Predsjedništvo Bosne i Hercegovine

**Predsjedništvo Bosne i Hercegovine** jest tročlano izvršno-političko tijelo koje zajednički obavlja funkciju šefa države Bosne i Hercegovine. Prema članu V. Ustava Bosne i Hercegovine, Predsjedništvo se sastoji od tri člana: jednog Bošnjaka, jednog Hrvata i jednog Srbina. Bošnjački i hrvatski članovi biraju se iz zajedničke izborne jedinice u Federaciji Bosne i Hercegovine, dok se srpski član bira među glasačima u Republici Srpskoj.

Tri člana izabrana na bilo kojim izborima služe kolektivni četvorogodišnji mandat. Pojedinci ne mogu služiti više od dva uzastopna četvorogodišnja mandata, iako ne postoje opća ograničenja mandata.

Iako je nepodijeljeno tijelo kolektivni šef države, jedan član je određen za predsjedavajućeg. Položaj predsjedavajućeg se rotira dvaput oko tri člana svakih osam mjeseci, pri čemu kandidat koji ukupno dobije najviše glasova postaje prvi predsjedavajući tokom četverogodišnjeg mandata.

Sjedište Predsjedništva nalazi se u Sarajevu, ulica Maršala Tita 16, u Zgradi Predsjedništva. Osim tog upravnog objekta, Predsjedništvo na raspolaganju ima i rezidenciju "Konak" na Bistriku, koja se koristi  prvenstveno za vrijeme posjeta visokih zvaničnika.

## Historija
Iako je Bosna i Hercegovina postala Republika, još 1943, kao i ostale republike SFR Jugoslavije nije imala funkciju predsjednika Republike već je funkciju šefa države obavljao najprije Predsjednik Skupštine. Ustavom SR Bosne i Hercegovine iz 1974. formirano je Predsjedništvo SR Bosne i Hercegovine, po uzoru na Predsjedništvo SFRJ, formirano juna 1971. U tadašnjem sistemu Predsjedništvo SRBiH brojalo je devetero članova, da bi, nakon prvih višestranačkih izbora u novembru 1990, Predsjedništvo imalo sedmero članova; po dva člana iz reda bošnjačkog, srpskog i hrvatskog naroda i jedan član iz reda ostalih naroda.

Pod ovim nazivom postojalo je do 8. aprila 1992. kada je u skladu sa odlukom o preimenovanju Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine u Republiku Bosnu i Hercegovinu, preimenovano u Predsjedništvo Republike Bosne i Hercegovine. Nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma, 13. oktobra 1996. formirano je današnje tročlano Predsjedništvo Bosne i Hercegovine.

Prvi saziv Predsjedništva Bosne i Hercegovine izabran je nakon Općih izbora u septembru 1996. Za člana Predsjedništva iz reda bošnjačkog naroda izabran je Alija Izetbegović, za člana Predsjedništva iz reda srpskog naroda Momčilo Krajišnik, a za člana Predsjedništva iz reda hrvatskog naroda Krešimir Zubak. Za Predsjedavajućeg predsjedništva izabran je Alija Izetbegović.

## Nadležnosti 
[mini|desno|[Zgrada Predsjedništva Bosne i Hercegovine u Sarajevu]]

Predsjedništvo je nadležno za:

## Sazivi Predsjedništva 
### 1996–1998. 
### 1998–2002. 
### 2002–2006. 
### 2006–2010. 
### 2010–2014. 
### 2014–2018. 
### 2018–2022. 
### 2022–2026. 
## Kontroverze
Najveći nedostaci Predsjedništva Bosne i Hercegovine su što ne postoji član Predsjedništva, koji predstavlja državljane Bosne i Hercegovine koji ne pripadaju konstitutivnim narodima  ("Ostali"), jer postoji entitetsko glasanje za članove Predsjedništva. Tako npr. Bošnjaci i Hrvati iz Republike Srpske ne mogu glasati za hrvatske i bošnjačke članove Predsjedništva, kao ni što Srbi iz Federacije BiH ne mogu glasati za srpskog člana Predsjedništva što dovodi do pitanja ustavnosti zbog diskriminacije građana, što je potvrđeno u "Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine" i sličnim presudama, jer su i Federacija BiH i Republika Srpska definisani kao entiteti sva tri konstitutivna naroda.

## Također pogledajte
*Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine
*Predsjedništvo Republike Bosne i Hercegovine
*Predsjedništvo Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine
*Spisak predsjednika Bosne i Hercegovine
*Spisak članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine
*Spisak članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine prema vremenu obavljanja funkcije

## Reference
## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Institucije Bosne i Hercegovine
*
Bosna i Hercegovina