Golo sunce

***Golo sunce*** () je naučnofantastični roman američkog pisca Isaaca Asimova, drugi u njegovoj seriji *Robot*. Kao i njegov prethodnik, *Čelične pećine*, ovo je "ko je učinio priča". Prvi put je objavljen u obliku knjige 1957. nakon što je objavljen u časopisu Astounding Science Fiction između oktobra i decembra 1956.

## Sažetak radnje 
Priča počinje s ubistvom Rikaine Delmarre, istaknutog "fetologa" (fetalnog naučnika), odgovornog za rad planetarnog centra za rađanje Solarije, planete politički neprijateljske prema Zemlji, čiju je smrt Elijah Baley pozvan da istraži na zahtjev vlade Solarije. On je ponovo u partnerstvu sa humanoidnim robotom R. Daneelom Olivawom, a vlada Zemlje ga je zadužila da procjeni slabosti solarijskog društva. Knjiga se fokusira na neobične tradicije, običaje i kulturu solarijskog društva. Planeta ima strogo kontrolisanu populaciju od 20.000, a sav posao obavljaju roboti, koji brojčano nadmašuju ljude deset hiljada prema jedan. Glavna osumnjičena osoba za ubistvo je Delmarreova supruga Gladia, koja je bila prisutna u kući kada je ubijen udarcem u glavu. Ona tvrdi da se ne sjeća šta se desilo, niti ima bilo kakvih znakova predmeta kojim je Rikaine Delmarre pretučen na smrt. Jedini svjedok je neispravan kućni robot koji je pretrpio oštećenje svog pozitronskog mozga jer je dozvolio da se nanese šteta čovjeku, kršeći Prvi zakon. Baleyjev prvi susret sa Gladijom je kroz "gledanje" (holografija), u kom trenutku on otkriva da Solarijanci nemaju tabu o golotinji prilikom gledanja, te je Baley šokiran. Nakon toga razvija vezu sa Gladijom u kontaktu licem u lice. Ona otkriva Baleyu da joj se ne sviđaju svi običaji Solarije, gdje se interakcija licem u lice, a posebno seks, smatra odbojnim, te da je bila u lošim odnosima s Rikaineom, dijelom zbog seksualne frustracije. Situacija postaje složenija kada je Hanis Gruer, šef obezbjeđenja Solarije, otrovan dok je na pozivu sa Baleyjem. Baley, nesposoban fizički intervenisati, mora pozvati Gruerove robote da ga spase. Baley je spriječio kućne robote da očiste mjesto događaja i unište dokaze, a što se već jednom ranije dogodilo nakon Delmarreove smrti. Na kraju otkriva da je Delmarreov komšija, robotičar Jothan Leebig, radio na stavljanju pozitronskog mozga u svemirske brodove. Ovo bi negiralo Prvi zakon, jer takvi brodovi ne bi prepoznali da ljudi obično naseljavaju brodove, te bi mogli napasti i uništiti druge brodove bez obzira na njihovu posadu. Delmarre je bio jedan od njegovih protivnika, kao i drugi Solarijanci koji su bili užasnuti mogućnošću robota koji bi zaista mogli naštetiti ljudima. Leebig je otrovao Gruera tako što je prevario njegove robote, koristeći svoje znanje o pozitronskom mozgu, da stave otrov u Gruerovo piće. Daneel odlazi da uhapsi Leebiga, koji se ubija u Solarijanskom strahu od ljudskog kontakta, ne znajući da je Daneel robot. Pretpostavlja se da je on projektirao i ubistvo Rikaine Delmarre. Baley prikriva Gladijinu ulogu uz obrazloženje da je njen emocionalni slom bio pod pritiskom solarijskog načina života. Leebig je naredio kućnim robotima Delmarrea da odvoje ruku i daju je Gladiji u žaru svađe. Zatim je njome udarila svog muža, ubivši ga, prije nego što je prešla u stanje šoka, nakon čega se ničega nije sjećala. Odlučuje da emigrira na spacersku planetu Auroru. Baley se vraća na Zemlju kako bi dobio pohvale od svog šefa. Na pitanje svog šefa da otkrije sve slabosti koje je pronašao, Baley kaže da su te karakteristike nekada smatrane prednostima Spacera; njihovi roboti i dugi životi, na kraju će se pokazati kao slabosti. One obeshrabruju aktivan, istraživački stav koji će ljudi rođeni na Zemlji na kraju ponovo otkriti kada budu u stanju da napuste Zemlju.

## Prijem 
Recenzent magazina Galaxy Science Fiction Floyd C. Gale je pohvalio roman kao "zanimljivu vježbu u naučnom otkrivanju... Čini se da Asimov postavlja temelje za novu kategoriju naučne fantastike, S-F detektivsku priču".

## Fizičko distanciranje 
Asimov u *Golom suncu* prikazuje svijet fokusiran na izbjegavanje fizičkog kontakta s drugim ljudima. Solarijanci komuniciraju jedni s drugima uglavnom putem tehnologije. Žive daleko jedni od drugih, rašireni po slabo naseljenoj planeti. Ljudi su od rođenja naučeni da izbjegavaju fizički kontakt i žive na ogromnim imanjima, sami ili samo sa svojim supružnikom. Interakcija licem u lice (koja se u knjizi naziva "viđenjem") smatra se odvratnim poslom. Komunikacija se odvija putem tehnologije nepoznate van njihovog svijeta: holografije, 3-D televizije. Međusobna komunikacija na ovaj način se naziva "gledanjem", za razliku od "viđenja", koje je licem u lice. Komunikacija je česta, ali je "gledanje" prenesene slike. Golotinja pred drugima je uobičajena. Seks se prakticira samo radi reprodukcije kada je neophodna zamjena građanina i smatra se zadatkom još odvratnijim od viđanja. Jedan lik napominje da je biti u istoj prostoriji sa drugom osobom "najneprijatnije.... Osjećam se snažno kao da će me nešto ljigavo dotaknuti."  Doktor mora da se "očvrsne" na to.

Baley, međutim, (dok je putovao u zatvorenom vozilu zbog vlastite agorafobije, koja je rezultat njegovog života u zatvorenim gradovima Zemlje), insistira na razgovorima licem u lice. Fobija Solarijanaca od ličnog kontakta je toliko jaka da lik izvrši samoubistvo kako bi to izbjegao.

## Adaptacije 
Roman je adaptiran za televiziju kao epizoda britanske antologijske serije "Out of the Unknown", pri čemu je Baleya glumio Paul Maxwell, a Daneela David Collings. Emitovana na BBC2 18. februara 1969, priču je dramatizirao Robert Muller i režirao Rudolph Cartier, a muziku i zvučne efekte kreirala je Delia Derbyshire iz BBC Radiophonic Workshop.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* , na Internet Archive
* *Golo sunce* serijalizirano u *Astounding*, dio 1, 2, and 3, na Internet Archive
* 

Kategorija:Knjige Isaaca Asimova
Kategorija:Američki naučnofantastični romani
Kategorija:Romani iz 1956.
Kategorija:Univerzum "Zadužbine"