Korijen (biljka)

[thumb|desno|200px|Glavni i pomoćni korijeni [pamuka.]]
thumb|200px|Razgranati korijen drveta.
[thumb|200px|Poprečni presjek korijena [ječam|ječma (Hordeum vulgare).]]
thumb|200px|Korijenova kapa: uzdužni presjek.
thumb|200px|Vazdušno korijenje.

**Korijen** je vegetativni biljni organ koji se nalazi nasuprot izdanku. Njegova pojava tokom evolucije je posljedica prelaska na život na kopnu, odnosno potrebe upijanja vode s hranljivim tvarima iz tla. Potreban je i za učvršćivanje biljaka za podlogu, a kod nekih ima i ulogu spremišta određenih supstanci.
 
## Opis 
Korijen u tlo prodire u različite dubine i širine jer pored glavnog obrazuje i bočne, koje se i same razgranavaju, čineći sveukupno – **korijenov sistem**. 
Kod dikotiledona su dobro razvijeni glavni i bočni korijeni, a kod monokotiledona izrasta i **adventivno korijenje** jer glavni korijen rano odumre. Utvrđeno je da kod nekih biljaka korijen može doseći dubinu čak i do 30 m. Ukupna dužina korijenovog sistema jedinki je ponekad iznenađujuće velika. Tako je preračunato da kod jedne individue pšenice iznosi oko 80 m. Kod nekih biljaka, korijen ima i veliku zapreminu, ako je vretenast (mrkva) ili gomoljast (repa).

## Funkcijske zone 
Na glavnom korijenu se i morfološko-anatomski razlikuju dijelovi sa različitim, usaglašenim funkcijama. Razlikuje se više dijelova (zona):
***zona korijenove kape** 
* **zona rasta**
* **zona izduživanja** 
* **zona apsorpcije** 
* **zona provodnje**.
Na samom vrhu mladog korijena je **korijenova kapa**, koja mu štiti tjemeni dio koji je građen od tvornog tkiva. Iznad nje slijedi **zona rasta** ili izduživanja. Na nju se nastavlja **zona korijenovih dlačica** ili **apsorpcijska zona**. Veliki broj dlačica koje izbijaju iz rizoderme ostvaruje veliku dodirnu površinu sa tlom, što mu omogućava glavnu funkciju: upijanje vode u kojoj su rastvorene hranljive materije. Zna se da ih na 1&nbsp;mm2 ima prosječno oko 425.

## Anatomija 
Korijen ima **glavnu** i **pomoćnu** građu. Tkiva su mu raspoređena u koncentričnim krugovima. Na površini je **rizoderma** (grč. ῥίζωμα - *rhízōma* = korijen + δέρμα - *derma* = koža). U zoni provođenja, ona odumire i zamjenjuje je **egzoderma**. Najveću masu korijena čini **parenhimsko tkivo** ili **parenhim** glavne kore, od kojeg prema površini slijedi rizoderma, a prema unutrašnjosti – jednoslojna **endoderma**, koja obavija **centralni cilindar**. Veoma značajan sloj ćelija se nalazi u **periciklu**, koji se nalazi neposredno uz endodermu. Iz njegovih ćelija se razvija bočno korijenje i **pomoćno kožno tkivo**.

Provodni sudovi se nalaze unutar središnjeg cilindra. U glavnoj građi, ksilem i floem se nalaze jedan uz drugog – u smjeru radijusa pa se takvi sudovi zovu **radijalni**.
Porast debljine korijena, kao i kod stabljike, ostvaruje se dijeljenjem ćelija **kambija**. Prema površini se proizvodi floem, a prema unutra – ksilem, što znači da je raspored ovih tkiva isti kao i u stabljici. Ove promjene su praćene pojavom **pomoćnog kožnog tkiva** – periderme (pluto), koja omogućuje vanjsku zaštitu korijena.

## Oblici 
Korijen može imati različite oblike, kao što su: (1) končast, (2) vretenast, (3) repast, (4) žiličast(5) razgranat

Pravi korijenski sistem sastoji se od **primarnog korijena** i **sekundarnih korijena** (ili bočni korijeni).
* difuzni korijenski sistem: primarni korijen nije dominantan; čitav korijenov sistem je vlaknast i grana se u svim smjerovima. Najčešći u monokotiledona. Glavna funkcija vlaknastog korijena je učvršćivanje biljke za podlogu.

### Specijalizirani
[thumb|Štakasti korijen [kukuruza]]
thumb|Roots forming above ground on a cutting of an *Odontonema* ("Firespike")
[thumb|Vazdušni korijeni [mangrova]]
thumb|Rastući vrh finog korijena
thumb|Vazdušni korijen
[thumb|Štaksti (podbočni) korijeni *[Socratea exorrhiza*]]
thumb|Vidljivi korijeni

Korijeni ili dijelovi korijena mnogih biljnih vrsta postali su specijalizirani za prilagođavanje drugim potrebama, osim dvije primarne funkcije.
***Adventivni korijeni** nastaju izvan sekvence formiranje uobičajenog primarnog korijena, a umjesto toga potiču iz stabljike, grana, lišća ili starog drvenog korijena. Najčešće se javljaju u monokotiledona i paprati, ali i u mnogim dikotiledonama, kao što su  djetelina (rod *Trifolium*), bršljan (*Hedera* ), jagoda (*Fragaria*) i vrba (*Salix*). Većina vazdušnih korijena i štakastih korijena (za bolji oslonac biljke) je adventivna. Kod nekih četinjara adventistivni korijeni mogu tvoriti najveći dio korijenskog sistema.
***Aerirajući korijeni** (ili **koljenasti korijeni** ili **koljena** ili **pneumatofore**): korijenje se uzdiže nad tlom, posebno iznad vode, kao što je to slučaj kod nekih rodova mangrova (*Avicennia, *Sonneratia*). U nekim biljkama poput „Avicennia“ uspravni korijeni imaju veliki broj pora za disanje radi razmjene plinova.
* **Vazdušne korijeni**: korijenje u potpunosti iznad zemlje, kao što je bršljan (*Hedera*) ili  epifitski kod orhideja. Mnogi zračni korijeni koriste se za primanje vode i hranjivih tvari direktno iz zraka - iz magle, rose ili vlage u zraku. Neki se oslanjaju na listove sisteme da prikupe kišu ili vlagu, pa čak i da je skladište u posebnim kesama ili džepovima. Drugo zračno korijena, poput onih kod mangrove, koriste se za prozračivanje, a ne za apsorpciju vode. Ostali zračni korijeni uglavnom se koriste kao struktura, funkcionirajući kao korijenski podupirači, kao kod kukuruza ili korijenu za sidrenje ili kao deblo u kod jedne smokve. U nekim epifitima - biljkama koje žive iznad površine na drugim biljkama, vazdušni korijeni služe za dosezanje do izvora vode ili za dosezanje površine, a zatim djeluju kao pravilni površinski korijeni.
***Strehasti korijeni/arborealni korijeni**: oblici kada grane drveća podržavaju prostirk od epifita i detritusa, koji u krošnjama drže vodu i hranjive tvari. Grane stabala daju korjenaste nadstrešnice za ou prostirku, što će vjerovatno iskoristiti za uzimanje raspoloživih hranjivih tvari i vlage.
***Kontraktilni korijeni**: ovakvee su lukovice ili kormusi monokotiledona, kao što su hijacint i ljiljani, a  i neki glavni korijeni, kao što je kod maslačaka, dublje u tlu putem  radijalnog i uzdužnog širenja. Imaju naboranu površinu.
***Grubi korijeni**: korijenje koje je prošlo sekundarno debljanje i ima drvenu strukturu. Ovo korijenje ima određenu sposobnost da apsorbiraju vodu i hranjive tvari, ali njihova je glavna funkcija transport i pružanje strukture za povezivanje manjeg promjera, finih korijena s ostatkom biljke.
***Dimorfni korjenov sistem**: korijeni s dva različita oblika za dvije odvojene funkcije.
***Fini korjenovi**: obično primarni korijeni promjera <2&nbsp;mm,  koji imaju funkciju unosa vode i hranjivih sastojaka. Često su jako razgranati i podržavaju mikorize. Ovi korijeni mogu biti kratkotrajni, ali ih biljka zamjenjuje u tekućem procesu prometa "korjenova".
***Haustorijski korijeni**: korijenje parazitskih biljaka koje mogu apsorbirati vodu i hranjive tvari iz druge biljke, poput imele (*Viscum album*) i viline kosice.
* **Propagacijski korijeni**: korijenje koje formira adventivnee pupoljke koji se razvijaju u nadzemne izdanke, nazvane dojilje, koji formiraju nove biljke, kao kod  kanadskog čička, trešnje i mnogih drugih.
***Proteoidni korijeni** ili grozdasti korijeni: guste nakupine korijenja ograničenog rasta koji se razvijaju u uvjetima niskih koncentracija fosfata ili gvožđa u *Proteaceae* i nekim biljkama iz sljedećih porodica: *Betulaceae*, *Casuarinaceae*, *Elaeagnaceae*, *Moraceae*, *Fabaceae* i *Myricaceae''.
* **Štakasti korijeni**: ovo su adventivnii potporni korijeni, uobičajeni među mangrovama, a ima ih i kukuruz. Rastu bočno, granajući se u tlu.
***Skladišni korijeni**: ovi su se modificirali za skladištenje vode ili hrane, naprimjer mrkva i  cvekla. Uključuju i neke glavne i gomoljaste korijene.
***Strukturni korijeni**: krupni korijeni koji su prošli značajno sekundarno debljanje i pružaju mehaničku podršku drvenastim biljkama i drveću.
***Površinski korijeni**: oni se šire blizu površine tla, iskorištavajući vodu i lahko dostupne hranjive sastojke. Tamo gdje su, u površinskim slojevima tla, uvjeti blizu optimalnih, podstiče  se rast površinskih korijena i oni obično postaju dominantni.
***Gomoljasti korijeni**: mesnati i prošireni bočni korijeni za skladištenje hrane ili vode, npr. slatki i obični krompir. Vrsta korijena za skladištenje razlikuje se od glavnog korijena.

## Reference 
## Također pogledajte 
*Biljka
*Organ

Kategorija:Biljke
Kategorija:Botanika
Kategorija:Anatomija biljaka