open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dobje (Litija)

**Dobje** su naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Litija. Kao samostalno naseljeno mjesto, Dobje postoje od 1995. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela iz naselja Ježevec.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dobje su imale 7 stanovnika.

**Napomena**: *U 1995. nastalo izdvajanjem dijela iz naselja Ježevec.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Ženska superliga Engleske

**Ženska superliga Engleske** () jest profesionalna engleska ženska nogometna liga, i predstavlja najviši rang u ženskom engleskom nogometu.

Ženska superliga Engleske osnovana je 22. marta 2010. godine. Liga se sastoji od dvije divizije, WSL 1 i WSL 2.

Chelsea je najuspješnija ekipe sa sa sedam titula.

## Ekipe 
Sljedećih 20 ekipa ima licencu da igra u Women's Super League u 2017.

### WSL 1 
* Arsenal
* Birmingham City
* Bristol City
* Chelsea
* Liverpool
* Manchester City
* Notts County 
* Reading
* Sunderland
* Yeovil Town

### WSL 2 
* Aston Villa
* Brighton & Hove Albion
* Doncaster Rovers Belles
* Durham 
* Everton
* London Bees
* Millwall Lionesses
* Oxford United
* Sheffield 
* Watford

##### Broj ekipa 
## Šampioni 
### WSL 1 
### WSL 2 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Služeni websajt 
* WSL na thefa.com

Kategorija:FA WSL
Kategorija:Ženska nogometna liga u engleskoj
Kandrše–del (Litija)

**Kandrše–del** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija. Dio je naselja **Kandrše**, koje je administrativnim granicama podijeljeno na dva naselja: **Kandrše–del** (općina Litija) i Kandrše–del (općina Zagorje ob Savi).

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Kandrše–del su imale 7 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Kandrše

**Slovenija**:

Naseljeno mjesto, administrativnom (općinskom) linijom podijeljeno na dva dijela:

* Kandrše–del (Litija), naselje u općini Litija, regija Zasavska
* Kandrše–del (Zagorje ob Savi), naselje u općini Zagorje ob Savi, regija Zasavska
Jevnica

mini|280px|Jevnica, seoske kuće
**Jevnica** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Jevnica je imala 389 stanovnika.

**Napomena**: *U 1989. smanjeno za dio naselja koji je proglašen za novo samostalno naselje Zgornja Jevnica.*

## Galerija 

Datoteka:Jevnica bridge.jpg|most na Savi
Datoteka:Jevnica-train station.jpg|željeznička stanica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Nekropola Mramorje Gornji Studenci

mini|desno|200px|Nekropola u Studencima
**Nekropola sa stećcima Mramorje Gornji Studenci**, općina Ljubuški, Bosna i Hercegovina. Nekropola je i nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Nalazi se na nadmorskoj visini od 63 metara, uz savremeno rimokatoličko groblje u selu Gornji Studenci, udaljenom oko 5&nbsp;km vazdušne linije od Ljubuškog, u pravcu jugoistoka.

## Historija 
U okolini Ljubuškog, na 7 nekropola registrovano je 214 stećaka, od čega176 opisanih: ploča 88, sanduka 78, sanduka s postoljem 1, sarkofaga 9. Nije opisano 48 primjeraka. Od 176 opisanih nadgrobnih spomenika, polovina je ploča, polovina sanduka, dok je sarkofaga relativno malo, ali su umjetnički kvalitetnije ukrašeni od ostalih. Od 176 primjeraka 81 je ukrašenih, od toga 33 sa simbolom krsta, što je do izražaja došlo naročito u Gornjim Studencima. Ukrasni motivi na nekropolama sa stećcima ljubuškog kraja su sljedeći: motiv štita sa mačem, simbol kamenice, ljudske figure s antropomorfnim ukrasom, tordirano uže i trake, polumjesec, rozete, vitice trolista, kolo, motiv spirale, scene lova, simbol sokolova i turnir.
 
Na ovom području bilo je aktivno više klesarskih radionica kao nosioca različitih uticaja. Nije ista škola majstora koji su radili spomenike na nekropoli u Gornjim studencima i onih koji su radili na nekropoli u Bijači, Zvirićima i Pržinama

## Opis 
U Gornjim Studencima bilo je 44 ploča, 25 sanduka, 4 sljemenjaka i 1 sanduk s postoljem. Izuzetno lijep primjerak predstavlja sanduk (broj 28) visine 90&nbsp;cm čija je gornja površina isklesana u vidu triju stepenica visine 4 i 5&nbsp;cm, s komplikovanim krstom na gornjoj stepenici. Izrada stećaka na ovoj nekropoli ukazuje da su brižljivije izrađeni primjerci pripadali bogatijem društvenom sloju, a pojedine su ih porodice postavljale po grupama, odnosno prema srodstvu.

## Literatura 
* Marko Vego, Srednjevjekovni nadgrobni spomenici BiH, Ljubuški, Sarajevo, 1954.
* Desanka Kovačević-Kojić, Gradska naselja srednjovjekovne bosanske države, Veselin Masleša, Sarajevo, 1978.
* Hazim Šabanović, Bosanski pašaluk, postanak i upravna podjela, Svjetlost, Sarajevo,
* 
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: “Veselin Masleša“, 1982. STEĆCI – KULTURA I UMJETNOST
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: Veselin Masleša, 1971. STEĆCI, KATALOŠKO-TOPOGRAFSKI PREGLED
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Ljubuškom
Kategorija:Stećci u Ljubuškom
Jelša (Šmartno pri Litiji)

mini|280px|Jelša, rimokatolička crkva "Sv. Mohor i Fortunat"
**Jelša** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Jelša je imala 101 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1989. iskazivano pod imenom **Jelše**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Nekropola sa stećcima Donje Bare

**Nekropola sa stećcima Donje Bare**, općina Posušje, Bosna i Hercegovina. Nekropola je i nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Nacionalni spomenik čini nekropola sa 26 stećaka.

## Lokacija 
Bare se nalaze na jugozapadnim padinama Velike Čvrsnice, južno i ispod vrha Jelinak.

## Historija 
Od 1325. godine Blidinje se nalazi u sklopu Bosanske banovine. Za vrijeme vladavine Tvrtka I Kotromanića u Drežnici je živio bosanski plemić Mastan Bubanjić. Pominje se kao svjedok u kraljevskim poveljama iz 1354. i 1355. godine. U 14. vijeku na Blidinju je imao svoje imanje - Masnu Luku, gdje se zajedno sa svojim sinovima bavio stočarstvom. O njemu govori natpis iz 14. vijeka, napisan bosanskom ćirilicom, uklesan u živoj stijeni, u Donjoj Drežnici.

Od 1357. godine Blidinje, zajedno sa zapadnim Humom, pripalo je ugarskom kralju Ludoviku I, kao miraz njegove žene Jelisavete, kćerke Stjepana Kotromanića. Nakon smrti kralja, ovo područje se našlo u okviru srednjovjekovne bosanske države u kom se zadržalo do 1463. godine.

## Opis 
Sastoji se od 26 stećaka, od toga su 13 ploča, 3 sanduka, 2 visoka sanduka, 4 sljemenjaka, 1 krstača i 3 stećka u fragmentima.  Između stećaka vide se ostaci nekadašnjih stećaka ili amorfno kamenje. Na području su vidljiva dva zemljana tumulusa. Na jednom od njih je smješten dio nekropole. Jedanaest spomenika je ukrašeno.

Stećak br. 25 je sanduk (185 x 125 x 75&nbsp;cm) je reprezentativni primjerak ove nekropole. Odozgo je prikazana figura muškarca sa napola uzdignutim rukama i otvorenim dlanovima. Desno od njega je pravougaoni štit kod kog je gornja stranica kosa i ovalno urezana za koplje. Na štitu je dijagonalna dvostruka traka, a u sredini osmorolisna rozeta, iznad polumjesec, a pri dnu je urezana linija. Lijevo od figure je uspravan i dug mač sa većom krsnicom i drškom, koja se završava malim proširenjem. Stopala su okrenuta u desnu stranu. Ispod figure je polumjesec, a desno i lijevo od njega po jedna osmorolisna rozeta. Sve je uokvireno bordurom od spirala između dviju paralelnih linija. Pri vrhu svih uspravnih strana teče blago vodoravno ispupčenje na kom je urezana bordura od cik-cak linija. Na sjeverozapadnoj čeonoj strani je plastično prikazan biljni motiv koji čini uspravna stabljika sa listovima koji se pri vrhu povijaju. Iznad listova je polukružni završetak. Motiv podsjeća na ljudsku figuru i antropomorfni krst.
## Literatura 
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: “Veselin Masleša“, 1982. STEĆCI – KULTURA I UMJETNOST
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: Veselin Masleša, 1971. STEĆCI, KATALOŠKO-TOPOGRAFSKI PREGLED
* Marian Wenzel, Ukrasni motivi na stećcima, Sarajevo, 1965
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Posušju
Kategorija:Stećci u Posušje
Oakwell

**Oakwell** je nogometni stadion koji se nalazi u gradu Barnsley,  grofovija South Yorkshire, Engleska. Na njemu domaće utakmice igra nogometni klub Barnsley. Kapacitet stadiona je 23.287 sjedećih mjesta.

Pored Barnsleya stadion je koristio Wakefield u FA kup utakmicama, te Manchester City u kvalifikacija za Kupa UEFA 2008. godine. Također, stadion je korstio *Wakefield Trinity Wildcats Rugby League Club* za svoje utakmice.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Oakwell na stadiumguide.com

Kategorija:Nogometni stadioni u Engleskoj
Pašića kula sa dvorima u Bivoljem Brdu

mini|Pašića kula
**Pašića kula je stambeni objekat** iz perioda osmanlijske vlasti, u Bivoljem Brdu, u naselju Kevčići, općina Čapljina, Bosna i Hercegovina. Kulu je sagradila Pašića-kaduna u XVI vijeku. Bio je to stambeni objekat, a zajedno sa Fazilovom kulom na drugom kraju naselja imala je i odbranbenu ulogu. Pripadala je rezidencijalnom tipu feudalnih kula.

Kula je pravougaone osnove čije dimenzije u prizemlju i prvom spratu iznose oko 690 x 600&nbsp;cm. Iznad prizemlja se nalaze dvije etaže koje su bile prilagođene stanovanju. Na drugom spratu je bilo šest puškarnica. Do pod krov kula je visoka oko 10 metara. Četvorovodna drvena krovna konstrukcija kule je bila pokrivena kamenim pločama.

Prateće objekte čine: velika i mala avlija, ljetna kuhinja, ahar, mutvak i čatrnja. Kula je ograđena visokim kamenim avlijskim zidovima čija visina iznosi od dva do četiri metra.

U ratu 1992. godine Pašića kula je granatirana i tom prilikom je pretrpjela velika oštećenja. Potpuno su uništeni krov i zid na jugoistočnoj strani drugog sprata, na dijelu prostorije koja se zvala «bijeli ćošak», sve međuspratne konstrukcije, kao i drveno stepenište. Obzirom na to da je već dugo vremena bez krova (23 godine), vidljiva su oštećenja na zidovima kule, i to na svim etažama. Pošto se objekat već duže vremena ne upotrebljava, unutrašnjost objekta je u veoma lošem stanju.

Graditeljska stambena cjelina - Pašića kula sa dvorima u Bivoljem Brdu proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Literatura 
* Hamdija Kreševljaković, Naše starine godišnjak Zavoda za zaštitu spomenika kulture Bosne i Hercegovine, broj II, Sarajevo, 1954. godine -KULE I ODŽACI U BOSNI I HERCEGOVINI

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Čapljini
Kategorija:Kule
Klenik

**Slovenija**:

* Klenik (Litija), naselje u općini Litija, regija Zasavska
* Klenik (Pivka), naselje u općini Pivka, regija Primorsko-notranjska
Konj (čvor)

* Konj, veliki kratkodlaki sisar duge grive i repa
** Bosanski brdski konj, bosanskohercegovačka autohtona pasmina konja
** Međimurski konj ili *Međimurec*, hrvatska autohtona pasmina konja
* Konj s hvataljkama, gimnastička sprava
* Skakač (šah) ili konj, šahovska figura

**Slovenija**:

* Konj (Litija), naselje u općini Litija, regija Zasavska

## Također pogledajte
* Trojanski konj (čvor)
Konjšica–del (Litija)

mini|280px|Konjšica, seoska kuća u zaselku *Kraje*
**Konjšica–del** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija. Dio je naselja **Konjšica**, koje je administrativnim granicama podijeljeno na dva naselja: **Konjšica–del** (općina Litija) i Konjšica–del (općina Zagorje ob Savi).

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Konjšica–del je imala 106 stanovnika.

**Napomena**: *U 2021. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Konjšica–del** (općina Litija), Završje (općina Trbovlje), te Podkum i Šklendrovec (općina Zagorje ob Savi).*

## Galerija 

Datoteka:Predor pri Renkah IMG 1650.jpg|tunel
Datoteka:Grasica - oddajnika IMG 9941.jpg|*Grašica*, predajnici mobilne telefonije (u pozadini Zagorje ob Savi)

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Konjšica

**Slovenija**:

Naseljeno mjesto, administrativnom (općinskom) linijom podijeljeno na dva dijela:

* Konjšica–del (Litija), naselje u općini Litija, regija Zasavska
* Konjšica–del (Zagorje ob Savi), naselje u općini Zagorje ob Savi, regija Zasavska
Rimska vila u Višićima

**Rimska vila u Višićima** nalazila se u naselju Višići, općina Čapljina, Bosna i Hercegovina.

U doba Rimljana, blizina Narone i pogodan geografski položaj, doprinijeli su tome da je područje Čapljine bilo jedan od centara trgovine i saobraćaja s okolnim krajevima, ali i centar poljoprivredne proizvodnje. Potvrđuju to nalazi sa arheološkog područja Kućišta – Rimska vila (Villa Rusticae), sa ostacima iz rimskog antičkog perioda, ranog i kasnog srednjeg vijeka (slavensko naselje i groblje). Područje je proglašeno nacionalnim spomenikom kulture Bosne i Hercegovine. Rekognosciranje terena izveo je 1955. godine, tadašnji direktor Zemaljskog muzeja BiH u Sarajevu, prof. Marko Vego, kada je ustanovljeno da se radi o značajnom objektu s mozaicima i zidnim slikarstvom. Arheološka istraživanja, kojima je rukovodila Irma Čremošnik, trajala su na ovom lokalitetu od 1956. godine.

Pokretni arheološki materijal deponiran je u prostorijama Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine u Sarajevu.

Vila u Višićima pripadala je tipu velikih imanja (fundusa) koji su, ograđenih zidovima velikih dužina, imali u svom centru grupu luksuzno opremljenih zgrada u kojima su stanovali vlasnici. Oko njih bile su raspoređene i najpotrebnije prostorije domaćinstva i radionice, zajedno s poljoprivrednim i drugim zgradama koje su bile smještene podalje od grupe luksuznih zgrada. Od imanja u Višićima otkrivene su samo centralne zgrade s potrebnim domaćinskim prostorijama i zanatskim radionicama. Naselje je imalo centralno grijanje.

Istraživanja vile dala su uvid i u umjetničko stvaranje rimskog perioda, na osnovu očuvanih mozaika, zidnog slikarstva, keramike i rimskih lampica.

Na prostoru rimske vile nađeni su tragovi stanovanja i iz vremena nakon rušenja i napuštanja vile. Vila je porušena koncem IV. stoljeća, a na istom mjestu Slaveni su razvili svoje naselje sa grobljem. Brojni nalazi keramike i slavenskog nakita upućuju da je naselje s grobljem iz perioda do X stoljeća.

Ni po čemu se danas ne može  zaključiti da je na lokalitetu bila rimska vila. Rijetki mještani znaju da se ona tu nalazila i da su vršena arheološka istraživanja sredinom XX vijeka. Izgrađene su kuće, zasađeni voćnjaci, zemlja je izorana i ne mogu se primijetiti nikakvi nalazi (eventualno kockice mozaika i sl.)
## Reference 
V
Kategorija:Nacionalni spomenici u Čapljini
Kategorija:Rimske vile u Bosni i Hercegovini
V
Koške Poljane

**Koške Poljane** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Koške Poljane su imale 12 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Klenik (Litija)

[mini|280px|*Vaška situla*, ornamentirana bronzana posuda iz sredine 5. vijeka p.n.e, pronađena u Kleniku [1882. godine]]
**Klenik** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Klenik je imao 55 stanovnika.

## Poznate osobe
* Fran Celestin, slovenski pisac, kritičar i literarni historičar

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Previle (Kotor-Varoš)

**Previle** su naseljeno mjesto u općini Kotor-Varoš, Bosna i Hercegovina. Nisu registrirane kao naseljeno mjesto, nego su odabrane kao pogodno središte (na raskrsnici lokalnih puteva) administrativne jedinice koja je obuhvatala sela Boljanići, Hadrovci, Jakotina, Javorani, Ravne, Sokoline, Vagani, Varjače, Viševice, Vranić i pripadajuće zaseoke.

Uz prateću administrativnu infrastrukturu, Previle su imale i osnovnu školu. Do administrativne i upravne reforme 1955. godine Previle su imale status općine u Kotorvaroškom srezu. Nakon ukidanja općine, jedan dio sela je pripao općini Kneževo, a drugi općini Kotor-Varoš.

Prema Popisu stanovništva i stanova u FNRJ iz 1953. u selima općine Previle živjelo je ukupno 4.576 stanovnika, od čega   
*Srbi – 3.537,
*Hrvati – 696,
*Jugoslaveni neopredijeljeni – 341,
*Ostali – 1.

## Također pogledajte
*Kotor-Varoš
*Okrug Banja Luka

## Reference
Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Kotor-Varoš
Ljubež v Lazih

**Ljubež v Lazih** je naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Ljubež v Lazih je imao 11 stanovnika.

**Napomena**: *U 2018. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja **Ljubež v Lazih** i Nova Gora (općina Litija) te Cerovica (općina Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija).*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Leskovica

**Makedonija**:

* Leskovica (Štip), naselje u općini Štip

**Slovenija**:

* Leskovica (Gorenja vas–Poljane), naselje u općini Gorenja vas–Poljane, regija Gorenjska
* Leskovica pri Šmartnem, naselje u općini Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija

**Srbija**:

* Leskovica (Aleksandrovac), naselje u općini Aleksandrovac, Rasinski okrug
* Leskovica (Babušnica), naselje u općini Babušnica, Pirotski okrug
McLaren MCL32

**McLaren MCL32** je Formula 1 automobil dizajniran za McLaren-Honda Formula 1 Team za takmičenje u Formuli 1. 2017. godine. Vozili su ga 2005–06. svjetsko prvak vozač Fernando Alonso i Stoffel Vandoorne.

McLaren je svoj bolid predstavio preko svog sajta 24. februara 2017.

## Tehnički podaci 
### Šasija
**McLaren* karbonska vlakna
*Prednji ovjes: *Pushrod* sistem
*Stražnji ovjes: *Pullrod* sistem
*Felge i Gume: *Enkei* 13" (Pirelli *P Zero* - Pirelli *Cinturato*)
*Kočioni sistem: *Akebono* karbonski diskovi i kočnice jastučići sa zadnjim sistemom "brake-by-wire"
*Radio: *Kenwood*
*Elektronika: *McLaren Applied Technologies*
*Instrumentacija: *McLaren Applied Technologies*

### Power Unit
*Tip: Honda *RA617H*
*Težina: 145&nbsp;kg

#### Motor s unutrašnjim izgaranjem (ICE)
*Ukupna kubikaža: 1.6L
*Broj cilindara: 6
*Broj ventila: 24
*V Kut: 90°
*Maksimalna o/min motor: 15.000
*Maksimalna goriva protok: 100&nbsp;kg/h
*Gorivo: BP
*Maziva: Castrol EDGE

#### ERS (Energy Recovery System)
Integrirani hibridni ERS preko jedinice generatora motora, radilice u kombinaciji s električnim MGU-K, turbopunjač u kombinaciji s električnim MGU-H.
*Proizvođač: *Honda*
****MGU-K**:
***Maksimalna brzina: 50.000 obrtaja/min
***Maksimalna snaga: 120kW
***Maksimalni oporavak energije: 2 MJ po krugu.
***Maksimalna energetska raspodjela: 4 MJ po krugu.
****MGU-H**:
***Maksimalna brzina: 125.000 obrtaja/min
***Snaga: neograničeno
***Maksimalni oporavak energije: neograničeno
***Maksimalna raspodjela energije: neograničeno
****Skladištenje Energije (ES)**
***Litij-ionska baterija od 20&nbsp;kg regulacije težine.

#### Turbopunjač (TC)
#### Elektronske Kontrolne Kutije (CE)
### Mjenjač
*Proizvođač: *McLaren* (8-stepeni poluautomatski + hod unazad)
*Kvačilo: karbonskih frikcioni disk (lamela)

### Veličina
*Ukupna visina: 950&nbsp;mm
*Ukupna širina: 2.000&nbsp;mm
*Ukupna težina bolida : 728&nbsp;kg (sa vodom, mazivom i vozačem)

## Potpuni spisak rezultata u Formuli 1
(Legenda) (Utrke u **boldu** označavaju najbolju startnu poziciju, dok utrke u *italicu* označavaju najbrži krug utrke)

## Vanjski linkovi 
*Tehnički podaci 
*Statistika McLaren MCL32

Kategorija:Bolidi Formule 1 – sezona 2017.
Toro Rosso STR12

**Toro Rosso STR12** jest bolid Formule 1 koji su dizajnirali James Key, Paolo Tarabini, Mark Tatham i Brendan Gilhome. Koristila ga je ekipa Toro Rosso u sezoni 1. 2017. Vozili su ga Daniil Kvjat, Carlos Sainz Jr., Pierre Gasly i Brendon Hartley.

Predstavljen je 26. februara 2017. na stazi Catalunya.

## Tehnički podaci 
### Šasija 
**Scuderia Toro Rosso* karbonska vlakna
*Prednji ovjes: *Pushrod* sistem
*Stražnji ovjes: *Pullrod* sistem
*Felge i Gume: *Apptech* 13" (Pirelli *P Zero* - Pirelli *Cinturato*)
*Kočioni sistem: *Brembo* karbonski diskovi i kočnice jastučići sa zadnjim sistemom "brake-by-wire"
*Elektronika: FIA Standard ECU

### Motor 
*Tip: Renault Sport *R.E.17*
*Težina: 145&nbsp;kg
*Zapremina: 1,6L
*Broj cilindara: 6
*Broj ventila: 24
*V ugao: 90°
*Maksimalna o/min motor: 15.000
*Maksimalni protok goriva: 100&nbsp;kg/h
*Gorivo: Exxon Mobil
*Maziva i tečnosti: Exxon Mobil

#### ERS 
Integrirani hibridni ERS preko jedinice generatora motora, radilice u kombinaciji s električnim MGU-K, turbopunjač u kombinaciji s električnim MGU-H.
*Proizvođač: *Renault Sport*
****MGU-K**:
***Maksimalna brzina: 50.000 obrtaja/min
***Maksimalna snaga: 120 kW
***Maksimalni oporavak energije: 2 MJ po krugu
***Maksimalna energetska raspodjela: 4 MJ po krugu
****MGU-H**:
***Maksimalna brzina: 125.000 obrtaja/min
***Maksimalni oporavak energije: neograničeno
****Spremnik energije (ES)**
***Litij-ionska baterija od 20&nbsp;kg regulacije težine

#### Turbopunjač (TC)
#### Elektronska kontrolna jedinica (CE)
### Mjenjač
*Proizvođač: *Red Bull Technology* (osmostepeni poluautomatski + rikverc)

### Veličina
*Ukupna visina: 950&nbsp;mm
*Ukupna širina: 2.000&nbsp;mm
*Ukupna težina bolida : 728&nbsp;kg (s vodom, mazivom i vozačem)

## Spisak rezultata 
(Legenda) (Utrke u **boldu** označavaju najbolju startnu poziciju, dok utrke u *italicu* označavaju najbrži krug utrke)

## Vanjski linkovi 
* Tehnički podaci 
* Statistika bolida

Kategorija:Bolidi Formule 1 – sezona 2017.
Tetiva (geometrija)

**Tetiva** (*lat. chorda*) kružnice predstavlja duž čija oba kraja leže na toj kružnici. Generalnije, za tetivu se može reći da je ona bilo kakav linijski segment koji spaja dvije tačke na bilo kakvoj krivoj, kao što je na primjer elipsa. Tetiva koja prolazi kroz centar kružnice je u stvari prečnik te kružnice.

mini|227x227piksel|Crveni segment *BX* je **tetiva** (kao što je segment *AB* (prečnik kružnice).

## Tetiva kružnice 
U osnovne osobine tetive kružnice spada sljedeće:
# Tetive su ekvidistantne od centra kružnice samo ako su njihove dužine jednake.
# Tetiva koja prolazi kroz centar kružnice se naziva prečnik tog kruga, i on je u stvari najduža tetiva te kružnice.
# Ako se sekantne linije tetiva *AB* i *CD* sijeku u nekoj tački *P*, onda njihove dužine zadovoljavaju relaciju: AP*PB=CP*PD

Oblast koju tetiva "odsijeca" kod neke kružnice se naziva kružni segment.

## Tetiva elipse 
Središnje tačke neke dvije paralelne tetive unutar neke elipse su kolinearne.

## Tetive u trigonometriji 
lijevo|200x200piksel
Tetive su bile veoma korištene u početnim fazama razvoja trigonometrije. Prva poznata trigonometrijska tablica, napravljena od strane Hipparchusa, je sadržila vrijednisti funkcije tetive za svaki ugao u razmaku od 7.5 stepeni. U drugom vijeku nove ere, Ptolomej Aleksandrijski je napisao detaljniju tablicu vrijednosti funkcije tetive u svojoj knjizi o astronomiji, u kojoj su se nalazile vrijednosti za uglove između polovine stepena i 180 stepeni, uz koje je svaka naredna vrijednost ugla veća za jednu polovinu stepena.

Tetiva je geometrijski definisana kao što je prikazano na slici. Tetiva nekog ugla predstavlja dužinu tetive između dvije tačke na jediničnoj kružnici, koje su međusobno pomjerene za taj ugao. Funkcija tetive je povezana sa sinusnom funkcijom, postavljanjem vrijednosti koordinata jedne tačke na (1,0), i vrijednosti koordinata druge tačke na (), i zatim primjenom Pitagorine teoreme, za dobijanje dužine te tetive:

:  \mathrm{crd}\ \theta = \sqrt{(1-\cos \theta)^2+\sin^2 \theta} = \sqrt{2-2\cos \theta} =2 \sin \left(\frac{\theta }{2}\right). 
Zadnji korak u formuli koristi trigonometrijski identitet polovičnog ugla. Kao što je moderna trigonometrija većinom zasnovana na sinusu, tako je i drevna trigonometrija bila zasnovana na funkciji tetive. Postoji mogućnost da je Hipparchus napisao dvanaest knjiga o tetivama, koje su izgubljene, zbog čega se vjeruje da je mnogo toga bilo poznato o njima. Funkcija tetive zadovoljava mnoge identitete, koji su analogni najpoznatijim modernim identitetima:

Osim toga moguće je definisati i inverznu funkciju tetive kao:

: \operatorname{acrd}(y) = 2\arcsin\left(\frac{y}{2}\right)\,

## Također pogledajte 
* Trigonometrija
* Trigonometrijska kružnica
* Sinus
* Kosinus
* Tangens
* Kotangens
* Pitagorina teorema
* Exsekans i exkosekans
* Versinus i haversinus

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* History of Trigonometry Outline
* Trigonometric functions 
* Chord (of a circle)

Kategorija:Trigonometrija
Crkva Preobraženja Hristovog u Klepcima

**Crkva Preobraženja Hristovog u Klepcima**,  u općini Čapljina,  Bosna i Hercegovina, crkva je Srpske pravoslavne crkve, i pripada Eparhiji zahumsko-hercegovačkoj i primorskoj. Crkva je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine, zajedno sa zgradom škole i grobljem.

## Historija 
Potječe iz  16. stoljeća i jedna je od zadužbina srednjevjekovne porodice Hrabreni-Miloradovići u Humu.

Obnovljena je 1857. godine.  U crkvenoj zgradi, situiranoj sjeverno od objekta crkve, 1857. godine počela je sa radom prva srpska škola u ovom kraju. Godine 1919. je dozidan kat na ovom objektu, a 1930. godine u ovom objektu počinje sa radom narodna osnovna škola.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata, 1942. godine, spaljeni su ikonostas, freske, ikone, bogoslužbeni predmeti, crkvene i matične knjige i arhiv, a crkva bila je razorena. Tokom 1947. godine, crkva obnovljena je. Objekti crkve i škole su 1992. godine potpuno srušeni.
 
Ponovo obnovljena je 2015. godine.. U okviru obnove hrama, obavljena su arheološka istraživanja. Pokazalo se da je obnovljena crkva iz 1875, godine izgrađena na temeljima srednjevjekovnog i ranokršćanskog hrama. Došlo se do keramike čak iz III vijeka. Otkriveni su srednjevjekovni grobovi sa materijalom koji potiče iz VIII i XIV vijeka. U crkvenom dvorištu nalazi se groblje u kojem se nalazi i nekoliko stećaka, uglavnom u formi ploča, od kojih su neki ukrašeni štitovima i rozetama.

## Opis 
Crkva Preobraženja Hristovog u Klepcima je jednobrodna građevina, zidana od tesanog kamena, sa izduženom pravokutnom osnovom unutrašnjih svijetlih dimenzija  3,70 x 8,26 m.

## Literatura 
Ljiljana Ševo, Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1978. godine, Biblioteka Baština, Banja Luka, 2002.
## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Čapljini
Kategorija:Crkve u Čapljini
K
Kategorija:Eparhija zahumsko-hercegovačka i primorska
Hipernova

**Hipernova** je astronomski fenomen koji je srodan supernovi, s tim da je ekplozija zvijezde znatno intenzivnija. Da bi se dogodila eksplozija hipernove potrebna je masa jezgra veća od 3 Sunčeve mase.
## Evolucija
Teške zvijezde poput Wolf-Rayetovih imaju veoma kratak životni vijek. Masa prouzrokuje jaku gravitaciju koja komprimira plazmu čime nastaje visoka temperatura. Termonuklerna reakcija je relativno brza, nukleosinteza dostiže do teških elemenata poput željeza (Fe). Zbog jake mase jezgra hidrostatična ravnoteža je poremećena i gravitacija je jača od pritiska gasa i zračenja.
### Kolaps teških zvijezda
Kao posljedica jake mase jezgra zvijezda doživljava kolaps. Da bi se dogodila eksplozija hipernove potrebna je masa jezgra veća od 3 Sunčeve. Ajnaštajnova teorija relativnosti smatra da nijedna snaga ne može odoljeti gravitaciji, prema tome teške zvjijezde evoluiraju u crne rupe. Kolaps zvijezde je brz da prvobitna reakcija ljuske izostaje. Aktiviranje crne rupe privlači materiju iz okoline koja stvara akrecioni odnosno tzv. standardni disk. Procesi koji se odvijau u disku mogu se opisati magneto-hidrodinamikom. Disk rotira uvlačeći sve više i više materije.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Zvjezdana evolucija
Kategorija:Zvjezdane pojave
Apotema

desno|mini|Apotema heksagona

**Apotema** nekog poligona je linijski segment, koji spaja centar poligona sa centrom neke od njegovih stranica. Ekvivalentno prethodnom, za apotemu se može reći da ona predstavlja liniju čija se početna tačka nalazi u centru poligona, i koja je normalna na jednu od njegovih stranica. Riječ "apotema" se takođe može odnositi i na dužinu tog linijskog segmenta. Regularni poligoni su jedini tip poligona koji mogu da imaju apoteme. Zbog ovoga, sve apoteme u nekom poligonu će biti kongruentne.

Za regularnu piramidu, koja je u stvari piramida čija je baza regularan poligon, apotema je bočna visina nekog poligona u omotaču, to jeste, najkraća udaljenost od vrha piramide do baze, prelazeći preko datog poligona u omotaču. Kod zarubljene regularne piramide (koja predstavlja još jedan tip pramide, kod koje je vrh uklonjen nekom ravni koja je paralelna njenoj bazi), apotema je visina nekog trapeza u omotaču.

Za jednakostranični trougao, apotema je ekvivalentna linijskom segmentu koji spaja središte stranice sa centrom trougla.

## Osobine apotema 
Apotema *a* može biti iskorištena kako bi se našla površina bilo kakvog n-straničnog poligona, koji imaju neku dužinu *s,* preko sljedeće formule, koja govori da je površina takvog poligona jednaka dužini apoteme, koja je pomnožena sa polovinom obima ns (rečeno je da ima n stranica neke dužine s) gdje se *ns* može zamijeniti sa *p*.
: A = \frac{nsa}{2} = \frac{pa}{2}. 
Ova formula može biti dobijena dijeljenjem n-straničnog poligona tako da se dobije n kongruentnih jednakokrakih trouglova, iz čega se može zaključiti da  je apotema visina svakog takvog trougla i da je površina takvog trougla jednaka polovini dužine njegove osnovice, pomnoženo sa njegovom visinom.

Apotema regularnog poligona će uvijek biti poluprečnik njegove upisane kružnice. Takođe, ona predstavlja i najmanju udaljenost od bilo koje njegove stranice i njegovog centra.

Ova osobina se može iskoristiti kako bi se lahko dobila formula za površinu kruga, zbog toga što ako se broj stranica nekog poligona približava beskonačnosti,onda se površina takvog poligona sve više približava površini upisanog kruga, poluprečnika *r* = *a*.

: A = \frac{pa}{2} = \frac{(2\pi r)r}{2} = \pi r^2

## Nalaženje apoteme 
Apotema regularnog poligona se može dobiti na više načina.

Apotema *a* nekog regularnog *n*-straničnog poligona, dužine stranice *s*, ili poluprečnikom upisane kružnice *R*, se može naći preko formule:

: a = \frac{s}{2\tan\left(\frac{\pi}{n}\right)} = R\cos\left(\frac{\pi}{n}\right).

Apotema se može naći i preko sljedeće formule:

: a = \frac{s}{2}\tan\!\left(\frac{\pi(n - 2)}{2n}\right).

Ove formule se i mogu koristiti i za slučaj da su poznati samo parametar *p* i broj stranica *n* zbog toga što je dužina stranice *s* jednaka s = \frac{p}{n}.

## Također pogledajte 
* Trougao
* Piramida
* Poligon
* Tetiva

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Apothem of a regular polygon
* Apothem of pyramid or truncated pyramid 
* 

Kategorija:Mnogouglovi
Goba

* **Goba**, slovenski: Gljiva

**Slovenija**:

* Mala Goba, naselje u općini Litija, regija Zasavska
* Velika Goba, naselje u općini Litija, regija Zasavska
Kostrevnica (čvor)

**Slovenija**:

* Kostrevnica, naselje u općini Zagorje ob Savi, regija Zasavska
* Mala Kostrevnica, naselje u općini Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija
* Velika Kostrevnica, naselje u općini Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija
Mala sela (Litija)

**Mala sela** su naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila su se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Mala sela su imala 33 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1955. iskazivano pod imenom **Sela**. U 1995. smanjeno za dio naselja koji je proglašen za novo samostalno naselje Tolsti Vrh.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Tolsti Vrh (Litija)

**Tolsti Vrh** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Litija. Kao samostalno naseljeno mjesto, Tolsti Vrh postoji od 1995. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela iz naselja Mala sela.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Tolsti Vrh je imao 23 stanovnika.

**Napomena**: *U 1995. nastalo izdvajanjem dijela iz naselja Mala sela.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Mala Štanga

**Mala Štanga** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Mala Štanga je imala 33 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Haas VF-17

**Haas VF-17** je bolid Formula 1 dizajniran od strane Dallara za Haas F1 Team za takmičenje u Formuli 1. 2017. godine. Vozili su ga Romain Grosjean i Kevin Magnussen.

Haas F1 Team je svoj bolid predstavio 26. februara 2017. na Barcelona-Catalunya stazi.

## Tehnički podaci 
### Šasija
**Dallara* karbonska vlakna
*Prednji ovjes: *Pushrod* sistem
*Stražnji ovjes: *Pullrod* sistem
*Amortizeri: *Sachs*
*Gume : *OZ Racing* 13" (Pirelli *P Zero* - Pirelli *Cinturato*)
*Kočioni sistem: karbonski diskovi i kočnice jastučići sa zadnjim sistemom "brake-by-wire"
*Elektronika: FIA Standard ECU

### Power Unit
*Tip: Ferrari *062*
*Težina: 145&nbsp;kg

#### Motor s unutrašnjim izgaranjem (ICE)
*Zapremina: 1.600&nbsp;cm3
*Broj cilindara: 6
*Broj ventila: 24
*V Kut: 90°
*Max RPM motor: 15.000
*Max goriva protok: 100&nbsp;kg/h
*Gorivo: Shell V-Power

#### ERS (Energy Recovery System)
Integrirani hibridni ERS preko jedinice generatora motora, radilice u kombinaciji s električnim MGU-K, turbopunjač u kombinaciji s električnim MGU-H.
*Proizvođač: *Ferrari*
****MGU-K**:
***Maksimalna brzina: 50.000 obrtaja/min
***Maksimalna snaga: 120kW
***Maksimalni oporavak energije: 2 MJ po krugu.
***Maksimalna energetska raspodjela: 4 MJ po krugu.
****MGU-H**:
***Maksimalna brzina: 125.000 obrtaja/min
***Snaga: neograničeno
***Maksimalni oporavak energije: neograničeno
***Maksimalna raspodjela energije: neograničeno
****Skladištenje Energije (ES)**
***Litij-ionska baterija od 20&nbsp;kg regulacije težine.

#### Turbopunjač (TC)
#### Elektronske Kontrolne Kutije (CE)
### Mjenjač
*Proizvođač: *Ferrari* (8-stepeni + hod unazad)
*Kvačilo: *AP Racing* karbonskih frikcioni disk (lamela)

### Veličina
*Ukupna visina: 950&nbsp;mm
*Ukupna širina: 2.000&nbsp;mm
*Ukupna težina bolida : 728&nbsp;kg (sa vodom, mazivom i vozačem)

## Potpuni spisak rezultata u Formuli 1
(Legenda) (Utrke u **boldu** označavaju najbolju startnu poziciju, dok utrke u *italicu* označavaju najbrži krug utrke)

## Vanjski linkovi 
*Tehnički podaci automobila
*Statistika Haas VF-17

Kategorija:Bolidi Formule 1 – sezona 2017.
Spisak igrača Arsenala FC

* Ovaj spisak je pored prvo od datuma debija, pa onda ako je potrebni i abecednim redom.
* Statistika je tačna do dana odigranih utakmica 16. maja 2017. .

Kategorija:Nogometaši Arsenala
Margareta od Clermont-en-Beauvaisisa

**Margareta** (fra. *Marguerite*; 1104/05 – nakon 1145) bila je francuska plemkinja iz porodice Clermont; grofica Flandrije i Saint-Pola.
## Život 
Gospa Margareta je rođena oko 1104, u plemićkoj porodici Clermont. Njen otac je bio grof Renaud II od Clermonta, sin lorda Huga I; majka joj je bila grofica Adelajda od Vermandoisa, kći grofa Herberta IV od Vermandoisa, Renaudova prva supruga.

Margaretin prvi muž je bio grof Karlo I Flandrijski, sin kralja Danske Knuta IV; par je bio bez djece. Kasnije, oko 1128, Margareta se preudala za grofa Huga II od Saint-Pola; njihova kći je bila Beatris (*Béatrix*). Treći muž Margarete bio je Balduin od Encrea. Margareta mu je rodila sina, lorda Gauthiera od Heillyja.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Francusko plemstvo
Kategorija:Grofice Flandrije
Ekssekans i ekskosekans

**Exsekans** (**exsec**, **exs**) i **exkosekans** (**excosec**, **excsc**, **exc**) su trigonometrijske funkcije definisane slično kao i funkcije sekansa i kosekansa. One su bile veoma važne u oblastima nauke koje su obuhvatale razna mjerenja, razne oblasti inženjerstva, astronomije i u sfernoj trigonometriji. Jedna od osobina zbog koje su bile važne u primjeni u tim oblastima je zbog toga što su mogle da pomognu u postizanju određene tačnosti. U današnje vrijeme se više toliko ni ne koriste osim kada je potrebno da se pojednostave neki proračuni.
[mini|270x270piksel|[Krug|Jedinična kružnica sa trigonometrijskim funkcijama.]]

## Exsekans 
mini|320x320piksel|Trigonometrijske funkcije, uključujući i exsekans, mogu biti kontruisane unutar jedinične kružnice koja ima centar u *O*.  Na ovoj slici exsekans predstavlja dio sekansne linije definisan kao odsječak *DE*.

**Exsekans**, poznat kao i **spoljnji sekans**,), je trigonometrijska funkcija definisana preko trigonometrijske funkcije sekans (sec(*θ*)), kao:

Ova funkcija je dobila svoje ime iz grafičke konstrukcije trigonometrijskih funkcija na jediničnoj kružnici. sec(*θ*) u stvari predstavlja sekansnu liniju *OE*, dok je exsekans dio ove linije, označen kao *DE*. Na slici se vidi da ovaj dio sekansne linije leži izvan jedinične kružnice, pa se zbog toga za naziv ove trigonometrijske funkcije izabrao naziv exsekans (*ex* na Latinskom jeziku znači *izvan*).

## Exkosekans 
mini|231x231piksel|Graf exsekansa (plavo) i exkosekansa (zeleno)
Također, osim exsekansa, postoji i još jedna slična funkcija, koja se naziva **excosekans** također, poznat i kao **spoljnji kosekans**,

## Korištenje 
Iako je nekada bila veoma važna u oblastima nauke koje su obuhvatale razna mjerenja, razne oblasti inženjerstva, astronomije i u sfernoj trigonometriji, eksekansna funkcija se u današnje vrijeme veoma slabo koristi.

## Matematičke osobine 
### Izvodi 
: \frac{\mathrm{d}}{\mathrm{d}\theta}\operatorname{exsec}(\theta) = \tan(\theta)\sec(\theta) = \frac{\sin(\theta)}{(\cos (\theta))^2} (za *y*&nbsp;≤&nbsp;−2 ili *y*&nbsp;≥&nbsp;0)

: \operatorname{arcexcsc}(y) = \arccsc(y+1) = \arcsin\left(\frac{1}{y+1}\right)\,

### Veza sa tangensom 
Exsekansna funkcija je povezana za tangensnom funkcijom preko sljedeće relacije:

: \operatorname{exsec}(\theta) = \tan(\theta) \tan\left(\frac{\theta}{2}\right).

Funkcije exsekansa i exkosekansa su također definirane i u kompleksnoj ravni.

## Također pogledajte 
* Trigonometrija
* Trigonometrijska funkcija
* Versinus i haversinus
* Tetiva
* Eksponencijalne funkcije
* Logaritamske funkcije

## Reference 
Kategorija:Trigonometrijske funkcije
Pečice (Litija)

mini|280px|Pečice, seoske kuće
**Pečice** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Pečice su imale 26 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Pečice, Litija - hiša št. 3 - 2013-10.jpg|stara seoska kuća
Datoteka:Pečice, Litija - enojni kozolec - 2013-10.jpg|seoski detalj
Datoteka:Pečice, Litija - tihožitje z jablano.jpg|krajolik

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Preska

**Slovenija**:

* Preska (Sevnica), naselje u općini Sevnica, regija Posavska
* Preska (Sodražica), naselje u općini Sodražica, regija Jugoistočna Slovenija
* Preska nad Kostrevnico, naselje u općini Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija
* Preska pri Dobrniču, naselje u općini Trebnje, regija Jugoistočna Slovenija
* Velika Preska, naselje u općini Litija, regija Zasavska
Centralna banka Portugala

**Centralna banka Portugala** (pt. *Baco de Portugal*) je glavna bankarska institucija u Portugalu koja je osnovana 19. novembra 1864. Članica je sistema Evropskih banaka.

## Historija
Kraljevskim dekretom zvanično se, nakon spajanja Banco de Lisboa i Companhia de Confiança Nacional, osniva 19. novembra 1864. Njena prvenstvena zadaća je bila, u obliku investicijskog društva, javno finansiranje. 1887. banka dodjeljuje drugim bankama pravo na upotrebu novčanica. 9. jula 1891. centralna banka postaje ovlaštena za kopno kao i za ostrva (Azure i Madeiru). Od samog početka je radila kao društvo ograničene odgovornosti te je do 1974., kada je sprovedena nacionalizacija, bila u privatnom vlasništvu. Prva decenija njenog rada je sprovedena pod teškom uslovima. Do 1891. bio je na snazi zlatni standard, gdje je bilo izazovna konvertibilnost papirnog u kovani novac.

### Period dva svjetska rata
U junu 1931. se uvode značajne izmjene. Centralna banka je ovisnija o državi uz zahtjev da se zamrznu kamate i tečaj valute. Time je uvedena efikasna monetarna kontrola. Za vrijeme Drugog svjetskog rata uvedena su ograničenja, uz zahtjevan sistem nadzora, finansijskih transakcija s inostranstvom.

### Nakon rata
Krajem 50-tih se uvode regulative aktivnosti s komercijalnim i drugim finansijskim institucijama. U periodu 1957.-1960. zakonom se uvodi sistem minimalnih rezervi, uz mogućnost veće intervencije kod kredita i kamatnih stopa. U septembru 1974. banka prelazi u državno vlasništvo (nacionalizacija). Krajem 1970-tih će biti olakšan i tok novca. 15. septembra 1975. banka dobila superviziju (nadzor) nad valutom.
Od (1995. obavljaju se pripreme za pristup Evropskoj monetarnoj uniji (EMU) a u januaru 1998. počinje integracija u Evropski sistem centralnih banaka. 1. januara 1999 Portugal pristupa, kao 11-ta članica, Evropskoj monetarnoj uniji.

## Guverneri
* António Augusto Pereira de Miranda, (1887.-1891).
* Pedro Augusto de Carvalho (1891.-1894.)
* Júlio Marques de Vilhena (1895.-1928.)
* José Adolfo de Mello e Sousa, (1907.-1910.)
* Inocêncio Camacho Rodrigues, (1911.-1936).
* Rafael da Silva Neves Duque, (1957.-1963.)
* António Manuel Pinto Barbosa, (1966.-1974.)
* Manuel Jacinto Nunes, (1974.-1975.)
* José da Silva Lopes, (1975.-1980.)
* Manuel Jacinto Nunes, (1980.-1985.)
* Vítor Manuel Ribeiro Constâncio, (1985.-1986)
* Luís Miguel Couceiro Pizarro Beleza, (1987.-1990.)
* António José Fernandes de Sousa, (1994.-2000.) 
## Reference
## Vanjski linkovi
*Zvanična stranica

Kategorija:Centralne banke
Ivor Broadis

**Ivan Arthur "Ivor" Broadis** bio je engleski profesionalni nogometaš i trener. Nastupao je za Carlisle United, Sunderland, Manchester City, Newcastle United, Queen of the South i nogometnu reprezentaciju Engleske.

## Karijera
Rođen je u Londonu. Tokom Drugog svjetskog rata bio je u zračnim snagama Velike Britanije. Nakon rata počinje nogometnu karijeru. Prvobitno je nastupao za Carlisle United. U 91 ligaškoj utakmici je postigao 52 gola. Potom prelazi u Sunderland, da bi 1951. godine potpisao za Manchester City.

Za nogometnu reprezentaciju Engleske je igrao od 1951. do 1954. godine. Zabilježio je 14 nastupa, te postigao osam pogodaka. Bio je član reprezentacije na svjetskom prvenstvu 1954. godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Ivor Broadis na transfermarkt.com

Kategorija:Rođeni 1922.
Kategorija:Umrli 2019.
Kategorija:Engleski nogometaši
Kategorija:Nogometaši Carlisle Uniteda
Kategorija:Nogometaši Sunderlanda AFC
Kategorija:Nogometaši Manchester Cityja
Kategorija:Nogometaši Newcastle Uniteda
Kategorija:Nogometaši Queen of the Southa
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 1954.
Kategorija:Biografije, Welling
Razbore–K. o. Ježni Vrh

**Razbore–Katastrska občina Ježni Vrh** () su naseljeno mjesto u sastavu općine Šmartno pri Litiji, regija Srednja Slovenija, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Razbore–Katastrska občina Ježni Vrh su imale 27 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u regiji Srednja Slovenija
Turbe Šejh-Gaibije

**Turbe Šejh-Gaibije ** predstavlja objekat memorijalne arhitekture Bosne i Hercegovine i nalazi se u općini Gradiška. Proglašeno je, zajedno sa haremom za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Historija 
Jedna od najistaknutijih ličnosti iz historije Gradiške je šejg Gaibija ili Gaib-efendija. Živio je u drugoj polovini 17. stoljeća i pripadao je derviškom redu ″Dživletlija″.

Najstariji zapis o Gaibiji nalazi se u knjizi «Liber memorabilium parochiae Vetero Gradiscanae» (Spomenica Župe Stara Gradiška) u župnom dvoru u Staroj Gradišci. Knjiga je pisana rukom, početkom 18. stoljeća. Slavonci su ga smatrali velikim prorokom i iscjeljiteljem, jer se na jednom mjestu spominje da je ljude liječio od kuge.

Gaibija bio je veoma obrazovan, i u svoje vrijeme, među ostalim šejhovima uživao je veliki ugled, dok orijentalista Fehim Nametak piše da je šejh Gaibija bio i zagonetna ličnost.

Kada je izbio austrijsko-turski rat 1683. godine, Gaibija je, prema zapisima, prorekao velikom veziru Kara Mustafa-paši neuspjeh kod Beča, što se i dogodilo. Kada se osmanlijska vojska povlačila preko Save, Gaibiju je ubio jedan vojnik, pošto je ovaj odbio da se sa njima povuče. Austrijski kapetan Makar, koji je bio upoznat sa Gaibijinim  svetim znanjima, naredio je da ga sahrane blizu tvrđave uz rijeku Savu gdje je i ubijen. Kasnije mu je na tom mjestu podignuto turbe. Pretpostavlja se da je rodom iz Livna i da je živio u Banjoj Luci, Carigradu, Kupresu, i Gradišci.

Gaibijino turbe jedno je od rijetkih bošnjačkih i islamskih spomenika koji nije srušen u minulom ratu.

## Opis 
Gaibijino turbe sada nalazi se u haremu Tekije, gdje je preneseno 1954. godine iz Stare Gradiške. Prilikom prenošenja turbeta nije napravljena vjerna rekonstrukcija starog turbeta. Prema tadašnjim zapisima staro turbe je bilo nešto većih dimenzija i bilo je solidnije građeno. Gaibijin mezar  prikriven je zelenom čohom sa ispisanim ajetima iz Kur'ana. Podignuta su dva nišana, a onaj veći iznad glave ima isklesanu čalmu sa sabljom. Postoji nekoliko čiraka ( svijećnjaka). Jedan zapis spominje ″veliko kandilo″ koje je gorjelo petkom i za vrijeme mjeseca ramazana.

Turbe je u osnovi dimenzija 3,76 x 3,66 m, visina zidova do vijenca krova je 2,85 m, a visina krova je 0,80 m. Krov je četvorovodni sa drvenom krovnom konstrukcijom, a prekriven je zelenim limom sa alemom na vrhu. Prozori su polukružno zasvedeni, a ulazna vrata su od masivnog drveta.  Fasada je malterisana i obojena bijelom bojom.

## Literatura 
* Fejzulah Hadžibajrić, Risala šejha Mustafe Gaibije, Anali  Gazi-Husrefbegove biblioteke, knjiga VI, Sarajevo 
* Tafro, Naše starine br. II, Sarajevo, 1954.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Turbe u Gradiški

Kategorija:Turbeta u Gradišci
Kategorija:Nacionalni spomenici u Gradišci
Sava (Litija)

mini|280px|Sava, rimokatolička crkva "Sv. Miklavž"
**Sava** () je naseljeno mjesto u sastavu općine Litija, regija Zasavska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Litija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Sava je imala 260 stanovnika.

## Galerija 

Datoteka:Sava Litija Slovenia 1.jpg|ulaz u naselje
Datoteka:Sava Litija Slovenia 2.jpg|kapelica
Datoteka:Sava.jpg|seoske kuće
Datoteka:Sava Litija Slovenia 3.jpg|krajolik
Datoteka:Most Sava 1.JPG|drveni most na rijeci Savi
Datoteka:SavaZelezniskaPostaja.JPG|željeznička stanica
Datoteka:Sava Litija Slovenia - Sava.jpg|pogled na rijeku Savu

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Zasavskoj regiji
Sava (čvor)

* Sava, međunarodna rijeka u srednjoj i jugoistočnoj Evropi, desna pritoka Dunava, duga 947&nbsp;km
* Sava ili Savo, muško i žensko ime, kao i nadimak
* Sveti Sava, hrišćanski svetitelj

**Slovenija**:

* Sava Bohinjka, rijeka koja sa Savom Dolinkom tvori rijeku Savu, duga 33&nbsp;km
* Sava Dolinka, rijeka koja sa Savom Bohinjkom tvori rijeku Savu, duga 47&nbsp;km
* Sava (Litija), naselje u općini Litija, regija Zasavska