Itrij

{{Infokutija hemijski element
| Hemijski element = Itrij
| Simbol = Y
| Atomski broj = 39
| Serija = Prelazni metali
| Grupa = 3
| Perioda = 5
| Blok = d
| Slika = 180px
| Boja serije = LightCoral
| Izgled = srebreno bijeli metal
| Zastupljenost = 0,0026 dao mu je ime *ytterbit*. Arrhenius je taj primjerak poslao brojnim hemičarima radi daljnje analize.

[thumb|160px|lijevo|[Johan Gadolin je otkrio itrij oksid]]
Johan Gadolin sa Univerziteta Åbo otkrio je 1789. novi oksid odnosno *zemlju* u Arrheniusovom uzorku a svoju potpunu analizu objavio je 1794. godine. Anders Gustaf Ekeberg je 1797. godine potvrdio ovo otkriće i novom oksidu dao naziv *yttria*.

U narednim desetljećima nakon što je Antoine Lavoisier razvio prvu modernu definiciju hemijskih elemenata, postojalo je vjerovanje da se *zemlje* mogu reducirati do svog osnovnog elementa, što bi značilo da je otkriće svake nove *zemlje* (oksida) jednako otkriću elementa od kojeg je ona potekla, što bi u ovom slučaju značilo *yttrium*.

Carl Gustaf Mosander je 1843. godine otkrio da uzorci itrije sadrže tri oksida: bijeli itrij oksid (itriju), žuti terbij oksid (u to vrijeme se zvala *erbija* što je kasnije promijenjeno) i ružičasto obojeni erbij oksid (koji se u to vrijeme zvao *terbija*. a ako bi se fizičke osobine naznačile u odnosu na atomski broj tada bi on imao prividne brojeve između 64,5 i 67,5, što bi ga svrstalo između lantanoida gadolinija i erbija.

On često spada u isti raspon reda reakcija, Iako su lantanoidi cijeli jedan red ispod itrija u periodnom sistemu, sličnosti atomskog radijusa s njima se može objasniti takozvanom kontrakcijom lantanoida.

Jedna od malobrojnih nešto značajnijih razlika između hemije itrija i lantanoida je to što je itrij gotovo isključivo trovalentan, dok gotovo pola lantanoida ima valenciju različitu od tri.

Izotopi itrija su jedni od najčešćih proizvoda nuklearne fisije uranija koja se dešava pri nuklearnoj eksploziji ili u nuklearnim reaktorima. Po procedurama upravljanja nuklearnim otpadom, najvažniji izotopi itrija su 91Y i 90Y, koji imaju vrijeme poluraspada od 58,1 dan i 64 sata, respektivno. Skandij ima jedan stabilan izotop, a itrij također ima samo jedan stabilni izotop 89Y, koji se jedini i može naći u prirodi. Međutim, lantanoidi rijetkih zemalja sadrže i elemente sa parnim atomskim brojem i brojnim stabilnim izotopima. 89Itrij je nešto više zastupljen u Zemljnoj kori nego što bi po pravilu trebao biti, a razlog jednim dijelom leži u s-procesu koji daje dovoljno vremena da izotopima stvorenim drugim procesima da se raspadnu emisijom elektrona (neutron → proton). Spojevi itija mogu također služiti kao osnovna rešetka za dopiranje sa različitim kationima lantanoida. Osim Eu3+, kao dopirajuće sredstvo također se koristi i Tb3+ koji daje zelenu luminiscenciju. Itrija se također koristi i kao dodatak u procesu sinterovanja kod proizvodnje poroznog silicij-nitrida i kao uobičajena polazna sirovina proizvodnju drugih spojeva itrija ali i važan materijal u nauci o materijalima.

Spojevi itrija se koriste kao katalizatori za polimerizaciju etena. Istraživanje budućih načina upotrebe itrija uključuje djelimično stabiliziranje cirkonije itrijem kao čvrsti elektrolit i kao senzor za kisik u automobilskim ispušnim sistemima. Dobar primjer spoja itrija je itrij(III) oksid (), također poznat i kao *itrija*, bijela čvrsta supstanca sa šest koordiniranih kovalentnih veza.

Itrij gradi, u vodi nerastvorljive, fluoride, hidrokside i oksalate, međutim bromidi, hloridi, jodidi, nitrati i sulfati itrija su gotovo svi rastvorljivi u vodi. Ion itrij Y3+ je bezbojan u rastvorima zbog odsustva elektrona u *d* i *f* elektronskim ljuskama. Voda vrlo lahko reagira sa metalnim itrijem i njegovim spojevima dajući . Koncentrirana nitratna i fluorovodična kiselina ne napadaju burno itrij, ali ostale jake kiseline ga vrlo snažno napadaju. Sa halogenim elementimam itrij gradi trihalide poput itrij(III) fluorida (), itrij(III) hlorida () i itrij(III) bromida () pri temperaturama iznad približno 200&nbsp;°C. Slično tome, pri povišenim temperaturama ugljik, fosfor, selen i sumpor također grade binarne spojeve sa itrijem.

Organoitrijska hemija proučava spojeve koji sadrže ugljik-itrij veze. Za neke od njih je dokazano da u njima itrij ima oksidacijsko stanje 0. U nekim istopljenim hloridima je dokazano i stanje +2, dok je stanje +1 dokazano u oksidnim klasterima u gasovitom stanju. Posmatrane su i neke reakcije trimerizacije koristeći organoitrijske spojeve kao katalizatore. Ovi spojevi koriste  kao polazni materijal koji se dalje dobija iz , koncentrirane hlorovodične kiseline i amonij-hlorida.

Haptičnost je pojam koji označava kako se susjedni atomi liganda koordiniraju na centralni atom; označava se grčkim slovom *eta*, η. Kompleksi itrija su prvi primjeri među kompleksima gdje su karboranilni ligandi veza na 0-metalni centar pomoću η7-haptičnosti. Vaporizacija grafitnih interkaliranih spojeva grafit-Y ili grafit- dovodi do formiranja endohedralnih fulerena kao što je Y@C82. Proučavanje pomoću elektronske spin rezonance dokazuju formiranje ionskih parova Y3+ i (C82)3−. Svaki od karbida itrija Y3C, Y2C i YC2 se može hidrolizirati dajući ugljikovodike.

## Mjere bezbjednosti 
U vodi rastvorljivi spojevi itrija se smatraju slabo otrovnim, dok nerastvorljivi spojevi nisu otrovni. U eksperimentima na životinjama, itrij i njegovi spojevi uzrokovali su oštećenja pluća i jetre, mada otrovnost nije ista za sve spojeve itrija. Kod pacova, udisanje itrij citrata dovelo je do pojave plućnih edema i dispneje, dok je udisanje itrij hlorida uzrokovalo edem jetre, pleuralni izljev i plućnu hiperemiju.

Kod čovjeka, izlaganje spojevima itrija može prouzrokovati plućna oboljenja. Radnici koji su bili izloženi prašini itrij europij vanadata u zraku imali su blage iritacije očiju, kože i gornjih disajnih puteva, mada se takvi efekti mogu javiti zbog sadržaja vanadija, prije nego zbog itrija. Akutno izlaganje spojevima itrija može izazvati kratkoću daha, kašljanje, bolove u grudima i cijanozu. Američki Nacionalni institut za sigurnost i zdravlje radnika (NIOSH) preporučuje najveće dozvoljeno izlaganje itriju od prosječno 1&nbsp;mg/m3 zraka a najveća 30-minutna izloženost (IDLH) ne smije biti viša od 500&nbsp;mg/m3. Prah itrija je zapaljiv.

## Napomene 
## Reference 
## Literatura 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 

## Vanjski linkovi 
* Kenneth Barbalace. Periodic Table of Elements - Yttrium - Y; EnvironmentalChemistry.com. 1995 - 2014. Pristupljeno: 17.6.2014.
* Los Alamos National Laboratory &ndash; Yttrium

Kategorija:Hemijski elementi
Kategorija:Rijetki zemni metali