Bečki dijalekt njemačkog jezika

**Bečki njemački** je istočni austro-bavarski dijalekt koji se uglavnom koristi u austrijskom glavnom gradu, Beču. Već u Donjoj Austriji, austrijskoj saveznoj pokrajini koja okruživa Beč, brojni izrazi iz ovog dijalekta se ne koriste, dok dalje prema zapadu ih se često uopće i ne razumije.

Bečki njemački treba razlikovati od austrijskog oblika književnog njemačkog i sličnih oblika austrijskog njemačkog.

## Gramatika i fonologija 
Gramatika i fonologija bečkog njemačkog je većinom jednaka drugim austro-bavarskim dijalektima, ali ima nekoliko razlika, kao što su:

*varijante genitiva
*upotreba prijedloga *ohne* (u prijevodu: bez) sa dativom umjesto sa akuzativom 
*u slučajima gdje drugi austro-bavarski dijalekti zamjenjuju književni njemački *ei* sa *oa*, bečki koristi dugo *a*.(primjerice, književni njemački: *zwei* (=dva), opće austro-bavarski *zwoa*, bečki *zwa*). 
*tvrde suglasnike (posebice *t* i *p*) se izgovara kao meke - *v* se često izgovara kao mekše *w*. 
*u dijalektu radničke klase, izgovor slova *l* odražava češki izgovor. Ovo je poznato kao *Meidlinger L*, prema Wien-Meidlingu, radničkom dijelu grada.

## Rječnik 
Bečki rječnik je proširen pozajmicama. Zadržao je brojne 
srednjegornjonjemačke i ponekad čak 
starogornjonjemačke korijene. Nadalje, integrirao je brojne izraze iz jezika drugih naroda, posebno iz drugih dijelova bivše Habsburške monarhije, kojima je Beč bio glavni grad krajem 19. i početkom 20. vijeka.

Bečki njemački, kao i drugi dijalekti koji su proizašli iz austro-bavarske varijante, nije standardiziran. Zbog toga, oznaka izgovora nije potpuna:

Primjeri:

*iz starogornjonjemačkog: 
***Zähnd* (književno njemački *Zähne*, od *zand*) (bosanski:zubi)
***Hemad* (*Hemd*, od *hemidi*) (bosanskii:košulja)
*iz srednjegornjonjemačkog: 
***Greißler* (=piljar, od *griuzel* - umanjenica od *Gruz*=žito) 
***Baaz* (=ljigava masa, od *batzen*=ljepljiva smjesa)

*iz židovskog i jidiša: 
***Masl* (=sreća, od *masol*) 
***Hawara* (=prijatelj, drug, od *chavver*) 
***Gannov* (=varalica, od *ganab*) 
***Beisl* (=bar, pub, od *bajser*)
*iz češkog: 
***Motschga* (=neukusna kaša, od *mocka*=ostatak u cijevi ili *macka*=umak, juha) 
***Pfrnak* (=nosina)
*iz mađarskog: 
***Maschekseitn* (=druga strana, od *másik*) 
***Gattihosn* (=duge gaće, od *gatya*, =hlače)
*iz talijanskog: 
***Gspusi* (=ljubavnica, od *sposa*=mlada) 
***Gstanzl* (=dijel šaljive pjesme, od *stanza*)
*iz francuskog: 
***Trottoa* (=pločnik, od *trottoir*) 
***Lawur* (=umivaonik, od *lavoir*) 
***Loschi* (od *logis*)

## Književnost i upotreba 
Najpoznatiji pjesnici koji pišu na bečkom dijalektu su Wolfgang Teuschl, najviše poznat po svoem prijevodu Gospela na bečki (*Da Jesus und seine Hawara*, (bosanski: *Isus i njegova ekipa*)) i H.C. Artmann (*med ana schwoazzn dintn*, (bosanski: *Crnom tintom*). H.C. Artmann i Willi Resetarits (*Dr. Kurt Ostbahn*) su preveli tri stripa Asterixa na bečki.

U bližoj prošlosti, bečki se malo "osuo" u određenom stepenu, zbog rastućeg uticaja književnog njemačkog jezika (djelimično i zbog utjecaja dalekovidnice). Od ovog se razvila varijanta književnog njemačkog jezika s bečkim naglaskom, kojom obično govore mlađi, visokoobrazovaniji bečki stanovnici.

## Također pogledajte 
*austrijski njemački
*austro bavarski dijalekt

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Austrija