* ublažavanje) jest riječ, izraz ili (u retorici) stilska figura koja nastaje kada se umjesto pravog izraza za nešto neugodno, nepristojno, loše, nepovoljno ili zlokobno upotrijebi koja druga riječ ili izraz, čak i posve suprotna značenja, kojima je funkcija da ublaže i/ili uljepšaju pojavu o kojoj je riječ, odn. da riječ ili izraz učine manje izravnim, manje neugodnim ili manje uvrjedljivim. Tako se npr. umjesto *umrijeti* kaže *preminuti, otići*/*preseliti se na drugi svijet, poći Bogu na istinu* i sl. Eufemizmi se upotrebljavaju i onda kada se želi izbjeći riječ ili izraz kojima se (posebno u društvu) označuje kakav tabu ili umjesto riječi i izraza koji se smatraju vulgarnima, npr. *stražnjica, nježnik, imati ljubavnu avanturu* i sl. Kada je riječ o eufemizmu u kojem se radi ublaživanja rabe riječi i izrazi suprotna značenja, obično se govori o antifrazi. Tako su npr. Grci *Crno more,* koje je zbog čestih i žestokih oluja bilo izrazito negostoljubivo, nazivali *Gostoljubivim morem* (grč. *Πόντος εὔξεıνος*).

## Primjeri
U svakodnevnom govoru:
* *Malo je veseo.* (pijan je)
* *Uvijek obilazi istinu.* (laže)

Posebno su česti eufemizmi za smrt:
* *On nas je zauvijek napustio.*
* *Otišao u vječna lovišta.*
* *Otišao na onaj svijet.*
* *Izdahnuo je.*
* *Usnuo je vječan san.*
* *Otišao je na bolje mjesto.*
* *Nema ga više.*

## Eufemizmi u poeziji 
* Dobriša Cesarić, „Balada iz predgrađa”
*A njega nema, i nema, i nema,
I nema ga više...
* Ivo Andrić, „Jadni nemir”
*Ipak ima izvjestan red, neki*:
*jest bijedno živjeti i trudno*
*čovjeku na ovoj zemlji*,
*al konačno dođe svakom njegovo*
*dobro popodne*.

## Disfemizam 
**Disfemizam** (grč. *dys* = ne, *pheme* = govor) ili **kakofemizam** (grč. *kakós* = loš) namjerno je korištenje ružnijeg, oštrijeg izraza ili riječi umjesto normalnog ili eufemizma.
* *On je hrana crvima.'' (umjesto nekog od navedenih eufemizama ili neutralne obavijesti o smrti).

## Reference 

Kategorija:Cenzura
Kategorija:Konotacija
Kategorija:Stilske figure
Kategorija:Lingvističke kontroverze
Kategorija:Propagandne tehnike
Kategorija:Autocenzura
Kategorija:Tabu
Crna smrt

**Crna smrt** bila je pandemija koja je harala pogotovo Evropom u Srednjem vijeku, krajem 1340. godine, odnjevši živote između 75 i 200 miliona ljudi, odnosno trećinu tadašnje evropske populacije. Vjeruje se da je za pandemiju kriva bila bakterija *Yersinia pestis*, za koju se smatra da je kriva iza nekoliko drugih kuga (septične, pneumonične i one najčešće – bubonske). Procjenjuje se da je kuga odnijela 30% do 60% Evropskog stanovništva.

## Hronologija 
Većina naučnika smatra da je Crna smrt bila pandemija kuge, dok neki smatraju da je bio virus sličan eboli. Crna smrt je vjerovatno nastala negdje u srednjoj ili istočnoj Aziji 1334. godine, da bi se potom polahko širila na zapad Putem svile. Godine 1346. stigla je do Egipta, Sirije i zatim Krima, a 1347. do Konstantinopolja, Sicilije i zatim južne Evrope. Godine 1348. stigla je do Francuske, Holandije, Njemačke i Engleske, a 1349. do Skandinavije i Rusije.

Zbog svoje velike smrtnosti, Crna smrt je izazvala opću paniku. Ljudi nisu znali odakle bolest dolazi niti kako je zaustaviti. Tražeći uzrok, mnogi su vjerovali da je Crna smrt Božija kazna. Međutim, pošto Crkva nije mogla da objasni i zaustavi bolest, mnogi su postali ravnodušni prema njoj i živjeli po filozofiji da treba živjeti što bolje dok te bolest ne pogodi, ignorišući tako savjete ljekara o izbirljosti što se tiče hrane i pića i izbjegavanja suvišnog kontakta s ljudima. Neki su tvrdili da je uzrok bolesti natprirodan i da se prenosi vjetrom, pa je trebalo ostati u kućama i zatvarati prozore. Neki su krivili Jevreje, što je dovelo do njihovog progonjenja.

Ista bolest se ponovo vratila u nekoliko navrata: sve do 1700. godine. kuga u Italiji 1629-1631, Velika kuga u Londonu (1665–1666), Velika kuga u Beču (1679), Velika kuga u Marseillu 1720–1722 i 1771. kuga u Moskvi. Iz Evrope je nestala u 18 vijeku.

## Također pogledajte 
* Španska groznica

## Reference 
## Dalje čitanje 
* 
* 
* 
* Cantor, Norman F. (2001). *In the Wake of the Plague: The Black Death and the World It Made*, New York, Free Press. 
* Cohn, Samuel K. Jr., (2002). *The Black Death Transformed: Disease and Culture in Early Renaissance Europe*, London: Arnold. 
* 
* 
* 
* Herlihy, D., (1997). *The Black Death and the Transformation of the West*, Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press. 
* 
* 
* Scott, S., and Duncan, C. J., (2001). *Biology of Plagues: Evidence from Historical Populations*, Cambridge: Cambridge University Press. 
* Shrewsbury, J. F. D., (1970). *A History of Bubonic Plague in the British Isles*, London: Cambridge University Press. 
* Twigg, G., (1984). *The Black Death: A Biological Reappraisal*, London: Batsford. 
*  1st editions 1969.

## Vanjski linkovi 
* Kuga – Mrežno izdanje *Hrvatske enciklopedije*

Kategorija:Medicinske katastrofe
Kategorija:Srednji vijek
Kategorija:Zarazne bolesti
Kategorija:Uzroci smrti
Paprika

**Paprika** je jednogodišnja povrtna kultura uspravne razgranate stabljike, visine 50–80&nbsp;cm. Listovi su jednostavne građe, sastavljeni od peteljke i desetak centimetara dugačke uske, jajaste i pri krajevima ušiljene plojke. Pojavljuju se naizmjenično na granama.

Korjenov sistem, u odnosu na dobro razvijenu nadzemnu masu, relativno je slabo razvijen. Sastoji se od primarnog korijena, koji se najčešće tokom presađivanja ošteti, te se horizontalno značajnije razvija bočno korijenje. Većina korijena se razvija plitko u tlu, horizontalno se šireći 30–50&nbsp;cm od primarnog korijena, te prodirući u dubinu 30–60&nbsp;cm.

Cvjetovi se formiraju nasuprot listovima, najčešće pojedinačno ili rjeđe po nekoliko zajedno. Potpune su građe. Sastoje se od zvonaste čaške svijetlozelene boje koju čini najčešće 5, a ponekad i više lapova i vjenčića sastavljenog od 5-8 u donjem dijelu međusobno sraslih latica, najčešće blijede, žućkasto sivkaste ili tamnoljubičaste boje. Prašnika također ima 5, rjeđe do 8, a tučak ima nadraslu peterogradnu plodnicu s puno sjemenih zametaka.

Plod je po botaničkoj klasifikaciji višesjemena boba različitog oblika, veličine i boje, koja može biti od blijedožućkaste, svijetlo i tamnozelene, do narandžaste, crvene ili smeđe boje.

## Plodovi paprike 
Plod paprike pregradama je podijeljen na više dijelova, čiji broj uvjetuje i njegov izgled. U unutrašnjosti ploda nalazi se sjemena loža na kojoj se nalazi glavnina sjemenki, dok je manji dio i na stijenkama pregrada. Ovisno o krupnoći ploda i razvijenosti sjemene lože u plodu paprike može se razviti do 500 sjemenki.

## Unutrašnjost ploda paprike 
Sjeme paprike je bubrežastog oblika, glatke površine i blijedožućkaste boje. Dužina sjemena je 3 – 4&nbsp;mm, širina 2 – 3&nbsp;mm i debljina do 1&nbsp;mm. U jednom gramu ima 150 - 200 sjemenki.

## Sjeme paprike 
Sjemenka se sastoji od sjemene ljuske koja obavija sjemenku, endosperma u kojem se nalazi rezervna hranjiva tvar neophodna za početni razvoj mlade biljke, klica koju čine supke i klicin korjenčić, te pupka kojim je sjeme bilo pričvršćeno za sjemenu ložu. Sjeme uz povoljne uvjete čuvanja može zadržati klijavost do 5 godina.

Datoteka:Red capsicum and cross section.jpg |Paprika
Datoteka:Cubanelle Peppers.jpg |Čili paprika
Datoteka:Compact orange pepper plants.jpg |Stablo narandžaste paprike
Datoteka:Thai peppers.jpg |Tajlandska paprika

## Također pogledajte 
* Čili

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Capsicum pepper factsheet from Purdue Guide to Medicinal and Aromatic Plants
* Capsicums: Innovative Uses of an Ancient Crop History, Botany, Breeding, and Pungency. Purdue University, Indiana, U.S.A.
* Capsicum and Chillies: Commercial Cultivation  DPI&F Queensland, Australia.
* https://bcgreenhouse.ca/wp-content/uploads/2015/11/Pepper-Production-Guide.pdf

Kategorija:Povrće
Kategorija:Solanales
Manastir

**Manastir** (grč. *monasterion*: kuća monaha, pustinjakova ćelija, prema *monastein*: živjeti sam, od *monos*: sam; lat. *monasterium*, engl. *monastery*, franc. *monastère*, na esperantu muški manastir: *monakejo* odn. ženski *monakinejo*), u istočnom kršćanstvu, zajednička nastamba u kojoj, prema utvrđenim pravilima, žive monasi ili monahinje; u užem smislu riječi pravoslavni samostan, crkva sa zgradama. Duhovno i kulturno središte istočnoga kršćanskog svijeta. Načinom gradnje može biti pećinski, skitski (šatorski) i zidani (lavra). Prvi cenobitski manastiri (život u zajednici) nastali su u 4. vijeku. U srednjem vijeku nastali su mnogobrojni monumentalni manastiri u Sjevernoj Makedoniji (Nerezi), Srbiji (Visoki Dečani), Bugarskoj (Rilski manastir) i Rusiji (Kirilo-bjelozerski manastir).

Riječ manastir ima nekoliko pokrajinskih oblika, npr. *namastir* (kod Vuka) i *monastir*.

Naziv grada Belog Manastira nastao je od mađarskog naziva *Pelmonoštor* zamjenom mađarskog oblika *monoštor* oblikom *manastir*, dok je prezime *Pel* zamijenjeno pridjevomom *beli* koji se slično izgovara. Makedonski grad Bitolj () Turci su od XVI vijeka nazivali *Toli* ili *Toli-Monastir*, a i danas ga tako nazivaju Albanci s Kosova.

Riječ *samostan* doslovan je prijevod grčke riječi *monasterion*. Upotrebljava se od 19. vijeka u Katoličkoj crkvi umjesto starih sinonimnih naziva manastir (namastir), klaustar (ili kloštar), konvenat, koludrište ili stanište. Historijski ima, na primjer, samo 4 potvrde za riječ *samostan* (od toga tri rječničke), za razliku od riječi *manastir*, koja je obilno potvrđena u djelima starih pisaca.

## Također pogledajte 
mini|na_gore|Manastir
* Samostan

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Kršćanstvo
Edo Popović

**Edo Popović** (Livno, 1957) je bosanskohercegovački pisac koji trenutno s porodicom živi u Zagrebu.

## Biografija 
Studirao je na zagrebačkom Filozofskom fakultetu komparativnu književnost i hrvatski jezik i jugoslavenske književnosti. Sredinom osamdesetih bio je jedan od pokretača i urednika književnog časopisa Quorum. 1987. Popović objavljuje prvu knjigu priča - Ponoćni boogie kojom je stekao status kultnog autora osamdesetih. Od 1991. do 1995. svoje ratne reportaže s hrvatskih i bosanskohercegovačkih ratišta objavljuje u relevantnim hrvatskim novinama i časopisima. Godine 2000. objavljuje drugu knjigu priča - San žutih zmija, a godinu dana kasnije knjigu autobiografske proze Kameni pas. 2002. objavljena je novela Koncert za tequilu i apaurin a dvije godine kasnije i Plesačica iz Blue Bara. Napisao je romane Izlaz Zagreb jug (2003) i Dečko, dama, kreten, drot (2005). U saradnji s underground crtačem Igorom Hofbauerom objavio pet svezaka ilustriranih kratkih priča: Klub, Ako vam se jednom na vratima..., Gospa od Bluda, Betonske priče, Dvije priče. S obitelji živi u Zagrebu.

## Djela 
**Romani**:
* *Oči* (2007)
* *Dečko, dama, kreten, drot* (2005) 
* *Izlaz Zagreb jug* (2003)

**Novele**: 
* *Plesačica iz Blue Bara* (2004) 
* *Koncert za tequilu i apaurin* (2002)

**Zbirke priča**: 
* *Tetovirane priče* (2006, u saradnji s crtačem Igorom Hofbauerom) 
* *San žutih zmija* (2000) 
* *Ponoćni boogie* (1987)

**Dnevničko-autobiografska proza**: 
* *Kameni pas* (2001)

Pet svezaka ilustriranih kratkih priča, ilustrirao Igor Hofbauer: *Klub*, *Ako vam se jednom na vratima...* , *Gospa od Bluda*, *Dvije priče*, *Betonske priče*.

## Vanjski linkovi
* Naklada Oceanmore - još jedna biografija

Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Potpisnici Deklaracije o zajedničkom jeziku
Kategorija:Živi ljudi
Velibor Čolić

**Velibor Čolić** (Odžak, 1964), bosanskohercegovački pjesnik i romanopisac.

## Biografija 
Rođen je 13. juna 1964. u Odžaku ali i djetinjstvo i mladost provodi u Modriči. Započeo studije književnosti u Sarajevu. Krajem 1992. odlazi u izbjeglištvo u Francusku. U međuvremenu selio se više puta: Rennes, Strasbourg, Budimpešta, Pariz. Od 2004. piše i priloge o rock muzici i jazzu za novine "Dernierès Nouvelles d´Asace" u Strasbourgu.

## Književni rad 
Prije rata u Bosni i Hercegovini (1992-1995) objavljuje u časopisima: "OKO" (Zagreb), "LICA" (Sarajevo), "Naši Dani" (Sarajevo), "POLJA" (Novi Sad), "QUORUM" (Zagreb), "Polet" (Zagreb), kao i dvije knjige: "*Madrid, Granada ili bilo koji drugi grad*"  (roman, Quorum, Zagreb, 1987) i "*Odricanje svetog Petra*"  (priče, Quorum , Zagreb, 1990). U izbjeglištvu u Francuskoj, bez prethodnog objavljivanja na maternjem jeziku, prevedena su mu na francuski (prevodilac: Mireille Robin) i objavljena sljedeća djela:

* "*Les Bosniaques*" (Bosanci) (priče), Galilée, Pariz 1993, džepna izdanja iste knjige 1994, 1996. i 2000;
* "*Chronique des oublies*" (Kronika zaboravljenih) (priče), La digitale, Quimperle, 1994. Džepno izdanje 1996;
* "''La vie fantasmagoriquement breve et étrange d'Amadeo Modigliani*" (Sablasno čudan i kratak život Amadea Modiglianija) (roman); Le serpent a plumes, Pariz, 1995. džepno izdanje 2005;
* "*Mother Funker*" (roman), Le serpent a plumes, Pariz, 2001;
* "*Les ténèbres denses de la mémoire*" (Guste tame sjećanja), La Nuit Myrtide, Lille, 2002;
* "*Perdido*" (roman), Le serpent a plumes, Pariz, 2005;
*  "Archanges" (roman), Gaïa Editons  Pariz, 2008;
*  "Jésus et Tito" (roman), Gaïa Editions Pariz, izlazi u 2010;

Nakon 16 godina prvi put ponovo objavljuje na maternjem jeziku. Roman "*Kod Alberta*" objavljuje 2006. u nakladi LJEVAK iz Zagreba, čiji je urednik Edo Popović.

Priče iz knjige "Les Bosniaques" adaptirane su mu za pozorište i izvođene u "XL Thêàtre" (Purgos) u Bruxellesu, a roman o Modiglianiju je urađen na radiju "France Culture" kao radiodrama.
Knjiga "*Les Bosniaques*" je objavljena u cijelosti na italijanskom ("*I Bosniaci*", Zanzibar, Milano 1996) i na turskom jeziku ("*Bosnalilar*", Yapi Kredi Yauinlari, Istanbul 1997). Odlomci iz romana i priče iz njegovih knjiga su prevođene i na druge jezike. Na njemačkom su objavljene njegove priče u književnom časopisu "Lettre International" (prevodilac: Synke Thoss). Najavljeno je i objavljivanje romana "*Kod Alberta*" (*Bei Alberto'') u prijevodu Alide Bremer za 2007.

## Vanjski linkovi 
* Biografija na stranici Partner+Propaganda  
* Kritika Čolićeva romana "Kod Alberta"

Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Biografije, Odžak
Kategorija:Modriča
Kategorija:Rođeni 1964.
Kategorija:Živi ljudi
Spisak naseljenih mjesta u općini Bileća

## Opći podaci 
**Bileća** je općina i naselje na krajnjem jugu Bosne i Hercegovine, u Hercegovini. Naseljena mjesta u općini Bileća, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 61) su:

## B 
* Baljci
* Bijela Rudina
* Bijeljani
* Bileća
* Bodenik
* Bogdašići
* Brestice

## Č 
* Čepelica

## D 
* Deleuša
* Divin
* Dlakoše
* Dola
* Donja Meka Gruda
* Donji Davidovići

## Đ 
* Đeče

## F 
* Fatnica

## G 
* Golobrđe
* Gornja Meka Gruda
* Gornji Davidovići
* Granica

## H 
* Hodžići

## K 
* Kačanj
* Kalac
* Korita
* Krivača
* Krstače
* Kukričje
* Kuti

## L 
* Lađevići

## M 
* Milavići
* Mirilovići
* Miruše
* Mrežica

## N 
* Narat

## Nj 
* Njeganovići

## O 
* Oblo Brdo
* Orah
* Orahovice

## P 
* Pađeni
* Panik
* Plana
* Podgorje
* Podosoje
* Preraca
* Prijevor
* Prisoje

## R 
* Rioca

## S 
* Selišta
* Simijova
* Skrobotno

## Š 
* Šobadine

## T 
* Todorići
* Torić
* Trnovica

## V 
* Vlahinja
* Vranjska
* Vrbica

## Z 
* Zasada
* Zaušje
* Zvijerina

## Ž 
* Žudojevići

## Reference 
Bileća
*
Zemlje u razvoju

**Zemlje u razvoju** imaju relativno nizak standard življenja, nerazvijenu industriju i srednji ili nizak indeks ljudskog razvoja (HDI). U ovim zemljama nizak je prihod po stanovniku, prominentno siromaštvo te nizak prihod od kapitala. Izraz je proizašao iz ranijih drugih izraza sa istim smislom, kao na primjer *Zemlje Trećeg Svijeta*. Ovaj izraz su promijenili jer su se uz njega vezale negativne konotacije, koje izraz zemlje u razvoju još uvjek nije poprimio. Za ove zemlje moguće je naći i skraćenicu LDC (Less developed country) ili LEDC (Less economically developed country) koju geografi koriste da kažu da je zemlja slabo ekonomski razvijena, što obično uključuje i ostale faktore ljudskog razvoja.

Klasifikacija zemalja kao Prvi, Drugi, Treći i Četvrti svijet bio je koncept koji je nastao ubrzo nakon završetka Drugog svjetskog rata 1945. godine i korišten je do raspada Sovjetskog Saveza 1991. godine. Nacije se često karakterišu njihovim ekonomskim statusom i ključnim ekonomskim metrikama, kao što su bruto domaći proizvod (BDP), rast BDP-a, BDP po stanovniku (*per capita*), rast zaposlenosti te stopa nezaposlenosti. U zemljama u razvoju, niske stope proizvodnje i problematične karakteristike tržišta rada obično su uparene sa relativno niskim nivoom obrazovanja, lošom infrastrukturom, nedostatkom sanitarnih uslova, ograničenim pristupom zdravstvu i nižim troškovima života. Razvijenost podrazumijeva modernu infrastrukturu, koja se udaljava od agrikulture i iskorištavanja prirodnih resursa prema samoodrživom ekonomskom razvoju i visokom standardu življenja.

Izraz zemlje u razvoju se koristi za veliki broj zemalja koje ne samo da ne poboljšavaju svoju ekonmsku situaciju, nego su i suočene sa dugim periodima ekonmskog pada.

## Također pogledajte 
* Razvijene zemlje

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://financial-dictionary.thefreedictionary.com/less-developed+country
* http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm#ftnc

Kategorija:Ekonomska globalizacija
Kategorija:Geografski neologizmi
Kategorija:Ekonomske klasifikacije država
Kategorija:Međunarodni razvoj
Kategorija:Ekonomska geografija
Kategorija:Ekonomski razvoj
Kategorija:Eufemizmi
Kategorija:Humana geografija
Kategorija:Održivi razvoj
Kategorija:Studije o imperijalizmu
Razvijene zemlje

**Razvijene zemlje** je izraz koji se koristi za kategorizaciju zemalja koje imaju razvijenu ekonomiju u kojoj dominira tercijalna i kvartalna grana industrije.

Ovaj nivo ekonomske razvijenosti obično znači visok dohodak po glavi stanovnika i visok Indeks ljudske razvijenosti (HDI). Zemlje sa visokim nacionalnim bruto dohodkom po glavi stanovnika se često uklapaju u naziv razvijene zemlje, ali ovo nije jedini faktor za ustanovljavanje razvijenosti zemlje i kada se navodi samo po ovom faktoru često dolazi do raznih grešaka.

**Razvijena zemlja**, ili **napredna zemlja**, je zemlja koja ima visok kvalitet života, razvijenu ekonomiju i naprednu tehnološku infrastrukturu u odnosu na druge manje industrijalizirane nacije. Najčešći kriteriji za procjenu stepena ekonomskog razvoja su bruto domaći proizvod (BDP), bruto nacionalni proizvod (BNP), dohodak po glavi stanovnika, nivo industrijalizacije, količina široko rasprostranjene infrastrukture i opći životni standard. Koji kriteriji će se koristiti i koje zemlje se mogu klasifikovati kao razvijene su predmet rasprave. Međunarodni monetarni fond i Svjetska banka daju različite definicije razvijenih zemalja; štaviše, HDI rang se koristi da bi se odrazio kompozitni indeks očekivanog životnog vijeka, obrazovanja i dohotka po glavi stanovnika. U 2025. godini, 40 zemalja ispunjava sva tri kriterija, dok dodatnih 22 zemlje ispunjava dva od tri.

## Također pogledajte 
* Zemlje u razvoju

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Ekonomski pojmovi
Kategorija:Spiskovi država
Pasjemenik

thumb|Dijagram pasjemenika:  1 Pasjemenik  2 Glava pasjemenika  3 Režnjići pasjemenika  4 Tijelo pasjemenika  5 Rep pasjemenika  6 Cijev pasjemenika  7 Sjemenovod

**Epididimis** ili **pasjemenik** (lat. *epididymis*) je parni organ muškog spolnog sistema u muških jedinki svih sisara. Izvana gledano pasjemenik se dijeli na: glavu pasjemenika, tijelo i rep pasjemenika (epididimisa).

Sastoji se od sistema kanalića koji su složeni u zavoje i čine režnjiće, a nastavljaju se na odvodne kanale sjemenika. Kanali pasjemenika se spajaju u jednu epididimisnu cijev (lat. *ductus epididymidis*) koja prelazi u sjemenovod.

Cijev pasjemenika je duga (3–4 m) ali i isprepletena, tako da čini tijelo i rep pasjemenika.

Muške spolne ćelije, nakon sazrijevanja putuju kroz sjemenik sve do repa pasjemenika gdje ostaju pohranjene do ejakulacije. Spermatozoidi koji izlaze iz sjemenika nemaju sposobnost da plivaju naprijed i da oplode jajnu ćeliju. Tokom prolaza kroz pasjemenik prolaze kroz važne procese sazrijevanja što je nužno kako bi dobili te sposobnosti. Konačno sazrijevanje spermatozoida odvija se tek u ženskom spolnom sistemu (kapacitacija).

## Oboljenja 
* Epididimitis
* Varicocela

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Reproduktivni sistem
Kategorija:Muški reproduktivni sistem
Kategorija:Andrologija
Barbari

**Barbari** (grčki *βάρβαρος*), je bio naziv u staro-grčkom za sve koji su slabo ili nikako govorili grčki. Dok su 'Barbari' za Rimljane bili neobrazni ljudi (*paideia*). Danas se koristi naziv *Barbar* za osobu koja se ne uklapa u društvo i ima jako neciviliziran, nekulturan pristup, takozvana "sirovina". Sličan naziv 'Barbarima' se koristi u novijem vemenu i to Vandali.

Već su arijski indijci koristili Sanskrit-riječ *barbarāh* (Plur.) ‚Mucaroš‘ za opis naroda koji nije njihovim pripadao. U grčkom jeziku se prvi put pojavlja kao izraz "oni koji pričaju barbarski (*barbarophonoi*)" u Homerovom "Ilias II, 867".
## Također pogledajte 
* Gens

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Historija
Pop (čvor)

* pop muzika, kratki naziv za popularnu muziku
* pop, pravoslavni vjerski službenik

## Također pogledajte 
* Pop art
* Popularna kultura
Otkriće Amerike

Godine 1492. Kristofor Kolumbo je prvi put kročio na Američko tlo. Ovaj događaj se uzima kao datum otkrivanja Amerike, iako danas mnogi historičari prihvataju da su Vikinzi posjećivali Ameriku i ranije. Mnogo kasnije kontinent je nazvan po drugom istraživaču, Amerigo Vespucciju.

Dana 12. oktobra 1492, Kristofer je stigao do Amerike sa tri španska broda: Nina, Pinta i Santa Maria. Mislio je da je stigao do Indije i zato se Američki domoroci nazivaju Indijanci . Ustvari došao je do Bahama, a kasnije tokom mjeseca je otplovio do Kube i Hispaniole (današnji Haiti). Tokom svog života još dva puta je bio u Americi, posjetio je i Južno Američki kontinent, ali nikad nije bio u Sjevernoj Americi.

## Značaj 
Ovaj događaj je od velike važnosti na mnogim poljima. Prvo geografski, jer je naveo ljude u Srednjem vijeku, koji su do tada spaljivali svakog naučnika za iznošenje takve teze, da povjeruju da je Zemlja okrugla. Postoji mišljenje da iako je zvanični stav bio da je Zemlja ravna ploča, Kolumbo nikada ne bi ni krenuo na ovo putovanje da je to vjerovao, niti bi mu španski kralj Ferdinand i kraljica Izabela to odobrili . 
Dalje, ovaj događaj je bitan jer zahvaljujući Kolumbu počelo je naseljavanje Amerike Evropljanima i njena kolonizacija. Ovo je rezultiralo značajnim ekonomskim razvitkom i Evrope i Amerike.
Osim toga cjelokupna sruktura stanovništva se promijenila, način života, a to je bio i razlog za promjenu imena Evrope u Stari kontinent, a Amerike u Novi Svijet.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*Amerika prije Kolumba (Centar za društvenu stabilnost - Zvanični kanal) 
*Kako je Kolumbo otkrio Ameriku? (Centar za društvenu stabilnost - Zvanični kanal)

Kategorija:Historija
Pop-muzika

**Pop** je skraćenica za popularnu muziku ili češće za jednu od njenih podžanrova.

U pravilu, pop-muzika sadrži jednostavne, pamtljive melodije s refrenima koji lako ulaze u uho. Često imaju *udicu* - jednu ili više muzičkih, ritmičkih ili vokalnih zamisli dizajniranih da ponavljanjem privuku pažnju slušaoca.

Pop muzika je najčešće izravno pristupačna svakome, čak i muzičkom početniku.

## Poznatiji pop muzičari i grupe
mini|desno|Koncert pop muzike uživo: pjevačica Shakira
* Madonna, često nazivana *kraljicom popa*
* Michael Jackson, često nazivan *kraljem popa*
* Ariana Grande, 
* Lady Gaga, 
* **Juanes**
* Kylie Minogue
* Duran Duran
* Britney Spears često nazivana *princezom popa*
* The Beach Boys
* The Beatles
* Robbie Williams
* Bananarama
* Katy Perry
* Justin Bieber
* Selena Gomez 

## Također pogledajte 
* The Cardigans

## Reference 
Kategorija:Pop-muzika
Amerigo Vespucci

**Amerigo Vespucci** rođen je 1454. u italijanskom gradu Firenci. Počeo je raditi s lokalnim bankarima, preko kojih je i dospio u Španiju 1492. Tamo se počeo baviti brodovima i putovati na njima kao istraživač. Pod portugalskom zastavom dospio je do Amerike, čije je običaje počeo opisivati. Mnogi smatraju da je Kristofor Kolumbo umro uvjeren da je Amerika zapravo dio Azije, a da je Vespucci zapravo prvi koji je to porekao. Napisao je nekoliko pisama koja opisuju običaje domorodaca i postao poznat po tome. Obolio je od malarije i umro u Španiji 1512.

Amerika je dobila ime po Vespucciju. Za to je prvenstveno zaslužan Nijemac Martin Waldseemüller, koji je objavio kartu na kojoj je ucrtao nove kontinente pod nazivom Amerika.

## Vanjski linkovi 
* The Explorer For Whom America Was Named 

Kategorija:Istraživači
Kategorija:Biografije, Firenca
Kategorija:Rođeni 1454.
Kategorija:Umrli 1512.
Martin Waldseemüller

mini|Martin Waldseemüller
**Martin Waldseemüller** (rođen oko 1470. u Freiburgu; umro 1521. ili 1522.) je bio njemački kartograf.

Zaslužan je za ime koje danas nosi Američki kontinent. Kada je Amerigo Vespucci putovao u Ameriku, identifikovao je kao novi kontinent i opisao običaje domorodaca. Martin je napravio malu drvenu kartu nazvanu "Carta Mariana" na kojoj je bio i novi kontinent označen imenom Amerika. Odštampao je i prodao hiljadu primjeraka ove karte po cijeloj Evropi.

## Doprinosi 
*Carta Itineraria Europae* iz 1520. godine predstavlja kartu Evrope na kojoj je jug orijentiran prema vrhu. Velika Britanija prikazana je u donjem desnom uglu pod nazivom *Anglia Regnum*. Waldseemüller je pokazivao interes i za geodeziju te geodetske instrumente. Godine 1508. dao je doprinos raspravom o mjerenju i perspektivi u četvrtom izdanju djela *Margarita Philosophica* Gregora Reicha. U tom radu uključio je ilustraciju ranog prethodnika teodolita, mjernog instrumenta koji je nazvao *polimetrum*.

Godine 1511. objavio je *Carta Itineraria Europae*, cestovnu kartu Evrope na kojoj su prikazani važni trgovački i hodočasnički putevi iz srednje Evrope prema Santiagu de Composteli u Španiji. Ova karta smatra se prvom štampanom zidnom mapom Evrope.

Godine 1516. izradio je još jednu veliku zidnu kartu svijeta, *Carta Marina Navigatoria*, štampanu u Strasbourgu. Karta je bila oblikovana u stilu portolanskih karata i sastojala se od 12 štampanih listova.

Takozvanu *Parišku zelenu globusnu kartu* pojedini stručnjaci iz Nacionalne biblioteke Francuske pripisuju Waldseemülleru, iako ta atribucija nije općeprihvaćena.

## Reference 
mini|200p|Karta Martina Waldseemüllera, 1507.

Kategorija:Biografije, Freiburg
Kategorija:Njemački kartografi
Kategorija:Rođeni 1470.
Kategorija:Umrli 1520.
Dnjepar

**Dnjepar** (ruski: Днепр, ukrajinski: Дніпро, bjeloruski: Дняпро) je jedna od najdužih rijeka u Evropi. Izvire u blizini ruskog grada Smolenska i teče kroz Rusiju, Bjelorusiju i Ukrajinu, gdje se preko delte ulijeva u Crno more.

Četvrta je najduža evropska rijeka (poslije Volge, Dunava i Urala) a ujedno i najduža bjeloruska i ukrajinska rijeka.

Ukupna dužina rijeke varira između 2.145 i 2.201&nbsp;km, sa slivom površine od oko 504.000&nbsp;km2 Poznata je po svojim branama i hidroelektranama.
Dnjepar predstavlja važan plovni put za ekonomiju Ukrajine i preko kanala Dnjepar-Bug povezan je s drugim plovnim putevima u Evropi.

## Etimologija 
Među prvima, Dnjepar spominje starogrčki historičar Herodot (5. stoljeće p. n. e) pod imenom Borysthenes (u doslovnom prijevodu sa starogrčkog «onaj što teče sa sjevera»). Rimski historičari ga nazivaju Danapris dok je za vrijeme Kijevske Rusije među Slavenima bio poznat kao Slavutič.

## Geografija 
250px|mini|lijevo|Satelitski snimak Dnjepra i njegovih pritoka
Ukupna dužina Dnjepra je 2.145 kilometara od kojih prvih 485&nbsp;km protiče kroz Rusiju, slijedećih 700&nbsp;km kroz susjednu Bjelorusiju a zadnjih 1.095 &nbsp;km, do ušća u Crno more, teče kroz Ukrajinu. Obuhvata sliv površine od oko 504.000&nbsp;km2, od kojih oko 289.000&nbsp;km2 u Ukrajini a oko 118.360&nbsp;km2 u Bjelorusiji.

Dnjepar izvire u Valdajskoj visoravni u zapadnoj Rusiji nastavljajući teći kroz lesna i stepska područja Bjelorusije. 115&nbsp;km svoga toka čini prirodnu granicu između Bjelorusije i Ukrajine kroz koju nastavlja svoj put prema Crnom moru. utiče deltskim ušćem. Duž toka rijeke izgrađen je niz hidroelektrana (Kijevska, Kanivska, Kremenčukska, Kamjanska, Dnjeproges, Kahovska i Dnjeproges II), a posljednjih 800&nbsp;km prije ulijevanja u Crno more, sačinjavaju lanci nekoliko akumulacijskih jezera nastalih njihovom izgradnjom. Elektrane na Dnjepru proizvode energiju koja pokriva 10% potreba cijele Ukrajine.

Dnjepar je plovan 1990&nbsp;km od ušća. Mjestimično se plovidba odvija po bočnim kanalima. Sistemom plovnih kanala Dnjepar je povezan sa Zapadnom Dvinom, Njemenom, Zapadnim Bugom koji ga spajaju s Baltikom. Zaleđen je od decembra do marta ili aprila.

## Pritoke 
Dnjepar ima mnogo pritoka (do 32.000) od kojih je 89 dužine iznad 100&nbsp;km. Neke od njih su sljedeće (D-desna a L-lijeva pritoka): 

## Također pogledajte 
* Spisak rijeka u Rusiji

## Reference 
Kategorija:Crnomorski sliv
Kategorija:Rijeke u Bjelorusiji
Kategorija:Rijeke u Ukrajini
Kategorija:Rijeke u Rusiji
Kategorija:Međunarodne evropske rijeke
Demografija Čitluka

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Čitluk imala je 15.083 stanovnika, raspoređenih u 21 naselju.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 15.083

* Hrvati - 14.823 (98,27%) 
* Muslimani - 111 (0,73%) 
* Srbi - 19 (0,12%) 
* Jugoslaveni - 17 (0,11%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 113 (0,77%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 14.101

* Hrvati - 13.799 (97,85%) 
* Muslimani - 125 (0,88%) 
* Srbi - 15 (0,10%) 
* Jugoslaveni - 100 (0,70%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 62 (0,47%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 15.359

* Hrvati - 15.055 (98,02%) 
* Muslimani - 183 (1,19%) 
* Srbi - 64 (0,41%) 
* Jugoslaveni - 0 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 57 (0,38%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Čitluk - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
 Č
Kategorija:Čitluk
Spisak naseljenih mjesta u općini Čitluk

## Opći podaci 
Općina Čitluk se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Čitluk, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 21) su:

## B 
* Bijakovići
* Biletići
* Blatnica
* Blizanci

## Č 
* Čalići
* Čerin
* Čitluk

## D 
* Dobro Selo
* Dragičina

## G 
* Gradnići

## H 
* Hamzići

## K 
* Krehin Gradac
* Krućevići

## M 
* Mali Ograđenik
* Međugorje

## P 
* Paoča
* Potpolje

## S 
* Služanj

## T 
* Tepčići

## V 
* Veliki Ograđenik
* Vionica

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Č
*
Demografija Širokog Brijega

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Široki Brijeg imala je 27.160 stanovnika, raspoređenih u 35 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 27.160

* Hrvati - 26.864 (98,91%) 
* Srbi - 148 (0,54%) 
* Muslimani - 9 (0,03%) 
* Jugoslaveni - 20 (0,07%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 119 (0,45%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 26.076

* Hrvati - 25.638 (98,32%) 
* Srbi - 180 (0,69%) 
* Muslimani - 7 (0,02%) 
* Jugoslaveni - 148 (0,56%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 103 (0,41%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 27.285

* Hrvati - 26.940 (98,73%) 
* Srbi - 234 (0,85%) 
* Muslimani - 43 (0,15%) 
* Jugoslaveni - 12 (0,04%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 56 (0,23%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Široki Brijeg - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
Š
Kategorija:Široki Brijeg
Kostajnica (Doboj)

**Kostajnica** je naseljeno mjesto u gradu Doboju, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Sport 
* NK Naša krila

## Poznate ličnosti 
* Borislav Paravac

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Doboja
Demografija Gruda

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Grude imala je 16.358 stanovnika, raspoređenih u 13 naselja.

## Nacionalni sastav 
.

### Popis 1991.
ukupno: 16.358

* Hrvati - 16.210 (99,09%) 
* Srbi - 9 (0,05%) 
* Muslimani - 4 (0,02%) 
* Jugoslaveni - 5 (0,03%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 130 (0,81%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 17.767

* Hrvati - 17.608 (99,10%) 
* Srbi - 35 (0,19%) 
* Muslimani - 4 (0,02%) 
* Jugoslaveni - 40 (0,22%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 80 (0,47%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 19.203

* Hrvati - 19.111 (99,52%) 
* Srbi - 32 (0,16%) 
* Muslimani - 0 
* Jugoslaveni - 5 (0,02%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 55 (0,30%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Grude - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
G
Zob

**Zob** ili **ovas** *(lat. Avena sativa)* sitna je žitarica. Biljka se naziva ovas, a njeno zrno je zob.

Koristi se kao hrana, kod ljudi i kod životinja. Ljudi najčešće jedu zob kao zobenu kašu, pahuljice, a često je miješaju sa brašnom.

Zob je antioksidant, stabilizator. Sadrži dosta ulja sa manje ugljikohidrata a više masti.

Zob je hrana bogata nutrijentima povezana sa nižim holesterolom u krvi kada se redovno konzumira.

## Vrste 
* Avena sativa - orientalis (pljevičasto zrno)
* Avena sativa - nudae (golo zrno)
* Avena byzantina

## Najveći proizvođači 
Najveći proizvođač u svijetu je Rusija sa ukupnom proizvodnjom od 5,1 miliona tona, te Kanada sa 3,3 miliona tona.

## Reference 
Kategorija:Žitarice
Kategorija:Poaceae
Kategorija:Ljekovito bilje
Spisak naseljenih mjesta u gradu Širokom Brijegu

**Naseljena mjesta u općini Široki Brijeg, po popisu stanovništva iz 1991. (ukupno 35)**

## B 
* Biograci
* Buhovo

## C 
* Crne Lokve

## Č
* Čerigaj

## D 
* Dobrič
* Dobrkovići
* Doci
* Donja Britvica
* Donji Crnač
* Donji Gradac
* Duboko Mokro
* Dužice

## G
* Gornja Britvica
* Gornji Crnač
* Gornji Gradac
* Gornji Mamići
* Gostuša
* Grabova Draga

## I
* Izbično

## J
* Jare

## K
* Knešpolje
* Kočerin

## L
* Lise

## LJ
* Ljubotići
* Ljuti Dolac

## O
* Oklaji

## P
* Podvranić
* Potkraj
* Pribinovići
* Privalj

## R
* Rasno
* Rujan

## Š
* Široki Brijeg

## T
* Trn
* Turčinovići

## U
* Uzarići

Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma općina Široki Brijeg, u cjelini, ušla je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine.

Š
*
Spisak naseljenih mjesta u općini Grude

## Opći podaci 
**Grude** su naselje i općina koja se nalazi u Zapadnohercegovačkom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Grude, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 13) su:

## B 
* Blaževići
* Borajna

## D 
* Donji Mamići
* Dragičina
* Drinovačko Brdo
* Drinovci
** Peć Mlini

## G 
* Gorica
* Grude

## J 
* Jabuka

## P 
* Puteševica

## R 
* Ružići

## S 
* Sovići

## T 
* Tihaljina

Grude
*
Demografija Posušja

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Posušje imala je 17.134 stanovnika, raspoređenih u 19 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 17.134

* Hrvati - 16.963 (99,00%) 
* Srbi - 9 (0,05%) 
* Muslimani - 6 (0,03%) 
* Jugoslaveni - 26 (0,15%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 130 (0,77%)
 
### Popis 1981. 
ukupno: 16.455

* Hrvati - 16.298 (99,04%) 
* Srbi - 34 (0,20%) 
* Muslimani - 15 (0,09%) 
* Jugoslaveni - 71 (0,43%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 37 (0,24%)
 
### Popis 1971. 
ukupno: 16.882

* Hrvati - 16.778 (99,38%) 
* Srbi - 58 (0,34%) 
* Muslimani - 15 (0,08%) 
* Jugoslaveni - 8 (0,04%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 23 (0,16%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Posušje - Popis 1991. 
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
### apsolutna etnička većina 
## Napomene 
P
Kategorija:Posušje
Spisak naseljenih mjesta u općini Posušje

**Naseljena mjesta u općini Posušje, po popisu stanovništva iz 1991. (ukupno 19)**

## B 
* Bare (Posušje)
* Batin
* Broćanac

## Č
* Čitluk

## G
* Gradac

## K
* Konjsko

## O
* Osoje

## P
* Podbila
* Poklečani
* Posušje

## R
* Rastovača

## S
* Sutina

## T
* Tribistovo

## V
* Vinjani
* Vir
* Vrpolje
* Vučipolje

## Z
* Zagorje
* Zavelim

Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma općina Posušje u cjelini, ušla je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine.
## Također pogledajte 
* Cerovi doci
* Mostići

P
*
Ukrajinska hrivnja

Hrivnja **₴** (ukrajinski: гривня; IPA: [ˈɦrɪʋnʲɑ]) je zvanična valuta Ukrajine.

Uvedena je 2. septembra 1996. godine kada je zamijenila ukrajinski kabarovanec (карбованець). Kabarovanec je ranije bio valuta nezavisne Ukrajine prije i tokom Drugog svjetskog rata. Jedna hrivnja se dijeli na 100 kopejki (копійка). Međunarodni kod je UAH.

Hrivnje izdaje Narodna Banka Ukrajine. Papirne novčanice se izdaju u apoenima od 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 i 500 hrivnji a kovanice u apoenima od 1, 2, 5, 10, 25 i 50 kopejki i 1 hrivnje.

Inflacija tokom 2013. godine je iznosila 0,5%.

### Sovjetski Savez
Novac boljševika tzv. *tisijačka* (pogrdan naziv, bs. "jeftina hiljadarka") uvedena je, pod zvaničnim nazivom *novi karbovanec*, u odnosu na stari karbovanec od 1:5457000000. Prisilnom monetarnom reformom uvodi se, od 1922. do 1924. *červonet* (nominalna vrijednost 1,6767 g zlata). Novi karbovanec se mijenja u odnosu na červonet za 1:10. Ovo stanje je ostalo sve do nezavisnosti Ukrajine. Krajem 2001. kovanice su kovane u luganskoj štampariji. Od 2001. kovanje preuzima Centralna (Nacionalna) banka Ukrajine. Dizajn je izmislio Vasil Lopata (*1941).

## Novčanica
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Narodna banka Ukrajine  

Kategorija:Ukrajina
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1996.
Karpati

**Karpati** (istočni) su 500&nbsp;km dug planinski lanac.

Raspon se proteže od krajnje istočne Češke (3%) i Austrije (1%) na sjeverozapadu preko Slovačke (21%), Poljske (10%), Ukrajine (10%), Rumunije (50%) do Srbije (5 %) na jugu. Najviši lanac unutar Karpata poznat je kao planine Tatre u Poljskoj i Slovačkoj, gdje najviši vrhovi prelaze 2600 metara. Drugi najveći raspon su Južni Karpati u Rumuniji, gdje se najviši vrhovi kreću između 2500 metara i 2550 metara.

Podjele Karpata obično uključuju tri glavna dijela:

* Zapadni Karpati : Austrija, Češka, Poljska i Slovačka
* Istočni Karpati : jugoistočna Poljska, istočna Slovačka, Ukrajina i Rumunija
* Južni Karpati: Rumunija i istočna Srbija

[alt=|mini|[Topografija|Topografska karta Karpatskih planina]]
Površina im je 53.000 kvadratnih kilometara, što je oko 22% čitave teritorije Rumunije. Široki su oko 100&nbsp;km, a najviši vrh visok je 2511 m. Prosječna im je visina 1500 do 1600 m. Karpati su vrlo raščlanjeni pa su oblikovali slikovite lednjačke doline, jezera, kanjone i sl. Najzanimljivi dio Karpata svakako je Vulkanski pojas. Rad vulkana prestao je u mlađem ledenom dobu. Uz slikovit krajolik, ovdje su prisutna vulkanska jezera kao i brojni izvori mineralnih voda. U Karpatima postoji i pojas kamene soli. Ta takozvana Slana brda puna su ponikvi i dolina. Flišni zemljani pokrivač uzrokovao je veliku pošumljenost.

140px|mini|lijevo|1.Vanjski zapadni Karpati,
2. Unutrašnji zapadni Karpati,
3. Vanjski istočni Karpati,
4. Unutrašnji istočni Karpati,
5. Južni Karpati,
6. Rumunski zapadni Karpati,
7. Transilvanski plato,
8. Srbijansko rudno gorje

Južni Karpati ili Transilvanske alpe, poznati i kao i «nepravilni» Karpati, najviši su planinski lanac u Rumuniji. Zbog asimetričnog profila prozvani su nepravilnim. Građom, sastavom i reljefnim osobinama toliko se razlikuju od ostatka Karpata da se uglavnom smatraju posebnim planinskim lancem. Tu se nalazi i najviši vrh Moldavenau (2544 m). Ovdje je rad ledenjaka bio velik pa su oni bili glavni modifikatori reljefa. Kraj je bogat ugljem i željezom. Lanac ima velik broj ledenjačkih jezera.

## Također pogledajte 
* Argeș (rijeka)

## Reference 

Kategorija:Fiziografske provincije
Kategorija:Geografija istočne Evrope
Kategorija:Geografija jugoistočne Evrope
Kategorija:Geografija srednje Evrope
Kategorija:Planinski lanci u Češkoj
Kategorija:Planinski lanci u Mađarskoj
Kategorija:Planinski lanci u Poljskoj
Kategorija:Planinski lanci u Rumuniji
Kategorija:Planinski lanci u Slovačkoj
Kategorija:Planinski lanci u Ukrajini