Zora (časopis)

**Književni časopis "Zora"** iz Mostara osnovali su književnici Aleksa Šantić, Jovan Dučić i Atanasije Šola. Časopis je izlazio kontinuirano od 1896. do 1901. godine i bio je isključivo literarnog karaktera. Pratio je književne teme sa južnoslavenskih prostora, ali i sa evropske književne scene.

## Počeci 
30. novembra 1895. godine Aleksa Šantić i Svetozar Ćorović uputili su molbu, za otvaranje književnog časopisa, Zemaljskoj vladi u Sarajevu. Odgovor Benjámina Kállaya stigao je 28. februara naredne godine, gdje kaže:  8. marta iste godine, službeno se oglasila i Zemaljska vlada s odobrenjem: . U aprilu, 1896. godine izašao je prvi broj "Zore", bez uvoda i predstavljanja programa, s Šantićevom pjesmom "Ostajte ovdje".

## Program i njeni saradnici 
Članovi redakcije "Zore" bili su književnici Aleksa Šantić, Svetozar Ćorović, Jovan Dučić i Atanasije Šola. Nakon odobrenja za izdavanje časopisa, Zemaljska vlada je skrenula pažnju urednicima, da im neće biti dozvoljeno bilo kakvo političko djelovanje u časopisu, stoga je "Zora" od početka bila književni časopis, orijentisan na književne tekstove. Na koncept lista utjecalo je prisustvo drugog značajnog časopisa, ne samo u Bosni i Hercegovini nego i šire - "Bosanska vila". U tom kontekstu, "Zora" nije predstavljena kao konkurentan list, nego više kao dopuna. Iz ovog razloga, "Zora" se više okrenula nauci o književnosti, ograničavajući tekstove i priloge iz narodne književnosti. Za razliku od "Bosanske vile" koja je sve do 1908. godine ostala u krugu folklorno - romantičarske književnosti, "Zora" je bila više otvorena za prezentaciju modernih književnih tokova Europe, i drugih južnoslavenskih zemalja. Osim otvorenosti prema drugim temama, "Zora" je bila otvorena i prema saradnicima iz drugih sredina, pa su se na popisu saradnika našli Ivan Cankar, Antun Gustav Matoš, Simo Matavulj, a zabilježen je i prilog o Silviju Strahimiru Kranjčeviću.

## "Zora" od 1865 do 1901. godine 
"Zora" je službeno pokrenuta 1896. godine i izlazila je neprekidno do kraja 1901. godine. U tom periodu izašlo je 69 brojeva, tačnije po jedan mjesečno. List je izlazio isključivo na ćiriličnom pismu. "Zora" se dosta u svom radu ugledala na beogradske časopise i vojvođansko "Brankovo kolo", pa se među saradnike ovog broja ubrajaju i kritičari Ljubomir Nedić i književnik Stevan Sremac. Zadnji broj časopisa izašao je u decembru 1901. godine. Atanasije Šola svjedoči da je sve upravne poslove oko "Zore" vodio Svetozar Ćorović, a urednik je jedno vrijeme bio Jovan Dučić. O "Zori" kao časopisu i Mostaru kao kulturnom centru, pisali su Vladimir Ćorović i Jovan Radulović, no od četiri bibliografije "Zore" najkomplentija je ona u monografiji "Zore" Ljubice Tomić Kovač.

### Jezik i stil 
Jezik i književna norma tada, u postojećim časopisima, bili su vrlo slobodni, a način pisanja je bio fonološki. Iako je "Zora" imala dosta slobodan odnos prema pravopisnoj normi i gramatičkim pravilima (u doba kad su književni časopisi težili ka standardizaciji i što tačnijem književnom pismu), tu manu su nadoknađivali svježinom svojih tekstova. Neujednačenost u tekstovima najviše se ogledala u poštivanju pravopisnih pravila ali i u pojedinim gramatičkim pravilima, što se najviše bilo primjetno u tekstovima autora s različitih podneblja. Gledajući u cjelini, primjetno je da se s godinama povećavao nivo pismenosti kod autora i znatno napredovanje u stilu.

Sve te jezičke tendencije veoma su vidljive i u prilozima u Zori, u kojoj se pojedini tekstovi ipak razlikuje od većine priloga u ostalim listovima ovog perioda. Iako ima mišljenja da je pokrenuta kao srpski odgovor na pokretanje Vladinog časopisa "Nada", "Zora" je bila i izraz nezadovoljstva zbog niske literarne razine literarnih priloga u "Bosanskoj vili", kakvo je mišljenje iznio Vladimir Ćorović. Međutim, i pored otvorenosti prema tekstovima i autorima iz drugih sredina, Zora u djelima domaćih autora, posebno Svetozara Ćorovića, koji je bio jedan od pokretača i urednika, pokazuje dosta nemaran i komotan odnos prema pravopisnoj normi čije je poštivanje u drugim listovima postajalo već manir. Osim zajedničkih kolebljivosti, koju su karakteristične i za druge listove, kao što su alterniranje frikativnih **s** i **z** sa **š**, odnosno **ž** ispred palatala u svim pozicijama *(ušljed, pošljedica, ražljeva)*, dužih i kraćih oblika u zamjeničko- pridjevskoj promjeni **(ovijem, onijem, nekijeh** ali i **nekih i svih**), odričnog oblika glagola biti sa ijekavskom zamjenom *jata (nijesam*), odvojenog pisanja futura I glagola htjeti *(ne će),* oblika *moremo* i *možemo*, oblika *grješka* i *pogrješka*, jotovanja dentala prilikom zamjene glasa jat *(đeca, đe, naćera* - tzv. najnovije jotovanje), neujednačenosti u pisanju foneme **h**, ponekad neujednačenosti u pisanju velikog i malog slova, "Zora" pokazuje i mnoge druge nedosljednosti.

Oblici iz supstandarda više prodiru u djelima mostarskih autora, pa u "Zori" ima dosta morfoloških i leksičkih **ikavizama** (*volila*, *želili*, *živiti*,*stiditi*, *odletile*, *oživila*, a prilozi gore i dolje gotovo redovno se pišu u ikavskom obliku: *gori* i *doli*. Glagolski pridjev radni glagola biti javlja se u oba oblika iako preovladava ijekavski, *nisam*. Glagolski pridjev radni glagola htjeti također se javlja u dva oblika *htjeo* i *htio*, a nestabilna je upotreba u pisanju negacije uz glagole: *nebi*, *ne ću*, *ne će*, *nećemo*, *neboj se*. Pravopisne odredbe u vezi s alterniranjem suglasnika također su neujednačene: 
* "Zora" 1897: *razhlađivalo*, *predpošljednje*, *predstavlja*, *otštampava*;
* "Zora" 1898: *absurd*, *šesdeset*;
* "Zora" 1901: *odkako*, *potsjeti*. 
Pravilo o gubljenju suglasnika, odnosno alterniranju s nulom, veoma je nedosljedno u svim brojevima: *pripovijetci*, *sudci*, *dosjetci*, *podatci*. Elizije suglasnika su rijetke ali ipak prisutne: *tica*, *šenica*.

U pisanju foneme **h** u inicijalnoj poziciji u "Zori" također ima nedosljednosti: *ambar*, *hrđavo*, *rđavo*, *ranitelj*.

Zanimljivo je da "Zora" ima stalnu rubriku *Kronika*, a i neke druge riječi (*anakronizam*) pišu se, iako je riječ o grčkim korijenima, sa **k**, a ne sa **h**, što je obilježje hrvatskog a ne srpskog jezičkog standarda. U medijalnoj poziciji fonema **h** gotovo da se piše u skladu sa današnjim Pravopisom bosanskoga jezika: *mahne*, *sahat*,, *malehne*, *vehne*, *lahko*, *polahko*, *bahnuti*, *podbuhlo*, *uvehla*, *mahmuran*, *suhonjav*.

Ponekad se u finalnoj poziciji fonema **h** izostavi: **odma**. Sekvenca **hv** često je zamijenjena sa **f** - *fali*, *fala*, *ufati*, *fataju*. Sve ove jezičke karakteristike naročito su vidljive u djelima mostarskih autora u "Zori": Svetozara Ćorovića, Alekse Šantića, Osmana Đikića, Hasana ef. Nametka, Ljube Oborine i drugih. Može se reći da je to slika mostarskog govora s kraja stoljeća što se može vidjeti i u odgovorima na *Anketu o govoru prostoga naroda* koju je proveo Zemaljski muzej iz Sarajeva 1897, a što je vidljivo i u radu *Današnji mostarski dijalekat* Mateja Milasa. Naročito je to očigledno u tekstovima Svetozara Ćorovića koji je, kao što dr. Asim Peco kaže, *”pisao onako kako je govorio”.* Osjećajući da je Mostar mjesto gdje se ukrštaju različiti jezički uticaji, Ćorović je diferencirao govor svojih ličnosti tako da se u njegovim tekstovima mogu uočiti karakteristike govora istočnohercegovačkog, zapadnohercegovačkog i centralnoštokavskog tipa, ali i govora mostarske čaršije.

Sve to se može vidjeti i u odnosu "Zore" prema lokalizmima i turcizmima, posebno u djelu mostarskih autora. U djelima mostarskih Srba turcizama ima gotovo koliko i u muslimanskom časopisu "Bošnjak" ­u "Zori"  1897: *alaša*, *šart*, *eglen-beglen*, *hućumat*, *mešćeme*, *tozlucima*, *takume*, *džamfez*, *sevlija*, *butum*, *kanat*, *kundurdžija*. Naravno, broj turcizama i u ostalim brojevima "Zore" je veoma veliki ne samo kod Ćorovića nego i u tekstovima svih autora iz Mostara.

## Literatura 
* Nusret Voloder, *Čitanka 3*, Sarajevo 1996. godine (str. 77-79)

## Reference 
Kategorija:Časopisi u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Časopisi u Austro-Ugarskoj
Kategorija:Bosanskohercegovačka kultura
Kategorija:Kultura Austro-Ugarske
Kategorija:Časopisi osnovani 1896.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1901.
Kategorija:Mediji u Mostaru