Kompleksna vrsta

[mini|desno|300px|'*Rod [leptira *Heliconius*  obuhvata neke ekstremno različite vrste koje je teško razdvojiti**]]
**Kompleksna vrsta** – u  biologiji  – grupa je blisko srodnih vrsta veoma sličnog ispoljavanja, tako da je međusobno razgraničenje obično sasvim nejasno. Termin se ponekad upotrebljava i kao sinonim za mnogo preciznije kategorije, kao što su:
* **kriptične** ili  **skrivene*'    vrste:  za dvije ili viševrsta pod istim imenom (*cryptic species*);
***sestrinske vrste**:  dvije ili više međusobno blisko srodnih vrsta (*sibling species*), 
***jato vrsta**: grupa blisko srodnih vrsta koje žive na istom području. 
Kao neformalni laksonomski rangovi , u upotrebi su termini: 
***grupa vrsta**  (*species group*),
***agregat vrsta** (*species aggregate*), i
***supervrsta** (*superspecies*)

Kompleksna vrsta je u većini slučajeva monofiletska  grupa  sa zajedničkim pretkom, iako postoje i  izuzeci. To se može ispoljiti u  ranoj fazi nakon specijacije, ali može također su kod  dugo razdvojenih vrsta bez evolucijske divergncije  morfoloških razlika. U evoluciji složenih vrste  komponentni faktor  može biti i  hibridna specijacija 
Kompleksi vrsta postoje u svim grupama organizama. Mogu prepoznati rigoroznim proučavanjem razlika između pojedinih vrsta,  korištenjem sitnih  morfoloških detalja, ispitivanjem [reproduktivne izolacije ili  analizom DNK , kao što su metodi molekulske filogenetike i DNK bar-kodiranja. Postojanje izuzetno sličnih vrsta može izazvati lokalnu i globalnu raznolikost vrsta koju ne treba potcijeniti. Prepoznavanje sličnih, ali različitih vrsta je važno za prevenciju bolesti, dezinsekciju,  deratizaciju i konzervacijsku biologiju, npr.

Kompleksom  vrstom  se obično smatra grupa bliskih, ali različitih vrsta. Očito, pojam je usko vezan za definiciju vrsta, čime podržava i definiciju pojma koncept vrste. Nakon 
**koncepta  morfološke vrste*,  u kojem članovi kompleksnih vrsta, iako ukupno veoma slični , ispoljavaju  neke male razlike u izgledu, preovladava 
**koncept biološke vrste* zahtijeva dokaze  reproduktivne izolacije da bi  prihvatio različitost ukrštenih  vrsta.

Više ograničenja  upotrebe odnosi termin  **zatvorene vrste**, između kojih je  ranije bilo hibridizacije  ili se dešava, što dovodi do pojave  srednjih oblika i nejasne granice vrste. Ili vrste sa podvrstama između kojih je nejasna granica razdvajanja.

### Koncepti
: Slika prikazuje dvije livadske  gljive sa crvenim šeširom.]]

.]]

Sljedeći termini se ponekad koriste kao sinonimi za složene vrste, ali se odnose općenito na uže pojmove:
* **Kriptične vrste**:  Opisuju  različite vrste koje su pogrešno svrstavaju (i skrivaju) pod jednim imenom vrste. Općenitije, pojam se često primjenjuje kada vrsta, čak i kada se zna da je posebna, ne može prihvatljivo morfološki identificirati.  
***Sestrinske vrste**:  Kao i  *afanične vrste*, ovaj pojam je prvobitno korišten  uz isto značenje kao *kriptične (skrivene)  vrste*, ali je kasnije naglašeno i  zajedničko filogenetsko porijeklo. U jednom nedavnom radu,  koji definira sestrinske  vrste  kao *kriptična sestrinske vrsta*, podrazumijevaju se dvije vrste koje su međusobno najbliži srodnici, a taksonomski se  ne razlikuju.
* **Jato vrsta**: Također opisane i kao  **roj vrsta**, što se odnosi na "monofiletsku grupu blisko srodnih vrsta koje sve žive u istom ekosistemu".  S druge strane, termin se također vrlo široko primjenjuje na grupu blisko srodnih vrsta  koje se nalaze u rasponu posmatranih varijabli.

### Taksonomske odrednice
U  kodeksima botaničke i zoološke  i  bakteriološke nomenklature nema  definirane taksonomskie pozicije koja definira status na razini između roda, podroda i vrste, iako su  dodatni  nivoi  dozvoljeni u botaničkom kôdu, da bi se izbjegla moguča konfuzija. Definiranje  *grupe vrsta*  je  ponekad dogovorno, kao neformalni način podpodjele dobro definiranih rodova sa velikim brojem vrsta.

Termin  *superspecijes* se ponekad koristi kao neformalni rang koji se odnosi na složene vrste, prilikom  određivanja  "predstavnika" vrste. Bilo je prijedloga koje su  popularizirali Bernhard Rensch, a kasnije Ernst Mayr, sa zahtjevom da početne vrste formiraju *superspecijes* koja mora  imati alopatrijsku specijaciju. Za komponentu vrsta  superspecies, predloženo je  ime *alospecijes *.

*Agregatna vrsta* se isto tako koristi za istu pojavu, uz prethodnu *kolektivnu vrstu* , uveo je Adolf  Engler,  na početku 20. stoljeća, uključujući i alternativu u  smislu *konspecijes*
Ovo je posebno primijenjeno na taksone u kojima preovladavaju poliploidija i apomiksija, kao na  primjer  na *Ranunculus auricomus* agg. Komponente jedne agregatne vrste se nazivaju *segregati* ili *mikrospecijesi*.

Kada se pretpostavlja da jedna vrsta zapravo predstavljaju složenu vrstu, to se često iskazuje skraćenicom "agg." (za "agregat").  Druga mogućnost je korištenje *sensu lato *, skraćeno *sl*.

Kao jedan od ilustrativnih primjere kompleksne vrste može poslužiti niz (pretežno bosanskohercegovačkih populacija vodenih moljaca (tulara): *Drusus* grupa *bosnicus*.

## Identifikacija
Razlikovanje bliskih  vrste unutar kompleksa  često zahtijeva proučavanje vrlo malih razlika. Morfološke razlike mogu biti veoma sitne i vidljive samo pomoću prilagođenih metoda, kao što je mikroskopija. Međutim, različite vrste mogu ponekad nemati morfološke razlike. U tim slučajevima,  prepoznaju se drugim pristupima, npr. prema  filogenetskim, etološkim, fiziološkim ili kariološkim  i citotaksonomskim podacim.  Kao primjer, oglašavanje ptica  ukazuje na vrste, iako se morfološki slabo razlikovati.
Testovi  parenja testovi su uobičajeni i najpouzdaniji načini razlikovanja vrsta unutar neke složene grupe, kao što su  dvije vrste gljivica potvrđene  reproduktivnom izolacijom.

## Također pogledajte
*Vrsta
*Podvrsta
*Prstenasta vrsta

## Reference
Kategorija:Evolucija
Kategorija:Biološka klasifikacija