open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanji Dol

**Kanji Dol** (, ) je naseljeno mjesto u sastavu općine Idrija, regija Goriška, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Idrija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Kanji Dol je imao 12 stanovnika.

* Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Lazec

**Slovenija**:

* Lazec (Cerkno), naselje u općini Cerkno, regija Goriška
* Lazec (Loški Potok), naselje u općini Loški Potok, regija Jugoistočna Slovenija
Lome

**Slovenija**:

* Lome (Idrija), naselje u općini Idrija, regija Goriška

**Togo**:

* Lomé, glavni grad zapadnoafričke države Togo
Mrzli Vrh

**Slovenija**:

* Mrzli Vrh (Idrija), naselje u općini Idrija, regija Goriška
* Mrzli Vrh (Žiri), naselje u općini Žiri, regija Gorenjska

## Također pogledajte
* Vrh
Orehek

**Slovenija**:

* Orehek (Cerkno), naselje u općini Cerkno, regija Goriška
* Orehek (Postojna), naselje u općini Postojna, regija Primorsko-notranjska
* Orehek pri Materiji, naselje u općini Hrpelje–Kozina, regija Obalno-kraška
* Mali Orehek, naselje u gradskoj općini Novo Mesto, regija Jugoistočna Slovenija
* Veliki Orehek, naselje u gradskoj općini Novo Mesto, regija Jugoistočna Slovenija
Nestabilni pojas

**Nestabilni pojas** je uski pojas u Hertzsprung-Russellovom dijagramu (HRD) gdje se nalaze pulsirajuće promjenljive zvijezde (pulsari). Počinje od naddivova (divovske zvijezde) preko glavnog niza do bijelih patuljaka. Budući da zvijezde različitih masa, hemijskih sastava i starosti prolaz ovaj pojas tu se nalaze razni tipovi promjenljivih. Radi se primjera radi o Cefeidima ili RR Lyrae promjenljivim. Kod pulsara se stalno mijenja temperatura i spektralna klasa pronalaze se na različitim mjestima u HRD-u. Ovisno i sjajnosti kreću se dijagramom lijevo-desno. Prilikom toga presijecaju pojas nestabilnosti. Inače sve zvijezde čija temperatura na površini iznosi oko 6000 K su pulsari.

## Reference
Kategorija:Hertzsprung–Russellove klasifikacije
Kategorija:Zvjezdana evolucija
Laznica

**Slovenija**:

* Laznica (Cerkno), naselje u općini Cerkno, regija Goriška
* Laznica (Maribor), naselje u gradskoj općini Maribor, regija Podravska

**Srbija**:

* Laznica (Žagubica), naselje u općini Žagubica, Braničevski okrug
Kapaealakona

**Kapae-a-Lakona** („Kapae, sin Lakone“; ili **Kapea-a-Lakona**; o. 14. vijek — ?) bio je kralj havajskog ostrva Oʻahua na drevnim Havajima. Spomenut je u drevnim pojanjima i legendama kao jedan od ranih vladara tog ostrva.
## Porodica 
Bio je sin kralja Lakone od Oʻahua, kojeg je naslijedio te tako unuk kralja Nawelea. Pripadao je lozi tahićanskog sveštenika Mawekea.

Njegova majka je bila gospa Alaʻikauakoko, čiji roditelji su bili čovjek imenom Pokai i njegova supruga, Hineuki.

Kapae je oženio gospu Wehinu, čiji roditelji su danas nepoznati. Njihov sin je bio kralj Haka od Oʻahua, koji je oca naslijedio.
## Reference 
Kategorija:Havajski vladari
Srčani indeks

**Srčani indeks**  ili **indeks srca** (**SI**) je  pokazatelj hemodinamike  koji je vezan za minutni volumen (MV) lijeve komore, u minuti po jedinici tjelesne površine (PT), uspostavljajući tako  odnose performansi srca i  veličine osobe. Jedinica mjerenja je litar u minuti,  po kvadratnom metru (L/min/m2

## Proračun
Indeks srca obično se procjenjuje primjenom slijedeće formule:

:\text{SI} = \frac{\text{MV}}{\text{PT}} = \frac{\text{UV}\times\text{FS}}{\text{PT}}

gdje je 
; SI = Srčani indeks;
; PT = Površina tijela;
; UV = Udarni volumen;
; FS = Frekvencija srca;
; MV = Minutni volumen.

## Klinički značaj
Normalni raspon srćanog indeksa je između  2,6 i 4,2 L/min/m2.
Srčani indeks se često mjeri i korist u  intentivnoj medicini i intenzivnoj njezi srčanih bolesnika. SI je koristan marker u procijeni koliko dobro srce funkcionira kao pumpa, direktnim povezivanjem volumena krvi koju pumpa i  individualne površine tijela.

Kada  indeks srca  padne ispod   2,2 L/min/m2, pacijent moše pasti u stanje kardiogenog šoka.

## Također pogledajte
*Srčani ciklus
*Udarni volumen

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Kardiovaskularna fiziologija
Kategorija:Srce
Srednja Kanomlja

**Srednja Kanomlja** (, ) je naseljeno mjesto u sastavu općine Idrija, regija Goriška, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Idrija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Srednja Kanomlja je imala 170 stanovnika.

**Napomena**: *U 2006. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Čekovnik, za dio naselja koji je sa izdvojenim dijelom naselja Spodnja Kanomlja spojen u novo samostalno naselje Razpotje, te za dio naselja koji je priključen naselju Vojsko.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
It's a Hard Life

"'''It's a Hard Life'*" je pjesma britanske rock grupe *Queen*. Tekst za pjesmu je napisao Freddie Mercury. Našla se njihovom 11. studijskom albumu *The Works'' iz 1984. godine, kao treći singl.
Na britanskoj top-listi singlova, pjesma je dostigla 6. mjesto dok je na irskoj listi zauzela 2. a na holandskoj 20. mjesto.

## Kompozicija 
Uvodni tekst i melodija pjesme se zasnivaju na liniji "Ridi, Pagliaccio, sul tuo amore infranto!", iz "Vesti la giubba", arije iz Ruggero Leoncavallove opera Pagliacci.

Muzički gledano, pjesma oživljava osećaj iz njihove pjesme "Play the Game", uz Merkuryjevo sviranje klavira i tehniku slojevitih harmonija, karakteristično za grupu Queen. 

## Članovi 
* Freddie Mercury – glavni i bek vokali, klavir
* Brian May – električna gitara, bek vokali
* Roger Taylor – bubnjevi, bek vokali
* John Deacon – bas-gitara

## Top-lista 
## Reference 
Kategorija:Queen
Kategorija:Pjesme grupe "Queen"
Kategorija:Singlovi iz 1984.
Svjetski kup u biatlonu 2016/2017.

**Svjetski kup u biatlonu 2016/17.** je bilo 40-o po redu takmičenje biatlonaca za Svjetski kup u biatlonu u organizaciji Međunarodnog biatlonskog saveza (IBU). Vrhunac takmičenja bilo je Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2017. u austrijskom Hochfilzenu. Titule pobjednika Svjetskog kupa branio je Francuz Martin Fourcade, a kod žena Čehinja Gabriela Koukalová. Za vrednovanje i pravo učestvovanja korišteni su rezultati IBU kupa 2015/16. Ukupni pobjednik po šesti put je već 3. marta 2017. postao Martin Fourcade, a pobjednica Njemica Laura Dahlmeier, već nakon predzadnjeg takmičenja 11. marta 2017.

## Startne kvote 
Startne kvote po pojedinim državama određivane su na osnovi rezultata iz protekle sezone Svjetskog kupa. Pet najboljih biatlonskih saveza imaju pravo nastupa sa 6 takmičara u diciplinama 20&nbsp;km i sprint, dok ostali savezi imaju pravo na 5 takmičara ili manje. Broj takmičara uvijek se odnosi na discipline 20&nbsp;km i sprint. Za saveze bez fiksnog mjesta IBU dodjeljuje 4 pozivnice po disciplini. Od ove sezone primjenjuje se nova pravila za startne kvote. Bosanskohercegovački biatlonski savez, ove sezone ima jedno stalno mjesto u ženskoj konkurenciji.

; Muškarci
* 6 takmičara: , , , , ↑
* 5 takmičara: ↓, ↑, , , ↑, 
* 4 takmičara: , ↑, , ↓, , ↓, ↑
* 3 takmičara: ↓, , , ↑, , ↑,
* 2 takmičara: ↑,   
* 1 takmičar: ↑, 
* 0 takmičara:  ↓↓,

; Žene
* 6 takmičarki: , , , , ↑,
* 5 takmičarki: , , , , ↑
* 4 takmičarke: , , , , , , ↑,
* 3 takmičarke: , , ,  ↑, ↑, ,
* 2 takmičarke: ,  
* 1 takmičarka: 
* 0 takmičarki:

## Kalendar tamičenja 
## Bodovanje 
Od sezone 2008/09. koristi se novi sistem bodovanja u kome pobjednik dobija 60 bodova, drugi 54, treći 48 itd. Ovaj sistem je zamijenio sistem od sezone 2007/08. po kojem je pobjednik dobijao 50 bodova, drugi 48, treći 46 i svaki slijedeći plasman tri, dva ili jedan bod manje.

## Muškarci 
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Žene 
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Mješovita štafeta
### Rezultati 
### Tabele 
### Pojedinačni rezultati 
## Povlačenja 
## Pobjede u Svjetskom kupu 

; Muškarci

; Žene

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica IBU-a

Kategorija:2017. u biatlonu
Kategorija:2016. u biatlonu
*
Trebenče

[mini|280px|Trebenče, spomenik [Narodnooslobodilačka borba|NOB-u]]
**Trebenče** (, ) su naseljeno mjesto u sastavu općine Cerkno, regija Goriška, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Idrija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Trebenče su imale 95 stanovnika.

**Napomena**: *U 2017. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Gorje i **Trebenče**.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
1. FC Köln

**1. FC Köln**, ili samo **FC Köln**, njemački je nogometni klub iz Kölna. Formiran je 1948. spajanjem klubova Kölner Ballspiel-Club 1901 i SpVgg Sülz 07. Klub se trenutno takmiči u Bundesligi. Nadimak im je *Die Geißböcke* ("Jarci"), koji su dobili po maskoti – jarcu Hennesu.

Kao i mnogi drugi njemački nogometni klubovi i FC Köln je dio većeg sportskog kluba koji, pored nogometnih klubova, još uključuje i teniski klub, odbojkaški, gimnastički i druge. 1. FC Köln broji oko 75.000 članova, što ga čini jednim najvećih u Njemačkoj.

## Historija 
**Kölner BC** osnovala je 6. juna 1901. grupa mladića koji su bili mnogo više zainteresovani za nogomet nego za gimnastiku. **SpVgg Sülz** zvanično nastaje 1. januara 1919. spajanjem dva manja kluba. 1948. SpVgg Sülz i Kölner BC se spajaju u **1. FC Köln**, kakav i danas poznajemo.

Za razliku od 20. vijeka, kada su bili standardni bundesligaši, u 21. FC Köln stiče epitet *jo-jo kluba*, jer su često ispadali u Zweitu, pa se ubrzo vraćali u Bundesligu.

Tokom historije klub je stekao nekoliko ljutih rivala, kao što su Borussia Mönchengladbach, Bayer 04, Fortuna Düsseldorf (svi klubovi su iz iste regije – Sjeverna Rajna-Vestfalija).

## Uspjesi 
### Liga 
* **Bundesliga:**
** **Datoteka:Cup Winner.png (3):** 1961/62, 1963/64, 1977/78.
** **Datoteka:Cup Finalist.png (7):** 1959/60, 1962/63, 1964/65, 1972/73, 1981/82, 1988/89, 1989/90.
* **2. Bundesliga:**
** **Datoteka:Cup Winner.png (5):** 1999/2000, 2004/05, 2013/14, 2018/19, 2024/25.
** **Datoteka:Cup Finalist.png (1):** 2002/03.
* **Oberliga Zapad:**
** **Datoteka:Cup Winner.png (5):** 1953/54, 1959/60, 1960/61, 1961/62, 1962/63.
** **Datoteka:Cup Finalist.png (3):** 1952/53, 1957/58, 1958/59.

### Kup 
* **DFB-Pokal:**
** **Datoteka:Cup Winner.png  (4):** 1967/68, 1976/77, 1977/78, 1982/83.
** **Datoteka:Cup Finalist.png  (6):** 1953/54, 1969/70, 1970/71, 1972/73, 1979/80, 1990/91.

### Međunarodna takmičenja 
* **Kup UEFA:**
** **Polufinale**: 1985/86.

## Trenutni sastav 
*Posljednja izmjena: 10. 2. 2016.*

## Stručni štab 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanični sajt
*FC Köln  na *bundesliga.com*
*FC Köln na *UEFA.com*
*FC Köln na *transfermarkt.de*

*
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1948.
Kategorija:Nogometni klubovi u Njemačkoj
Kategorija:Nogometni klubovi u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji
Kategorija:Sport u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji
Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2017.

**Svjetsko prvenstvo u biatlonu 2017.** je bilo svjetsko prvenstvo u biatlonu, koje se održavalo od 8-19. februara 2017. u austrijskom gradu Hochfilzenu. Ovo je treći put da je Hochfilzen domaćin prvenstva nakon SP 1978 i SP 2005. godine.
U muškoj konkurenciji ovo je bilo 49. po redu, a u ženskoj 31. prvenstvo. Ukupno je održanono jedanaest utrka (sprint, potjera, pojedinačno, masovni start i štafeta) za koje će se dodijeliti medalje. Osim utrka u muškoj i ženskoj konkurenciji održana je i utrka u mješovitoj štafeti (2×6&nbsp;km+2×7,5&nbsp;km). Sve utrke su bodovane za plasman u aktuelnoj sezoni Svjetskog kupa u biatlonu. Najbolja biatlonka bila je Njemica Laura Dahlmeier, koja je osvojila šest medalja i to pet zlatnih i jednu srebrnu, a biatlonac Njemac Simon Schempp sa dvije osvojene zlatne medalje.

## Države učesnice 

## Termini 
## Muškarci 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Žene 
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Mješovito
### Osvajači medalja 
### Bilans medalja 
## Pojedinačne medalje 
## Ukupan broj osvojenih medalja 
; Žene

|}

; Muškarci

|}

; Mješovito

|}

; Ukupno

|}

## Napomene
## Reference 
## Vanjski linkovi 
2017
*
Kategorija:2017. u Austriji
Kategorija:2017. u biatlonu
Kategorija:Sportska takmičenja u Austriji
Kategorija:Biatlon u Austriji
Centralna banka Litvanije

**Centralna banka Litvanije** zvanično je osnovana 1. marta 1990. Prije nego što je Litvanija postala republika SSSR-a prvenstveno je imala centralnu banku od 1922.-1940. Raspadom SSSR-a i osamostaljenjem Litvanije preuzima se imovina Sovjetske državne banke.  Nakon uvođenja eura postala je ispostava Evropske centralne banke.

## Historija
### Hronologija
*13. februara 1990 Ustavni sud donosi rezoluciju o centralnoj banci
*28. februara 1991 otvara se račun za finansijsku korespondenciju u Švedskoj
*1. oktobra 1992 talona postaje prelazna valuta
*25. juna 1993 uvodi se litas
*21. decembra 1995 donosi se zakon o depozitnom osiguranju.
*1. februara 2002 litas se veže za euro
*1. januara 2015 Litvanija uvodi euro. 
U periodu 1990-1992 Litvanija je koristila rublju. Krajem 1990. banke koje su zvanično još pripalae SSSR-u prelaze pod nadzor centralne banke. U ovom periodu korišten je prelazna valuta talonas. 25. juna 1993 pušta se litas u opticaj, koji se veže za dolar po fiksnom kursu 4:1. Zlatne rezerve Litvanije od oko 5,8 tona; koje su prije Drugog svjetskog rata bile deponovane u bankama Velike Britanije i Francuske, trenutno su deponovane kod Banke Engleske.

Zbog bankovne krize 1993. je 13 banaka, od postojećih 28, bilo pogođeno. Donosi se zakon koji omogućava 21. decembra 1995 osnivanje depozitnog osiguranja. Kriza u Rusiji 1997. nije znatno pogodila Litavniju. U 1998. liberalizuje se bankovni sektor i dolazi strani kapital. Zbog izbijanja euro krize 2011. nadzire se strožije izdavanje rizičnih kredita. Centralna banka 2014. pristupa Evropskom sistemu centralnih banaka. Uz pomoć državnih institucija i Evropske centralne banke (ECB) uvodi se 1. januara 2015 euro. Nadzor nad tri najveće banke: SEB, Swedbank i AB DNB bank preuzima ECB. Centralna banka je članica sistema doznaka novca TARGET2. Praktično izvođenje se konsultuje s univerzitetom u Vilniusu.
## Predsjednik
* Bronius Povilaitis (13. mart 1990–28. juli 1990)
* Vilius Baldišis (31. juli 1990–10. mart 1993)
* Romualdas Visokavičius (23. mart 1993–21. oktobar 1993)
* Kazys Ratkevičius (17. novembar 1993–23. januar 1996)
* Reinoldijus Šarkinas (15. februar 1996 15. april 2011)
* Vitas Vasiliauskas (od 16. aprila 2011)

## Reference
Kategorija:Institucije Litvanije
Kategorija:Bankarstvo u Litvaniji
Kategorija:Centralne banke
Nekropola Olovci

**Nekropola Olovci**, općina Kladanj, nalazi se na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi su 20 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj. Proglašena je i za Nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Olovci su naselje koje se nalazi oko 10&nbsp;km sjeverozapadno od Kladnja. U njegovoj blizini se nalaze stećci na četiri mjesta. Najznačajnija nekropola je situirana uz put Olovci – Tuholj, na lokalitetu Donji Olovci.  Nekropola u Olovcima leži na kosom terenu koji se blago spušta prema putu.
## Historija 
U ranom feudalizmu, porječje Drinjače, čijem je izvornom području pripadao Kladanj, sačinjavalo je jedinstvenu župu pod nazivom Birač.
## Arheologija i opis 
Nekropola zauzima površinu od 24,5 x 14 m. Čini je osamnaest stećaka, od toga je dvanaest sljemenjaka, pet sanduka i jedan stupac. Svi stećci su dobro obrađeni. Neki primjerci su nešto utonuli. Tri sljemenjaka su ukrašena dvostrukom spiralom, križom sa okruglim završecima krakova, T križom i motivom štapa. Jedan stećak ima natpis ispisan u šest redova:

:''V' IME OCA I SINA I SVETAGO D(u)HA A SE LEŽI RADOMIR JURISALIĆ' NA SVOEI ZEMLJI ...PLEMETNO 
Transkripcija u cjelosti:
U ime oca i sina i svetoga duha ovdje počiva Radomir Jurisalić na svojoj plemenitoj zemlji.''

Slova natpisa su relativno velika, lijepa i ujednačena. Pismo je bosanska ćirilica. 
O feudalcu Radomiru Jurisaliću, koji se u natpisu spominje, nema nikakvih podataka. Sigurno je da je pripadao feudalnoj obitelji Jurisalića, čija je baština bila u ovom kraju. Po obliku slova natpis bi se mogao datirati u 14. i 15. stoljeće.

## Također pogledajte 
* Stećci (svjetska baština UNESCO-a)

## Literatura 
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: “Veselin Masleša“, 1982. STEĆCI – KULTURA I UMJETNOST
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: Veselin Masleša, 1971. STEĆCI, KATALOŠKO-TOPOGRAFSKI PREGLED
* Drago Vidović,  SIMBOLIČNE PREDSTAVE NA STEĆCIMA

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Kladnju
Kategorija:Stećci svjetska baština u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Stećci u Kladnju
Pretkomorsko-komorska pregrada

**Pretkomorsko-komorska pregrada** ili **atrioventrikularna pregrada** je pregradni zid u srcu, koji razdvaja desnu prekomoru (DP) i lijevu komoru (LK).

Iako  njen naziv podrazumijeva pregradu (*septum*) između komore i pretkomore, u praksi podjela desne pretkomore (DP) od desne komore (DK), odnosno lijeve pretkomore (LP) i lijeve komore (LK), posredovana je preko zalistaka – ventila, a ne preko pregrade. Također, obično nema komunikacije između LP i DK.

## Struktura
Ova pregrada ima membranozni i mišićni dio.

Kada se razmatra samo membranozni septum, on je također poznat kao "AV komponenta membranozne pregrade*.

### Razvoj
Pretkomorsko-komorska pregrada se formira od zajedničkog leđnog i trbušnog prekomorsko-komorskog jastuka. This septum divides the atrioventricular canal.

## Klinički značaj
U nekim slučajevima ove pregrade, na ehokardiogramu mogu se identificirati defekti.
Nepotpuno formiranje endokardnih jastuka može dovesti do AV pregradnih defekata, kao što je defekt *ostium primum atrial septal defect''.

## Također pogledajte
*Srčana komora
*Srčana pretkomora

## Reference
## Vanjski linkovi
* https://web.archive.org/web/20091030081540/http://www.acc.org/membership/community/pediatric/opinion_apr03/Slide11.JPG

Kategorija:Anatomija srca
Prednja međukomorna brazda

**Prednja međukomorna brazda** – poznata i kao prednja interventrikularna brazda ili **prednja uzdužna brazda** – je jedan od dva žlijeba koji razdvajaju komore srca, a druga je stražnja međukomorna brazda.

Prednja međukomorna brazda je smještena na grudnorebarnoj površini srca, blizu lijevom rubu.

prednji međukomorni ogranak lijeve koronarne arterije ulazi u brazdu zajedno sa velikom srčanom venom.

## Također pogledajte
*Srčana komora
*Srčana pretkomora

## Reference
## Vanjkski linkovi
*image only)
Careva džamija (Bileća)

**Careva**, **Gradska** ili **Obradovića džamija**, nalazi se u centru Bileće, Bosna i Hercegovina. Minirana je 1992, tokom rata u Bosni i Hercegovini, a obnovljena je 2011. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Historija 
Careva džamija izgrađena je 1895, na temeljima stare džamije, novcem kojeg je dala Zemaljska vlada BiH i domaće stanovništvo. Po tome je najmlađa džamija u Hercegovini.

Bilećki muslimani su se obratili caru Franji Josipu u Beč, sa predstavkom i zamolili da se džamija u Bileći izgradi od tesanog kamena kao i crkva, što im je i odobreno. Car je dao odobrenje i poklonio ćilim.
lijevo|mini|308x308piksel|Munara Careve džamije
Munara Careve džamije je bila oštećena od udara groma 1925, i to njen donji dio, kaca, koji je kasnije restauriran.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata, džamija je bila oštećena. Godine 1965. ova oštećenja su sanirana. Tada je izgrađena gasulhana i ograđen harem džamije.

Preko puta džamije nalazila se do 1941. zgrada mekteba, koja je sagrađena početkom stoljeća. Zgrada je u toku Drugog svjetskog rata jako oštećena, a nakon 1950. je srušena.
  
Careva džamija je minirana 1992. i tom prilikom su potpuno uništeni krov, munara i enterijer džamije, dok su zidovi znatno oštećeni. Ponovo je obnovljena 2011.

## Opis 
Prema konceptu prostorne organizacije, Careva džamija pripada tipu jednoprostornih džamija dimenzija 11,4 x 11,4 metara, sa kamenom munarom visine 23 metra. Kamene munare kvadratne osnove nalaze se jedino uz džamije u Hercegovini.

Džamija je osvjetljena sa 28 prozora, prozori na fasadama su postavljeni u četiri horizontalna pojasa.

Munare četvrtastog oblika imale su Telarevića džamija u Bjeljanima kod Stoca, džamije u okolini Bileće: Avdića džamija u Planoj, džamija u Kljunima, Kružnju i Svinjarini, džamije na području Nevesinja: Perkušića džamija u Nevesinju, Čelebića džamija u Donjoj Bijenji, džamija u Kruševljanima, zatim, džamija u Glavatičevu kod Konjica, Fatime kadune u Mostaru.

Centralni prostor džamije je natkriven unutrašnjom kupolom sa tjemenom na visini od cca. 11&nbsp;m od kote poda džamije. Kupola je pokrivena šesterostrešnim šatorastim krovom, drvene konstrukcije. Šatorasti krov je oslonjen na osmougaoni tambur. Prelaz iz kvadratne osnove u tambur ostvaren je preko četiri trompe.

U enterijeru je mihrab bez dekora, minber od kamena i drveni mahfil.

## Galerija 

Datoteka:Careva džamija (Bileća) 03.jpg|Ulaz za džamiju
Datoteka:Careva džamija (Bileća) 06.jpg|Prozor na džamiji
Datoteka:Careva džamija (Bileća) 04.jpg|Mejtaš u haremu džamije

## Literatura 
Hivzija Hasandedić, Muslimanska baština u istočnoj Hercegovini, El-Kalem, Sarajevo, 1990.
* Mehmed Mujezinović, Sarajevo publishing, 1998 -Islamska epigrafika u BiH, knjiga II,.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Carev ćilim

Kategorija:Nacionalni spomenici u Bileći
Kategorija:Džamije u Bileći
Stražnja međukomorna brazda

**Stražnja međukomorna brazda** – poznata i kao **stražnja interventrikularna brazda** i **stražnja uzdužna brazda** – jedan je od dva žlijeba koji dijele komore srca. Nalazi se na  dijafragmatskoj površini srca, blizu desnog ruba. Drugi žlijeb je uzdužna brazda, koja je na sternrebarnoj površini srca, blizu njegovog lijevog ruba.
U ovu brazdu ulaze stražnja međukomorska arterija i srednja srčana vena.
## Također pogledajte
*Prednja međukomorna brazda
## Reference
## Vanjski linkovi
*
Zadlog

**Zadlog** (, ) je naseljeno mjesto u sastavu općine Idrija, regija Goriška, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Idrija.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Zadlog je imao 276 stanovnika.

**Napomena**: *U 1963. povećano za dio naselja Idrijska Bela.*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Goriškoj regiji
Paraíba

**Paraíba** je jedna od 26 saveznih država Brazila, locirana u brazilskoj Sjevernoistočnoj regiji.

Prostire se na površini od 56.584,6 km2km2 i jedna je od najmanjih saveznih država, 21. po veličini u Brazilu. 
Prema procjeni iz 2012. godine, u Paraíbi je živjelo 3.815.171 stanovnika, što je čini 13. saveznom državom po broju stanovnika. Gustoća naseljenosti iznosi 67 stanovnika/km2.

Na istoku izlazi na obale Atlantskog okeana a graniči sa saveznim državama Rio Grande do Norte na sjeveru, Ceará na zapadu i Pernambuco na jugu.
Treća je najgušće naseljena država sjeveroistočne regije dok se općine njenih gradova João Pessoa i Campina Grande nalaze među 15 najvećih u istoj regiji.

Glavni i najveći grad države jest João Pessoa.

Država je nazvana prema rijeci Paraiba do Norte River.

## Historija 
Sredinom 16. vijeka, doseljenici iz Španije i Portugala, su na području ušća rijeke Paraiba do Norte River osnovali naselje Filipéia de Nossa Senhora das Neves (današnji João Pessoa).

Područje se ubrzo pokazalo kao savršeno za proizvodnju šećera zbog čega su Francuzi, Holanđani i Portugalci kontinuirano nastojali da steknu kontrolu nad istim.

Tvrđava Santa Catarina, u blizini grada João Pessoa, izgrađena kako bi se grad zaštitio od Holanđana, koji su ubrzo postali opasnost za portugalski primat u Brazilu.

## Privreda 
250px|mini|lijevo|Pogled na plažu Tambaba
Uslužni sektor čini više od polovine BDP-a ove države (56,5%). Slijede industrijski sektor sa 33,1% i poljoprivreda sa 10,4% BDP-a (podaci iz 2004). Najčešći izvozni artikli su:  pamučne tkanine 36,3%, obuća 20,1%, šećer i alkohol 10,8%, riba i rakovi 9,7%, agava 7% i pamuk 6,6% (podaci iz 2002).

Država učestvuje u ukupnom brazilskoj ekonomija sa 0,8% (2004).

Privreda države Paraíba u velikoj mjeri se zasniva na izradi obuće i drugih proizvoda od kože, uzgoju stoke, šećerne trske i kukuruza. Široko je rasprostranjena i proizvodnja ananasa i graha. 
Drugi važan privredni sektor u državi je turizam, posebno raširen u urbanim centrima i na netaknutim plažama, uz ekoturizam i festivale kao što su *Carnaval* i *São João*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt države

Paraíba
*
Zavratec

**Slovenija**:

* Zavratec (Idrija), naselje u općini Idrija, regija Goriška
* Zavratec (Sevnica), naselje u općini Sevnica, regija Posavska
Trokvržični zalistak

**Trokvržični zalistak** – poznat i kao **trikuspidni zalistak** ili **desni prekomorno-komorni zalistak** i **prednji atrioventrikularni zalistak** – nalazi se na desnoj leđnoj srtrani sisarskog srca, između desne pretkomore i desne komore. Funkcija ovog zaliska je prevencija povranog toka krvi u desnu pretkomoru.

## Struktura
Normalni trikuspidni zalistak obično ima tri listića i tri papilarna mišića. Oni su povezani sa papilarnim mišićima preko *chordae tendineae* (vrpce srčanog zaliska), koja se nalazi u desnoj komori. Trokvržični zalisci ne sastoje se uvijek od tri listića i mogu se javiti sa dva ili četiri; njihov broj može se promijeniti tokom života.

## Funkcija
Trikuspidne zalistak sprečava povratak toka krvi iz desne komore u desnu pretkomoru, tokom komorne sistole, kada se zatvara i omogućava krvi da teče iz desne pretkomore u desnu komoru tokom ventrikularne dijastole kada se otvori. Upotreba droga i lijekova slabi ovaj zalistak. Unazadni protok krvi je također poznat i kao regresijska ili trikuspidna regurgitacija.

## Klinički značaj
Trikuspidna povratni tok krvi nije neuobičajen u trokvržičnom zalisku.
Uobičajen je za inficirani zalistak što dovodi do endokarditisa, kod intravenskog drogiranja korisnika.
Pacijenti koji intravenski ubrizgavaju droge ili druge lijekove, mogu unijeti i infekcije, koji će otići na desnu stranu srca, a najčešće su uzrokovane bakterijom *S. aureus*. 
Kod ostalih pacijenata, bez historije intravenske izloženosti, često se javlja ljevostrani endokarditis.

Neki pacijenti su rođeni sa kongenitalnim abnormalnostima trikuspidnog zaliska. Kongenitalno apikalno izmještanje trokvržičnog zaliska ventila zove se Ebsteinova anomalija i obično uzrokuje značajnu trikuspidnu regurgitaciju.
Određeni karcinoidni sindromi mogu uticati na pojavu trikuspidne fibroze zbog proizvodnje serotonina tih tumora.

Prvi endovaskularni trikuspidnni implantat proizveli su hirurzi u *Cleveland Clinic*.

## Dodatna slika

Slide14bek.JPG|Triokvržični zalistak: duboka disekcija

## Također pogledajte
*Srčani zalisci
## Reference 
## Vanjski linkovi
* 
* Waynesburg College, Photo of model at Waynesburg College: *circulation/tricuspidvalve04*
* Cardiac Valve Animations - Perioperative Interactive Education Group - Cardiac Valve Animations

Kategorija:Srčani zalisci
FC Ingolstadt 04

**FC Ingolstadt 04** je njemački nogometni klub iz Ingolstadta, Bavarska. Relativno je mlad klub, osnovan 2004. godine. Svoje utakmice igraju na Audi Sportparku, kapaciteta 15.800 mjesta.

## Historija 
Sezone 2004-05, novoosnovani klub FC Ingolstadt igra Oberliga Bayern *(4. rang)* i u svojoj prvoj sezoni uspijevaju završiti na poziciji 2. Svoje dobre igre nastavljaju i u sezoni 2005-06 kada postaju šampioni.

Debitantsku sezonu u Regionalliga Süd*(3. rang)* su završili kao petoplasirana ekipa. 2008. godine postaju viceprvaci i na taj način osiguravaju promociju u 2. Bundesligu. Iako su se već sljedeće sezone vratili u 3. Ligu, oni se naredne sezone(2010-11) vračaju u Zweitu i tamo se takmiče do 2015.

Nakon što su sezone 2014-15 osvojili 2. Bundesligu, klub ulazi u Bundesligu i tako pravi historijski uspjeh.

## Uspjesi 
* **2. Bundesliga:**
** **Datoteka:Cup Winner.png  (1):** 2014–15.
* **Regionalliga Süd:**
** **Datoteka:Cup Finalist.png  (1):** 2008.
* **Bayernliga:**
** **Datoteka:Cup Winner.png  (1):** 2006.
** **Datoteka:Cup Finalist.png  (2):** 2005, 2011.
* **Landesliga Bayern-Süd:**
** **Datoteka:Cup Finalist.png  (1):** 2008.
* **Bezirksoberliga Oberbayern:**
** **Datoteka:Cup Finalist.png  (1):** 2006.
* **Bavarski kup:**
** **Datoteka:Cup Finalist.png  (1):** 2005.
* **Oberbayern kup:**
** **Datoteka:Cup Winner.png  (3):** 2005, 2006, 2007.

## Bosanskohercegovački nogometaši
*Azur Velagić *(2011-2013)*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanična stranica
*FC Ingolstadt 04 na bundesliga.com
*FC Ingolstadt 04 na UEFA.com
*FC Ingolstadt 04 na transfermarkt.de

*
Kategorija:Nogometni klubovi u Njemačkoj
Kategorija:Nogometni klubovi u Bavarskoj
Kategorija:Sport u Bavarskoj
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 2004.
Nekropola Mramor

**Nekropola Mramor** , općina Olovo, nalazi se na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi su 20 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj. Proglašena je i za Nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Selo Musići udaljeno je od Olova 4&nbsp;km vazdušne linije u pravcu jugozapada. Nekropola sa stećcima u Musićima nalazi se na nadmorskoj visini od 581 m.
## Historija 
Olovo je smješteno ispod planine Stoborja, na ušću rijeka Stupčanice i Bioštice, koje dalje čine rijeku Krivaju. Stari rudnik olova poznat je još iz vremena rimske vlasti. Sedamdesetih godina XIV st. u Bosni dolazi do intenzivnijeg razvoja rudarstva, kada svoj rad oživljava i olovski rudnik. U srednjem vijeku na navedenom prostoru formiralo se naselje Olovo s gradom koji se zvao Olovac. Prvi put se spominje 1382. godine pod nazivom „Olovo Plumbum“, a 1415. godine pod nazivom „città de Piombo“.

## Opis 
Nekropola broji 80 stećaka, od čega 47 sljemenjaka s postoljem, 4 sanduka s postoljem, 4 sanduka, 17 ploča s postoljem i 8 ploča. Najzastupljeniji oblik na nekropoli je sljemenjak s postoljem i svi su klesani u komadu. Ukrašeno je 14 stećaka, uglavnom geometrijskm oblikom (izostaju figuralni prikazi), pri čemu dominira ukras spirale i rozete, a javljaju se još i križ i tordirana vrpca.
## Također pogledajte 
* Stećci (svjetska baština UNESCO-a)

## Literatura 
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: “Veselin Masleša“, 1982. STEĆCI – KULTURA I UMJETNOST
* Drago Vidović,  SIMBOLIČNE PREDSTAVE NA STEĆCIMA

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Olovu
Kategorija:Stećci u Olovu
Kategorija:Stećci svjetska baština u Bosni i Hercegovini
Careva džamija (Foča)

**Careva džamija**, odnosno **Sultan Bajezida Valije II. džamija,** nalazi se u samom centru Foče, Bosna i Hercegovina. Pripada među tridesetak carskih džamija u Bosni i Hercegovini. Sultan Bajazid II je jedini sultan, po kojem su nazvane dvije džamije u Bosni i Hercegovini. Pored ove džamije druga je u Nevesinju. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Careva džamija nalazi se u Carevoj mahali, na jednom istaknutom brežuljku zvanom Kavala, na prostoru između rijeka Drine i Ćehotine, a iznad nekadašnjeg srednjovjekovnog otvorenog trga zvanog Pazarište.

## Također pogledajte 
* Aladža džamija
* Musluk džamija
* Goraždansko muftijstvo

## Literatura 
* Alija Bejtić, Povijest i umjetnost Foče na Drini (str. 23-75), Naše starine, Godišnjak  Zemaljskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirodnih rijetkosti NR Bosne  i Hercegovine, Sarajevo, 1956.
* Husref Redžić, Studije o islamskoj arhitektonskoj baštini, Biblioteka Kulturno naslijeđe,  Sarajevo, 1983.
* Husref Redžić, Umjetnost na tlu Jugoslavije, Islamska umjetnost, Izdavački zavod Jugoslavija, Beograd, 1984.
* Hivzija Hasandedić, Muslimanska baština u istočnoj Hercegovini, El-Kalem, Sarajevo, 1990.
* Evlija Čelebija, Putopis, Izdavačko preduzeće Sarajevo Publishing, Sarajevo, 1996.
* Mehmed Mujezinović, Sarajevo publishing, Islamska epigrafika u BiH, knjiga II, 1998.
* Madžida Bećirbegović, Džamije sa drvenom munarom u Bosni i Hercegovini, Sarajevo Publishing, 1999.
* Ekrem Hakkı Ayverdi, Avrupa'da Osmanli Mimari Eserlera Yugoslavya II, 3. kitab, Istanbul, 2000.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini
*  komisije nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Kategorija:Nacionalni spomenici u Foči (Republika Srpska)
Kategorija:Džamije u Foči (Republika Srpska)
Nekropola Crkvina

**Nekropola Crkvina**, općina Foča, nalazi se na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi su 20 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj. Proglašena je i za Nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Nekropola se nalazi u zaseoku Vrbica nadomak sela Čelebići, udaljenom od Foče cca 20&nbsp;km vazdušne linije u pravcu jugoistoka, na lokalitetu Mramor (Crkvina).

## Historija 
Ovo područje u predrimsko doba pripadalo je ilirskom plemenskom savezu Pirusta. Skupa sa Desitijatima borili su se do kraja protiv Rimljana i posljednji bili poraženi u Batonovom ustanku 6 – 9 godine n.e. Oblast Drine/Gornje Podrinje, oko gornjeg toka istoimene rijeke spominje se već kod popa Dukljanina sredinom XII vijeka. Od tog vremena može se pratiti njen izuzetan značaj u privrednom i političkom pogledu, bilo da se nalazi u sastavu srpske ili bosanske države. Godine 1373. ova oblast pripala je Bosanskom kraljevstvu, u vrijeme kralja Tvrtka

## Opis 
Nekropola sadrži 205 stećaka, od toga 129 sanduka, 2 sljemenjaka i 74 stećka nedefinisanog oblika. U nekropoli su još 3 kasnoantičke ploče, 1 rimska ara i 2 srednjovjekovne ploče. Od 211 evidentiranih spomenika, 22 (3 kasnoantičke ploče i 19 stećaka) sadrže ukrase; friz, manji kristovi, stilizovani krst, antropomorfni krst, polumjeseci, štap, mačevi, bodež, krugovi, vodenica; ruka, rozeta, predstava životinje, reljefne predstave ljudskih figura.
## Također pogledajte 
* Stećci (svjetska baština UNESCO-a)

## Literatura 
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: “Veselin Masleša“, 1982. STEĆCI – KULTURA I UMJETNOST
* Drago Vidović,  SIMBOLIČNE PREDSTAVE NA STEĆCIMA
* Marko Vego,  Zbornik srednjevjekovnih natpisa Bosne i Hercegovine knj. III. Sarajevo: Zemaljski muzej, 1964

## Reference 
Kategorija:Nacionalni spomenici u Foči (Republika Srpska)
Kategorija:Gornje Podrinje
Kategorija:Stećci u Foči (Republika Srpska)
Kategorija:Stećci svjetska baština u Bosni i Hercegovini
Međupretkomorska brazda

**Međupretkomorska brazda** ili **interatrijska brazda** razdvaja dvije srčane pretkomore. Ovo malo udubljenje je jedva naznačeno na stražnjoj površini srca, a sprijeda je sakriveno plućnom arterijom i aortom.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://teachmeanatomy.info/thorax/organs/heart/atria-ventricles/
Et-Tarik

**Sura Et-Tarik** (; ) jeste 86. sura Kur'ana. Sastoji se od 17 ajeta i spada u mekanske sure, sure objavljene u Meki.

## Sadržaj 
Iako sadrži 17 ajeta, sura je kratka i kao mnoge druge sure započinju Allahovom zakletvom.

U prvom dijelu sure (prvih deset ajeta), nakon zakletve u prvom ajetu i drugog ajeta koji je u upitnom obliku, već u sljedećim ajetima se daje odgovor na postavljeno pitanje kao i činjenice o čovjekovom stvaranju.

O tome se u suri kaže:

U tefsiru Ibn-Kesira, za termin "zvijezda blistava", odnosno "Et-Tarik", po čemu je sura i nazvana, kaže se da je tako nazvana jer se vidi noću, a gubi se iz vida danju.

Drugi dio sure (11–17. ajet) također započinje zakletvom i to kišnim nebom i zemljom plodnom. Dalje se govori o Kur'anu i njegovoj istinitosti, odnosno o činjenici da govor u Kur'anu rastavlja istinu od neistine. Također se spominju i spletke kojima nevjernici pokušavaju da odvrate od Allahovog puta.

## Također pogledajte 
* Kur'an
* Tefsir
* Tefsir Ibn-Kesira

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Tefsir sure Et-Tarik 
* Sura Et-Tarik sa prijevodom na bosanski (od Korkuta), na tanzil.net
* Sura Et-Tarik s audiozapisom

Kategorija:Kur'an
T
T
Bač (Ilirska Bistrica)

**Bač** (, ) je naseljeno mjesto u sastavu općine Ilirska Bistrica, regija Primorsko-notranjska, Slovenija.

## Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Ilirska Bistrica.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bač je imao 458 stanovnika.

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Naselja u Sloveniji
Kategorija:Naselja u Primorsko-notranjskoj regiji
Bač (višeznačna odrednica)

**Slovenija**:

* Bač (Ilirska Bistrica), naselje u općini Ilirska Bistrica, regija Primorsko-notranjska
* Bač pri Materiji, naselje u općini Hrpelje–Kozina, regija Obalno-kraška

**Srbija**:

* Bač, naselje i općina u Južnobačkom okrugu
Crkva Šklopotnica

**Crkva Šklopotnica** (crkva sv. Nikole) u Čelebićima  nalazi se u općini Foča. Pripada Srpskoj pravoslavnoj crkvi i Mitropoliji dabrobosanskoj. Proglašena je zajedno sa grobljem i 5 starih hrastova za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija 
Nalazi se u naselju Čelebići, zaseok Rijeka, oko 50 kilometara od Foče. Smješteno je na nadmorskoj visini od oko 1000, između planina Ljubišnja (2238 m) i Pliješa (1717 m) s prevojem na Bakiću (1262 m).

## Historija 
Crkva se zvanično datira u prvu polovinu XIX vijeka (1832. godina), što je učinjeno na osnovu natpisa koji se nalazi sa unutrašnje strane crkve na drvenom nadvratniku. Prvi zvonik i crkveno zvono napravljeno je u vrijeme izgradnje hrama, ali je ono odneseno tokom Prvog svjetskog rata, kada je pretopljeno za izradu municije.
## Opis 
Pripada grupi jednobrodnih crkvi, jednostavne osnove i skromnih dimenzija. Osnovu crkve predstavlja pravougaonik dimenzija 7,55x5,60 metara. Visina zidova sa vanjske strane iznosi svega 1,50 metara iz razloga što je objekat ukopan u zemlju. Zidovi imaju unutrašnju visinu od 2,00 metara.

Sa zapadne strane objekta pred ulazom podignut je otvoreni zvonik na stubovima.

U crkvi su izuzetno vrijedne ikone na ikonostasu, rad srpskih zoografa Georgija Mitrofanovića, Andrije Raičevića i majstora Jovana. Sve te ikone su u crkvu dospjele iz ne mnogo udaljenog manastira Svete Trojice u Pljevljima.

Na lokaciji oko crkve Šklopotnica nalazi se 5 hrastova vrste hrast cer, *Quercus cerris*, visine do 30m,  debljine preko 1m dijametar i starosti od 300 godina. Kod slavenskih naroda rasprostranjeno je vjerovanje da drvo, kao i ostalo rastinje i oblici u prirodi imaju dušu.

## Literatura 
* St. Dobroslav Pavlović, "Crkve brvnare u Srbiji", doktorska disertacija odbranjena na Arhitektonskom fakultetu u Beogradu, Beograd, 1962.
* Vera Brežančić, "Konzervacija značajnih starih stabala u Bosni i Hercegovini", Naše starine X, Sarajevo, Godišnjak zavoda za zaštitu spomenika kulture SR BiH, 1965.
* Zdravko Kajmaković, "Četiri ikone iz radionice majstora Kozme", Zbornik za likovne umjetnosti, br. 7, Novi Sad, 1971.
* Zdravko Kajmaković, "Kozma Jovan", Zbornik za likovne umetnosti, Matice srpske 13, Novi Sad, 1977.
* Svetlana Rakić, Ikone Bosne i Hercegovine (16-19 vijek), Beograd, 1998.
* Branislav Jovanović, Dendrologija, Beograd, Univerzitetska štampa, 2000.
* Slobodan Nenadović, Ilustrovani rječnik izraza u narodnoj arhitekturi, Prosvjeta, 2002.
* Ljiljana Ševo, Pravoslavne crkve i manastiri u Bosni i Hercegovini do 1878. godine, Banja Luka, 2002.
* Milenko Todović, Crkva Šklopotnica u Rijeci kod Foče, Beograd, Svijet knjige, 2004.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine

Kategorija:Nacionalni spomenici u Foči (Republika Srpska)
Kategorija:Crkve u Foči (Republika Srpska)
Š
Kategorija:Dabrobosanska mitropolija
Bitnja

**Slovenija**:

* Dolnja Bitnja, naselje u općini Ilirska Bistrica, regija Primorsko-notranjska
* Gornja Bitnja, naselje u općini Ilirska Bistrica, regija Primorsko-notranjska
Zemon

**Slovenija**:

* Dolnji Zemon, naselje u općini Ilirska Bistrica, regija Primorsko-notranjska
* Gornji Zemon, naselje u općini Ilirska Bistrica, regija Primorsko-notranjska
Gabrk

**Slovenija**:

* Gabrk (Ilirska Bistrica), naselje u općini Ilirska Bistrica, regija Primorsko-notranjska
* Gabrk (Škofja Loka), naselje u općini Škofja Loka, regija Gorenjska
Dobropolje (višeznačna odrednica)

**Bosna i Hercegovina**:

* Dobropolje (Tešanj), naselje u općini Tešanj

**Slovenija**:

* Dobropolje (Ilirska Bistrica), naselje u općini Ilirska Bistrica, regija Primorsko-notranjska

## Također pogledajte
* Dobro Polje
Papilarni mišić

**Papilarni mišići** su oni koji se nalaze u komorama srca. Imaju kvržice u AV-zalisku (također poznat i kao mitralni i trikuspidni zalistak), preko *chordae tendineae* za sprečavanje inverzije toka krvi i kontrakcije ili njihovog prolapsa pri kontrakcijama (ili ventrikularnim kontrakcijama) zalisaka.

## Struktura
U srcu ima ukupno pet papilarnih mišića; tri u desnoj komori i dva u lijevoj. Prednji, stražnji i pregradni papilarni mišić desne komore vežu se preko vrpce srčanog zaliska (*chordae tendineae*) do trikuspidnog zaliska. Prednji i stražnji papilarni mišić lijeve komore kače se preko chordae tendineae za mitralni zalistak.

### Prokrvljavanje
Papilarni mišići mitralnog zaliska u lijevoj komori se zovu anterolateralni (orednjebočni) i posteromedijalni (zadnjemedijalni) mišići.
* Anterolateralni mišić krvlju snabdijevaju lijeva prednja silazna arterija – dijagonalna grana (LAD) i lijeva cirkumfleksna arterija – tupi marginalni ogranak (LCX);
*U posteromedijalni mišić, krv dovodi desna koronarna arterija – stražnja međukomorska arterija (RCA);
Rupture posteromedijalnog mišića su česte zbog toga što on jedini ima jedan izvor snabdijevanje krvlju.

## Dodatne slike

 Heart short axis view papillary.jpg|Otvorene komore srca sa vidljivim papilarnim mišićima i *chordae tendinae*
 Muscolopapillare+cordetendinee.jpg|Papilarni mišići i *chordae tendinae*
 Muscolopapillarex.jpg|Papilarni mišići i *chordae tendinae*
 Slide16bek.JPG|Papilarni mišići: duboka disekcija

## Također pogledajte
*Trabeculae carneae
*Srčani mišić

## Reference 
## Vanjski linkovi
* }&nbsp;— "Heart: The Right Atrioventricular (Tricupsid) Valve" (anterior, posterior, septal papillary muscles)
* &nbsp;— "Heart: The Left Atrioventricular (Mitral) Valve" (anterior, posterior papillary muscles)
* 
* 
* }&nbsp;— "Right atrioventricular bundle branch, anterior view"
* Definition of Papillary muscle 
* MedicineNet Search Results
*www.themitralvalve.org
Musculi pectinati

**Raščešljani mišići** (**musculi pectinati**) su paralelni grebenovi u zidovima srčanih pretkomora. Tako su imenovani zbog sličnosti s zubacima češlja, kao u pektenu. 
Iza grebena (*crista terminalis*) desne pretkomore unutrašnja površina je glatka. Raščešljani mišići čine dio zida ispred toga, kao dodatak desnoj pretkomori.

U lijevoj pretkomori su ovi mišići nešto manji nego u desnoj pretkomori i ograničeni su na unutrašnje površine njene aurikule. To je zbog embriološka porijekla aurikule, koju pravi pretkomora. Neki izvori navode da su češljasti mišići korisni u povećavanju snage kontrakcije, bez značajnog povećanja srčane mase.
Češljasti mišići pretkomora se razlikuju od trabeculae carneae koji se nalaze na unutrašnjim zidovima obje komore.
## Također mogledajte
*Srčani mišić
*Srčana pretkomora

## Reference
## Vanjski linkovi
Srčana komorna pregrada

**Međukomorska pregrada** – poznata i kao **interventrikularna pregrada** (**IVS**) ili kratko **komorska ili ventrikularna pregrada**, a tokom razvića i ***septum inferius*** – je stameni zid koji međusobno razdvaja donje šupljine ( srčane komore) u srcu.

Ventrikularna pregrada je usmjerena koso unazad na desno i zakrivljena sa konveksnosti prema desnoj komori; njene margine odgovaraju prednoj i stražnjoj uzdužnoj brazdi.

## Dijelovi 
* Veći dio je debeo i mišićav i predstavlja **mišićni interventrikularni septum (pregradu)**
* Njen gornji i stražnji dio, koji razdvajaju aortno predvorje iz donjeg dijela desne pretkomore i gornjeg dijela desne komore, je tanak i vlaknast, a zove se **membranozna ventrikularna pregrada** (***septum membranaceum***).

## Razviće
* Mišićni dio međukomorske pregrade proizilazi iz bulboventrikularnog  prirubnog dijela koji se razvija zbog diferencijalnog rasta primitivne komore u lukovičasti cordis. Membranski dio ima porijeklo od nervnog greben, a povezuje gornje slobodne margine bulboventrikularnih područja rubova i prednje i stražnje endokardne jastuke pretkomorsko-komorskog kanala. Također biva pričvršćen na niže granice spirale septuma ili aortino-plućne pregrade.
 
## Poremećaji
*Acijanotski srčni defekt;
*Defekt komorske pregrade (VSD), otvor u interventrikularnoj pregradi;

## Dodatne slike

Heart normal short axis echo.svg|Normalno kratki eho srčane osi 

## Također pogledajte
*Lijeva srčana komora
*Desna srčana komora
## Reference
## Vanjski  linkovi
Trabeculae carneae

**Trabeculae carneae** – ***columnae carneae*** ili **mesnati grebeni** – su zaobljeni ili nepravilni mišićni stupci koji se projiciraju od unutrašnje površine desne i lijeve strane srčanih komora. Drugačiji su od *chordae tendineae*, koji se nalaze  u desnoj pretkomori i pretkomorskim dodacima srca.

## Tipovi
Postoje dva tipa srčanih trabekula:
* Neke su prililožene  svom svojom dužinom na jednoj strani i samo čine istaknuti greben,
* Druge su fiksirane na svoje nastavke, ali slobodne u sredini (moderatori traka/ septomarginalne trabekule).

## Funkcija
Uloga ovih trabekula je najvjerojatnije da spriječe usisavanje koje se može javiti na ravno strukturiranoj membrani i time ugroziti sposobnost srca da efikasno pumpa.

*Trabeculae carneae* imaju funkciju sličnu onoj kod papilarnih mišića kod kojih kontrakcija puni *chordae tendineae*, sprečavajući inverziju mitralnog (bikuspidnog) i trikuspidnog zaliska, tj. njihovo ispupčenje prema pretkomorskoj šupljini, što bi dovelo do naknadnog curenja krvi u pretkomore. Dakle, u akciji papilarnih mišića na AV zalistak, sprečava se povratni tok krvi iz komore u pretkomoru.

Moderirajuće trake nose desni ogranak AV snopa i dio su provodnog sistema srca.

## Također pogledajte
* Chordae tendineae

## Reference
## Vanjski linkovi
* Diagram  at University of Edinburgh—fourth and fifth diagrams from top

Kategorija:Vene