open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jajovodi

**Jajovod** ili **Fallopijeve tube**, poznate i kao **maternične tube** ili **salpinge** (singular **salpinks**), su cijevi koje se protežu od maternice do jajnika i dio su ženskog reproduktivnog sistema.
Oplođeno jaje prolazi kroz jajovodne cijevi od jajnika sisara do maternice. Fallopijeve cijevi su jednostavni stub epitela s nastavcima nalik na dlaku zvanim cilija koje nose oplođeno jaje. U kičmenjaka sisara ekvivalent je jajovod.

Naziv Falopijeve tube potiče od  imena katoličkog svećenika i anatoma Gabriela Falloppija, po kojem su također imenovane druge anatomske strukture.
desno|mini|250p|Unutrašnji reproduktivni sistem žene

## Izgled i građa 
Jajovodi su mišićno sluzokožni organi. Cjevastog su oblika, blago nakrivljeni. Njihova dužina iznosi između 8 i 14&nbsp;cm. Povezani su sa gornjim dijelom materice, tačnije sa rogom materice, i smješteni su na oba njena kraja. Drugi kraj jajovoda je slobodan u maloj karlici ili pelvisu. Služe kao tuneli kojima se do materice dopremaju jajne ćelije iz jajnika. Njima se također kreću i spermatozoidi, jer se oplodnja jajne ćelije dešava u njima.

## Oplodnja 
Ovulacijom iz de Grafovog folikula zrela jajna ćelija dospijeva u lumen jajovoda, gdje biva opkoljena spermatozoidima koji nastoje prodrijeti u nju. Po probijanju spoljašnje opne jajne ćelije i ulaska spermatozoida u nju, dolazi do zgušnjavanja opne koja na taj način sprečava ostale spermatozoide da prodru u nju. Pri prodoru u jajnu ćeliju dolazi do mješanja sadržaja spermatozoida sa jedrom jajne ćelije.

Oplođena jajna ćelija pod djelovanjem peristaltičkih pokreta jajovoda i vodene struje koja nastaje kretanjem treplji epitela u tubama dospijeva u šupljinu materice i tada dolazi do nidacije, odnosno implantacije oplođenog jajašceta.

## Regije 
Razlikuju se četiri regije jajovoda od jajnika prema uterusu:

* Infundibulum tubae uterinae - koji sadrži fimbrije
* Ampulla tubae uterinae - najčesće mjesto oplodnje
* Isthmus tubae uterinae
* pars interstitialis s. pars uterina - materični dio jajovoda

Infundibulum tubae uterinae je dug oko 2&nbsp;cm i ima oblik lijevka. Na njemu se nalaze fimbrije, prstasti nastavci, deset do petnaest njih, a najduža je fimbria ovarica. Ampulla tubae uterina, mjesto gdje se najčešće dešava oplodnja, se nalazi odmah pored infundibuluma, a njena dužina iznosi od 6 do 8&nbsp;mm. Na nju se nadovezuje isthmus tubae uterinae čija dužina iznosi 3 do 4&nbsp;cm i koji dopire do odgovarajućeg roga uterusa.

## Histologija 
Prosječna debljina zida jajovoda iznosi 2 do 3&nbsp;mm i sastavljen je od tri sloja:

* serozni omotač (tunica serosa)
* mišićni sloj (tunica muscularis) 
* sluzokoža (tunica mucosa)

## Oboljenja 
* Upalni procesi jajovoda
* Ektopična trudnoća
* Karcinom jajovoda

## Također pogledajte 
* Ženski reproduktivni sistem
* Materica
* Vagina
* Jajnici

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ženski reproduktivni sistem
Kategorija:Ginekologija
Albanski lek

**Lek** (albanski: Leku) je nacionalna valuta u Albaniji. Međunarodni kod valute je ALL.
Ime lek potiče od skraćenog imena Aleksandra Velikog (Leka i Madh). Ime kovanica kindarka (odnosno kintara) potiče od albanske riječi kind (stotina).
Danas se koriste novčanice od 100, 200, 500, 1000 i 5000 leka i kovanice u apoenima od 1, 5, 10, 20, 50 i 100 leka.

Do 1912. Albanija je koristila otomanski novac a nakon sticanja nezavisnosti nastao je period političkog haosa koji je odložio uvođenje nacionalne novčane jedinice do 1926. godine. Tada je kurs leka bio jednak kursu italijanske lire. Lek je devalviran nakon italijanske okupacije. Monetarne reforme su sporovođene dva puta - 1965. i 1991. Stari lek je mijenjan za novi u odnosu 10:1 a zatim i 50:1. Između 1946. i 1948. lek je bio vezan za jugoslavenski dinar a potom za sovjetsku rublju sve do 1961. kada je promijenjena vrijednost rublje.

Lek izdaje Narodna banka Albanije. Inflacija u 2010. je iznosila 3,6%.

## Historija
 na novčanici od 1 leka]]
Lek je zvanično uveden 1926. U periodu od 1926.-1939. korišten je franga kao alternativan naziv za lek koji je korišten za novčane transakcije u inostranstvu. Franga je imao samo apoen od 5 leka i pokriće u zlatu.

### Etimologija
Lek potječe od "Leka" albanskog naziva, skraćenog imema Aleksandra Makedonskog . Portret Aleksandra Velikog na konju je naslikan na novčanici od 1 leka s obe strane.

## Novčanice
### Prva serija
Nacionalna banka Albanije (*Banka Kombëtare e Shqipnis*) uvela je 1926. novčanice u apoenima 1, 5, 20 i 100 franka ari. Izvršena je denominacija 1939. od 5 do 200 franga. Od 1944. uvode se apoeni od 2, 5, 10 leka i 100 franga.

Izdavanje novca preuzima 1945. Narodna banka Albanije (*Banka e Shtetit Shqiptar*) koja je preštampala novčanice od 10 leka, te 20 i 100 franga. U opticaj se puštaju 1945. nove novčanice u apoenima od 1, 5, 20, 100 i 500 franga. Od 1947 uvodi se lek u apoenima od 10, 50, 100, 500 i 1000.

### Druga serija
Od 1965. Albanska Narodna banka uvodi apoene od 1, 3, 5, 10, 25, 50 i 100 leka. Novo izdanje štampano je 1976. nakon što je Albanija postala socijalstička republika.

### Treća serija
Novčanica u apoenu od 500 leka uvedena je 28. juna 1991 od 200 i 1000 leka 1. oktobra 1992.

#### Serija 1992.
#### Serija 1996.
11. jula 1997 uvodi se nova serija. Novčanice je štampala De La Rue iz Ujedinjenog kraljevstva.
 

## Vanjski linkovi 
* Banka Albanije
*   Novčanice iz "Bis ans Ende der Welt"

## Reference 
Kategorija:Albanija
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1926.
Jajnici

desno|mini|250p|Unutrašnji reproduktivni sistem žene

**Jajnici** () su parni organi koji su dio unutrašnjeg reproduktivnog sistema žene. Imaju i endokrinu funkciju. Ovalnog su oblika, sličan bademu. Najčešće su dugi 3 - 5 i široki 1,5 – 3&nbsp;cm.

## Struktura 
Jajnici se smatraju ženskim gonadama. Svaki jajnik je bjelkaste boje i nalazi se uz bočni zid maternice u području koje se naziva fosa jajnika. Fosa jajnika je regija koja je omeđena vanjskom ilijumskom arterijom i ispred ureterom i unutrašnjom ilijumskom arterijom. Ovo područje je veličine otprilike 4&nbsp;cm x 3&nbsp;cm x 2&nbsp;cm.

## Funkcija 
Smješteni su na krajevima jajovoda ili fallopijan tuba, odnosno neposredno uz nihov otvor, na bočnim stranama gornjeg dijela male karlice u plitkim jamicama (lat.fossa ovarica) na dnu trbušne duplje, s obje strane materice. Homologni su testisima kod muškaraca.

Formiraju se već u sedmoj sedmici intrauterinog razvoja. U sebi sadrže određeni broj primordijalnih (prvobitnih) jajnih ćelija (od 300.000 do 400.000) smještenih u vezivnom tkivu, stromi jajnika, od kojih samo oko 10 posto ostaje, tako da ih u vrijeme puberteta ima oko 30.000 što je njihov konačan broj. Veličina primordijalnog folikula iznosi oko 50 do 100 mikrometara, a u vrijeme ovulacije doseže obim od 1.5&nbsp;cm. Primordijalna jajna ćelija (primarni folikul) je pod uticajem hormona FSH i LH koji podstiču rast nekoliko primarnih folikula istovremeno,ali od petog do sedmog dana ciklusa odabira se samo jedan folikul, a ostali propadaju. Oko četrnaestog dana menstrulnog ciklusa zrela jajna ćelija biva oslobođena iz jajnika (ovulacija) da bi mogla biti oplođena. Jajna ćelija po pucanju folikularne opne dospijeva u jajovod iz kojeg uz pomoć horionskih resica biva istisnuta u materičnu šupljinu. Zreo folikul se naziva Grafov folikul. Ovaj proces traje tokom fertilnog preioda žene, odnosno od puberteta do menopauze.
  
Pored ove funkcije, jajnik također ima i endokrinu funkciju. Njihov zadatak je da tokom cijelog života žene proizvode i dva specifična hormona ( steroidni hormoni ): Estrogen i Progesteron. Estogen kontinuirano tokom čitavog života žene i progesteron u drugoj fazi menstrualnog ciklusa i u toku trudnoće.

U klimakteriju jajnik prekida svoju funkciju proizvođača jajnih ćelija čime se završava fertilni period žene. Jajnici u kasnijim godinama postepeno zakržljaju i na kraju budu veličine košpice šljive. Uporedo s time smanjuje se i lučenje polnih hormona u njima.

## Oboljenja 
* Ektopična trudnoća
* Sindrom policističnih jajnika
* Karcinom jajnika

## Također pogledajte 
* Materica
* Vagina
* Jajovodi

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Endokrini sistem
Kategorija:Ginekologija
Kategorija:Ženski reproduktivni sistem
Kategorija:Karlica
Kategorija:Organi
Jugoistok

mini|Strane svijeta u Ming dinastiji
mini|250p|Ruža kompasa s istaknutim jugoistokom
**Jugoistok** je jedna od sporednih strana svijeta. Nalazi se tačno na sredini između juga i istoka. Na suprotnoj strani je od sjeverozapada. Označava se sa 135°. Najčešća oznaka na kartama i kompasu je **SE** od engleske riječi: **S**outh**e**ast.

Često se koristi da opiše jugoistočni sektor geografskih oblasti, pa tako da srećemo:
* Jugoistočna Engleska, geografski prostor
* Jugoistočni Queensland, region Queenslanda, Australija
* Jugoistočni region, Brazil, službena grupacija Brazila za ekonomske i statističke svrhe
* Jugoistočna Azija - regija na jugoistoku Azijskog kontinenta.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Strane svijeta
Ivo Gregurević

**Ivo Gregurević**, hrvatski glumac, rođen 7. oktobra 1952. u Donjoj Mahali kraj Orašja, umro 2. januara 2019. u Zagrebu.

## Biografija 
Diplomirao je na Akademiji dramskih umjetnosti u Zagrebu. Na filmu debitira 1977. godine u filmu *Ne naginji se van* Bogdana Žižića. Tokom 1980-ih i 90-ih ostvario je niz zapaženih uloga na filmu. Vrsno je tumačio pomalo grube, ponekad i opasne "narodne tipove", kao otmičara u *Osuđenima* (1978.) Z. Tadića, konduktera u *Kraljevoj završnici* (1987.) Ž. Tomića i istražitelja u filmu *Životu sa stricem* (1988.) Krste Papića.
 
S uspjehom je nastupao i u pozorištu i na televiziji. Nagrađivan je na festivalu u Nišu; dobio nagradu "Sedam sekretara SKOJ-a" i dr.

## Vanjski linkovi 
* Biografija u enciklopediji Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža
* Video iz "Velog mista"

Kategorija:Rođeni 1952.
Kategorija:Umrli 2019.
Kategorija:Biografije, Orašje
Kategorija:Jugoslavenski glumci
Kategorija:Hrvatski glumci
Jugozapad

mini|250p|desno|Ruža kompasa Jugozapad

**Jugozapad** je jedna od sporednih strana svijeta. Nalazi se tačno na polovini između juga i zapada. Tačno je na suprotnoj strani od sjeveroistoka. Označava se sa 225°. Na kompasima i kartama se za jugozapad najčešće upotrebljava oznaka **SW**, što potiče od engleske riječi **S**outh**w**est.

Često se koristi da opiše jugozapadni sektor geografskih oblasti, pa tako da srećemo:

* Jugozapadna Kina
* Jugozapadna Engleska
* Jugozapadni region zapadne Australije

Riječ jugozapad se sreće i u nekim kompanijama, sportskim klubovima, te nekim ustanovama, posebno u Sjedinjenim Američkim državama, kao što su:
* Southwest Airlines, avionska kompanija u Americi
* Southwestern Company, američki izdavač
* Southwest Conference, NCAA konferencija.
* Southwestern University School of Law, jedna od najstarijih pravnih škola u Kaliforniji.
* Southwestern University, privatni univerzitet u Teksasu, USA.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Strane svijeta
Makedonski denar

**Denar** je zvanična valuta Sjeverne Makedonije.

Denar se sastoji iz 100 denija. Valuta je uvedena 1992. godine i imala je istu vrijednost kao i jugoslavenski dinar u tom trenutku. Reforma valute je izvršena 1993. kada je uveden novi denar (MKD) koji je imao vrednost 100 starih denara (MKN). Novčanice postoje u apoenima od 10, 50, 100, 500, 1000 i 5000 denara a kovanice u iznosima od 1, 2 i 5 denara i 50 denija. Naziv potiče od naziva rimskog novca denarijusa.

Denare izdaje Narodna banka Republike Sjeverne Makedonije.

## Novčanice 
## Kovanice 
## Kontroverza oko dizajna 
Makedonija je proglasila nezavisnost od Jugoslavije 8. septembra 1991. Prema New York Timesu već u januaru 1992. pojavila se nova valuta pod imenom ‘makedonka’. Na novčanicama je bio crtež solunske Bele kule. Ovo je izazvalo veliki bijes u Grčkoj pa makedonska vlast taj novac nikada nije zvanično upotrebljavala.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  Narodna banka Republike Sjeverne Makedonije

Kategorija:Sjeverna Makedonija
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute vezane za euro
Kategorija:Valute uvedene u 1992.
Farska kruna

**Farska kruna** je valuta koja je u upotrebi na Farskim ostrvima. Od 1949. donesen je zakon kojim je omogućeno da Farska ostrva imaju vlastitu valutu. Krune izdaje Danska Narodna banka i nisu nezavisna valuta. Odnos farske i danske krune je 1:1.

## Novčanice
Farska kruna je ukrašena prirodnim motivima Farskih Ostrva na novčanicama koje se izdaju u apoenima od 50, 100, 200, 500 i 1.000 kruna. Nemaju vlastite kovanice te koriste iste kao od 50 øre;1,2,5,10,20 kruna u Danskoj. 100 øre odgovara jednoj kruni. Iako Danska kruna nije zvanična valuta ipak je prihvaćena kao sredstvo plaćanja u najvećem broju transakcija na Farskim ostrvima. Od 2012. izašle su nove verzije novčanica s dodatnim sigurnosnim motivima, stare još važe ali će postepeno biti povučene iz opticaja.

### Motivi
Oslikane motive kreirao je umjetnik s Farskih ostrva Zacharias Heinesen.

### Sigurnosne osobine
Postoji providni dio na novačnicama "prozor" s vodenim žigom, koji se prelama okretanjem novčanice. Novi poseban simbol je lice na obje strane novčanice naslikano fluorescentnom bojom.

S obzirom na to da nije nezavisna valuta, nema ni međunarodni kod.

## Kovanice
Godišnja inflacija ove valute u 2015. je iznosila 2.3%.

## Također pogledajte 
* Sistem deviznih kurseva

## Reference
## Vanjski linkovi
*Kurs eura i danske krune*finanzen-net*

Kategorija:Farska ostrva
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1940.
Kategorija:Fiksni devizni kurs
Estonska kruna

**Kruna** (estonski: *kroon*) je bivša valuta Estonije. Prvi put je uvedena 1928. godine. Kruna se sastoji iz 100 senta. Izdavala ih je Centralna banka Estonije (Eesti Pank). ISO 4217 kod valute je EEK.

## Historija 
### Prva kruna (1928-1940) 
Kruna je uvedena 1928. godine kada je zamijenila estonsku marku koja je bila u opticaju od 1919. Velika depresija je prisilila 1930. uvođenje zlatnog standarda. Kruna je time bila vezana za britansku funtu u odnosu 18,35:1. Tokom sovjetske okupacije, od 1940-te zamijenjena je rubljama u odnosu 1:0,8 koja je ostala do 1992.

### Druga kruna (1992-2010) 
Kruna je uvedena ponovo nakon nezavisnosti države 1992. godine. Zamijenila je rusku rublju. Prvobitno je bila vezana za njemačku marku u odnosu 8:1. Kasnije se vezala za euro tečajem 15,44:1.

Novčanice su se izdavale u apoenima od 1, 2, 5, 10, 25, 50, 100 i 500 kruna a kovanice u apoenima od 1 i 5 kruna i 5, 10, 20 i 50 senta.

### Kovanice od 1992–2010 
## Novčanice 
## Također pogledajte
*Ekonomija Estonije
*Ekonomija SSSR-a

## Reference
## Vanjski linkovi
*Razne serije novčanica
*Centralna banka Estonije

Kategorija:Estonija
Kategorija:Historijske valute
Kategorija:Valute zamijenjene eurom
Kategorija:Evropske valute
Lukomir

**Lukomir** je naseljeno mjesto u općini Konjic, Bosna i Hercegovina. Naselje Lukomir je planinsko selo koje se nalazi na južnim obroncima Bjelašnice na 1495 metara nadmorske visine, što ga čini najvišim naseljenim mjestom Bosne i Hercegovine i jedinim preko 1300 m. Na osnovu stećaka koji se nalaze u selu i koji potiču iz 14. i 15. vijeka, vjeruje se da je selo bilo naseljeno i prije više stotina godina. Današnji stanovnici sela potomci su ovčara iz hercegovačkih sela Kamen i Žulj iz okoline Stoca, koji su zbog izuzetno bogatih pašnjaka ovdje ljeti čuvali velika stada ovaca. Gradeći prvo sezonska naselja (stanove), koja su poslije prerasla u današnje selo, najvećim dijelom su se ovdje naseljavali ljudi iz plemena Čomora i Masleša, koji su i danas najbrojnije porodice u Gornjem Lukomiru.
mini|desno|270px|Tipična kuća u Lukomiru

Susjedna naselja:
* Donji Lukomir (1,2km)
* Vadetina (1,7km)
* Mirak (2,1km)
* Bobovački Brijeg (2,6km)
* Višnjevlje (2,8km)
* Čuhovići (3,4km)
* Umoljani (5,1km)
* Đulbašići (5,3km)
* Elezovići (5,6km)

## Nacionalni spomenik 
Kulturni krajolik – selo Lukomir (Gornji Lukomir), proglašeno je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.
 
Nacionalni spomenik čine objekti smješteni u selu Lukomir (96 objekata, od čega 46 stambenih objekata, 49 privrednih objekata i objekat bivše škole), nekropola sa 18 stećaka na lokalitetu Vlaško groblje i nekropola sa devet stećaka na lokalitetu Jezerine.

## Stanovništvo 
## Zanimljivosti 
* U Lukomiru je sniman film "Nebo iznad krajolika" Nenada Đurića u kojem su glumili Aleksandar Seksan, Haris Burina, Nada Đurevska, Jasna Diklić i dr.
* Selu je nemoguće prići, osim na skijama ili pješice već sa dolaskom prvog snijega u decembru, sve negdje do aprila, a ponekad i duže.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Konjic
Kompas

mini|250px|Jednostavni džepni kompas
**Kompas** ili **Busola** je navigacioni instrument koji služi za pronalaženje smjerova na Zemlji.

## Izgled kompasa 
Kompas se sastoji od namagnetisanog pokazivača smjera, koji je učvršćen na podlogu, ali na takav način da mu je omogućeno da se slobodno okreće oko svoje osi. Podloga na sebi obično ima iscrtanu ružu kompasa, sliku koja pokazuje osnovne i sporedne strane svijeta. Kompas radi zahvaljujući prirodnoj namagnetisanosti Zemlje. Sjeverni pol namagnetisanog pokazivača se usmjerava prema sjevernom polu Zemlje.

## Historija 
Historija postanka kompasa je prilično diskutabilna. Svi se slažu da se kompas prvi puta pojavio u Kini, u 11.vijeku. Kinezi su ga pravili u obliku namagnetisane igle potopljene u čašu vode. U modernom obliku, kompas se pojavio u Evropi u 13. vijeku.

Sudbina kompasa nakon njegovog prvog pojavljivanja u Kini je predmet rasprava i debata. Uglavnom postoje sljedeća tri stava:
* Kompas je iz Kine putevima svile stigao do bliskog istoka, pa onda u Evropu. 
* Kompas je stigao direktnim putem iz Kine u Evropu, a onda je kasnije iz Evrope došao do bliskog istoka.
* Nezavisna inovacija kompasa u Evropi, a onda njegov put ka Bliskom istoku.

Posljednje dvije su podržane time što se ranije spominjao kompas u evropskim radovima nego u arapskim. Prvi evropski spomen je bio u 
Alexander Neckamovoj knjizi *De naturis rerum*, vjerovatno napisanoj u Parizu 1190te.

U arapskom svijetu, najranije reference dolaze iz ''The Book of the Merchants' Treasure'', napisane od strane Baylak al-Kibjakija u Kairu oko 1282. Pošto autor opisuje svjedočanstvo korištenja kompasa na plovidbi nekih četrdeset godina ranije, neki naučnici uzimaju ovo kao prvo pojavljivanje. Također postoje i neke malo ranije reference, iz 1232. koje opisuju željezni kompas nalik na ribu u Perzijskim pripovjetkama.

## Također pogledajte 
* Strane svijeta

## Reference 
Kategorija:Strane svijeta
Kategorija:Kineski izumi
Kategorija:Magnetni uređaji
Pelješac

mini|250p|Pelješac
mini|250px|Golet na Pelješcu
mini|250p|Pelješac je poznat po kvalitetnom vinu
**Pelješac** (*italijanski Sabbioncello*) jest poluostrvo u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u Hrvatskoj. Dugo je 70-ak km, a po površini koju zauzima Pelješac je drugo najveće poluostrvo u Hrvatskoj nakon Istre. 

## Geografija 
Na Pelješcu nema većih gradova. Najveći su Ston i Orebić. Ostatak čine sela, a ističe se veliko selo Ponikve koje se sastoji od mnogo manjih sela. Najveće kupalište je Prapratno, gdje je i pristanište brodova. Pelješac se dijeli na prostor ijekavskog govora od Stona do Janjine i prostor ikavskog govora u ostalim mjestima. U selima ima mnogo vinove loze. Uzgajaju se i domaće životinje. Od kulturno-historijskih spomenika ističu se zidine u Stonu. Postoji nekoliko osnovnih škola. Smješteno je u blizini Neuma i Dubrovnika.

Najviše brdo na Pelješcu je Sveti Ilija s istoimenim vrhom na 961 m nadmorske visine. Sveti Ilija je poznat još i pod nazivima *Zmijsko brdo* ili *Monte Vipera*.

## Administrativna podjela 
Pelješac je administrativno podeljen na općine:
* Orebić
* Trpanj
* Janjina
* Ston

## Također pogledajte 
* Geografija Hrvatske
* Dalmacija
* Dubrovačko-neretvanska županija
* Dubrovačka republika

Kategorija:Geografija Hrvatske
Kategorija:Poluostrva
Kategorija:Poluostrva u Hrvatskoj
Ciloni

## Ciloni (Battlestar Galactica)
**Ciloni** (također Sajlonci, orig. *Cylons*) kibernetička su civilizacija u ratu sa Dvanaest kolonija čovjeka u naučno-fantastičnoj franšizi Battlestar Galactica, kako u originalnoj seriji, tako i u prerađenoj seriji koja je počela 2003. godine.

Iako se priroda i porijeklo Cilona u mnogome razlikuje u ove dvije serije, u obje se pojavljuju cilonski napadači i centurioni, uobičajeno potičući sa baznih zvijezda (orig. *Basestar*).

### Originalna serija 
Ciloni originalne serije mehanički su metalni modeli, koje je stvorila drevna, napredna reptilijanska rasa. Ova je stvorila robote kako bi im služili i održavali njihovo ogromno carstvo, te popunjavali vojne redove usljed naglog pada broja stanovništa koji je na kraju doveo do gotovo trenutnog izumiranja Cilona.

### Nova serija 
Ciloni nove Battlestar Galactice fundamentalno se razlikuju od Cilona originalne serije. U novoj verziji Cilone su stvorili ljudi kako bi im služili kao roboti radnici i vojnici. Kao i u originalnoj seriji, Ciloni unište gotovo čitavu ljudsku civilizaciju, te kroz duboki svemir krenu u potjeru za ostatkom čovječanstva koji je preživio u svemirskim brodovima. Za razliku od originalne serije, u novoj verziji postoji dvanaest cilonskih modela koji su gotovo istovjetni ljudskim bićima. Iako je fokus serije na ovim Cilonima u ljudskom obličju, pored humanoidnih modela postoje i Ciloni centurioni nalik onima iz originalne serije, često podrugljivo nazivani "tosterima" zbog svog metalnog tijela. Većina cilonske tehnologije zasnovana je na bioinžinjeringu, a ne na konvencionalnoj robotici.

Za razliku od uglavnom neobjašnjenih razloga genocidene misije Cilona originalne serije, osnovna motivacija cilonske rase u novoj seriji je religija. Oni smatraju da je ljudska rasa grešna, da predstavlja grešku u božijem stvaranju, te da samim tim ne "zaslužuje" da opstane. Cilonska monoteistička religija i njigov opis "Boga" u mnogome imaju sličnosti sa abrahamskom/ibrahimskom religijom.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Battlestar Galactica
Demografija Trebinja

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Trebinje imala je 30.996 stanovnika, raspoređenih u 178 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 30.996

* Srbi - 21.349 (68,87%) 
* Muslimani - 5.571 (17,97%) 
* Hrvati - 1.246 (4,01%) 
* Jugoslaveni - 1.642 (5,29%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.188 (3,83%)

### Popis 1981. 
ukupno: 30.372

* Srbi - 18.123 (59,67%) 
* Muslimani - 4.405 (14,50%) 
* Hrvati - 2.309 (7,60%) 
* Jugoslaveni - 4.154 (13,67%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.381 (4,56%)

### Popis 1971. 
ukupno: 29.024

* Srbi - 19.362 (66,71%) 
* Muslimani - 4.846 (16,69%) 
* Hrvati - 3.350 (11,54%) 
* Jugoslaveni - 424 (1,46%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.042 (3,60%)

U granicama današnjih općina nacionalni sastav 1991., je bio sljedeći:

### Općina Trebinje 
ukupno: 29.225

* Srbi - 20.432 (69,91%)
* Muslimani - 5.550 (18,99%)
* Hrvati - 446 (1,52%)
* Jugoslaveni - 1.622 (5,55%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.175 (4,02%)

### Općina Ravno 
ukupno: 1.771

* Srbi - 917 (51,77%)
* Hrvati - 800 (45,17%)
* Muslimani - 21 (1,18%)
* Jugoslaveni - 20 (1,12%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 13 (0,73%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Trebinje - Popis 1991. 
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
### apsolutna etnička većina 
### relativna etnička većina 
## Reference 
## Napomene 
T
Kategorija:Trebinje
Bjeloruska rublja

**Bjeloruska rublja** (bjeloruski: *belaruski rubelь*) je zvanična valuta u Bjelorusiji. Simbol za bjelorusku rublju je »Br« a kod BYN. Jednu rublju čini 100 kopejki.

Nakon raspada SSSR-a u Bjelorusiji je privremeno uveden sistem bonova kako bi se zamijenio sovjetski novac. Prva bjeloruska rublja je uvedena 1992. godine i imala je vrijednost od 10 sovjetskih rubalja. Nova bjeloruska rublja koja je i danas u opticaju je uvedena 2016. u vrijednosti od 10000 starih za 1 novu.

Godišnja inflacija rublje je iznosila 10,0% u 2016. godini. Novac izdaje Narodna Banka Republike Bjelorusije.

Apoeni novčanica su 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 i 500 rubalja.

U drugoj polovini 90-tih bjeloruski predsjednik Aleksandar Lukašenko je postao  zagovornik zajedničke valute Bjelorusije i Rusije. 8. decembra 1999 potpisan je sporazum između Jeljcina i Lukašenka o osnivanju rusko-bjeloruske monetarne unije. Planirano je da Bjelorusija prvo pređe na rusku rublju tokom 2003. bila uvedena nova zajednička valuta, s prelaznim rokom do 2005. međutim ovaj plan do sada nije ostvaren i njegova budućnost je neizvjesna.

## Novčanice
U opticaju su novčanice u apoenima od 5 do 500 rubalja.

## Kovanice
### Prva rublja 
U 1992. puštaju se opticaj novčanice apoena 50 kopejki i 1 1, 3, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500, 1,000 i 5,000 rublja. Od 1994. dolaze u opticaj apoeni od 20.000, 50.000 (1995.), 100.000 (1996.), 500.000 (1998). Novčanice u apoenima od 1000.0000 i 5000.000 rubalja izlaze 1999.

### Druga rublja
U 2000. godini, uvedene su novčanice u apoenima od 1, 5, 10, 20, 50, 100, 500, 1.000 i 5.000 rubalja. U 2001. godini, slijede u apoenima od 10.000, 20.000 i 50.000 rubalja, te 100.000 rubalja u 2005. Kovanice ili novčanice u kopejkama se više ne izdaju.

Dana 1. septembra 2010. godine, na snazi su nova pravila pravopisa na bjeloruskom. Prema starim, ispravno je pisanje riječi "pedeset" na bjeloruskom je glasilo " пяцьдзЕсят ". Po novim pravilima, piše se "пяцьдзЯсят" s tom razlikom što je sedmo slovo na ćirilici. Kao rezultat novih pravila, postojećr 50- i 50.000 rubalja novčanice iz 2000. godine sadrže pravospisne greške. 29. decembra 2010. godine, Narodna banka Bjelorusije uvela je nove 50- i 50.000 rubalja novčanice kako bi natpis bio u skladu sa novim pravilima (interpunkcije). Slike, boje, veličine i nominalna vrijednost su i dalje u skladu s prethodnim novčanicama iz 2000-te. Izmijenjene novčanice od 50 rublja nemaju više sigurnosni konac, dok su kod novčanica od 50.000 rubalja zamijenjeni čvršćim koncem debljine od 2 mm.

## Također pogledajte 
* Spisak valuta po državama
* Privreda SSSR-a

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Narodna banka Bjelorusije

Kategorija:Bjelorusija
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1992.
Spisak naseljenih mjesta u općini Ljubinje

## Opći podaci 
**Ljubinje** je općina i naselje na krajnjem jugu Bosne i Hercegovine, u Hercegovini. Naseljena mjesta u općini Ljubinje, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 21) su:

## B 
* Bančići

## D 
* Dubočica

## G 
* Gleđevci
* Grablje
* Gradac

## I 
* Ivica

## K 
* Kapavica
* Krajpolje
* Krtinje
* Kruševica

## Lj 
* Ljubinje

## M 
* Mišljen

## O 
* Obzir

## P 
* Pocrnje
* Pustipusi

## R 
* Rankovci

## U 
* Ubosko

## V 
* Vlahovići
* Vođeni

## Ž 
* Žabica
* Žrvanj

Lj
*
Pousko

**Pousko** je selo u Sredačkoj Župi, općina Prizren.

Iznad drevnog Višegrada (drevna utvrda iznad Prizrena) i manastira Sveti Arhanđeli ("Dušanov Grad") su smješteni zaseoci sela Pousko. Pousko je tipično naselje razbijenog tipa.

## Historija 
## Geografija 
**Koordinate**
* Sjeverna geografska širina: 42°11'37.00"
* Istočna geografska dužina:  20°45'58.00"
* Nadmorska visina: 800–900 m

**Toponimi**

Višegrad, Drvengrad, Dušanov Grad.

## Stanovništvo 
**Demografija**

Ukupno: 670 [Bošnjaci 100%]

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Pousko.Net

Kategorija:Naselja na Kosovu
Kategorija:Naselja u Prizrenu
Demografija Stoca

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Stolac imala je 18.681 stanovnika, raspoređenih u 36 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 18.681

* Muslimani - 8.101 (43,36%) 
* Hrvati - 6.188 (33,12%) 
* Srbi - 3.917 (20,96%) 
* Jugoslaveni - 307 (1,64%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 168 (0,92%)

### Popis 1981.
ukupno: 18.910

* Muslimani - 7.359 (38,91%) 
* Hrvati - 6.410 (33,89%) 
* Srbi - 4.332 (22,90%) 
* Jugoslaveni - 675 (3,56%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 134 (0,74%)

### Popis 1971.
ukupno: 19.230

* Muslimani - 7.113 (36,98%) 
* Hrvati - 7.041 (36,61%) 
* Srbi - 4.900 (25,48%) 
* Jugoslaveni - 63 (0,32%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 113 (0,61%)

U granicama današnjih općina, nacionalni sastav 1991. godine, je bio sljedeći:

### Općina Stolac 
ukupno: 15.171

* Muslimani - 7.386 (48,68%)
* Hrvati - 5.542 (36,53%)
* Srbi - 1.806 (11,90%)
* Jugoslaveni - 280 (1,84%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 157 (1,03%)

### Općina Berkovići 
ukupno: 3.510

* Srbi - 2.111 (60,14%)
* Muslimani - 715 (20,37%)
* Hrvati - 646 (18,40%)
* Jugoslaveni - 27 (0,76%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 11 (0,31%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Stolac - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
S
Kategorija:Stolac
Spisak naseljenih mjesta u gradu Stocu

## Opći podaci 
Općina Stolac se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Stolac, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 26) su:

## A 
* Aladinići

## B 
* Bančići
* Barane
* Bjelojevići
* Borojevići
* Brštanik
* Burmazi

## C 
* Crnići-Greda
* Crnići-Kula

## D 
* Do

## H 
* Hodovo
* Hrgud

## K 
* Komanje Brdo
* Kozice
* Kruševo

## Lj 
* Ljubljenica

## O 
* Ošanjići

## P 
* Pješivac-Greda
* Pješivac-Kula
* Poplat
* Poprati
* Prenj

## R 
* Rotimlja

## S 
* Stolac

## T 
* Trijebanj

## Ž 
* Žegulja

S
*
Demografija Ljubinja

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Ljubinje imala je 4.172 stanovnika, raspoređenih u 21 naselju.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 4.172

* Srbi - 3.748 (89,83%) 
* Muslimani - 332 (7,95%) 
* Hrvati - 39 (0,93%) 
* Jugoslaveni - 19 (0,45%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 34 (0,84%)

### Popis 1981.
ukupno: 4.516

* Srbi - 3.840 (85,03%) 
* Muslimani - 407 (9,01%) 
* Hrvati - 55 (1,21%) 
* Jugoslaveni - 148 (3,27%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 66 (1,48%) 

### Popis 1971.
ukupno: 4.837

* Srbi - 4.170 (86,21%) 
* Muslimani - 532 (10,99%) 
* Hrvati - 62 (1,28%) 
* Jugoslaveni - 17 (0,35%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 56 (1,17%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Ljubinje - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
LJ
Kategorija:Ljubinje
Spisak naseljenih mjesta u gradu Trebinju

## Opći podaci 
**Trebinje** je grad na krajnjem jugu Bosne i Hercegovine, u Hercegovini. Naseljena mjesta u općini Trebinje, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 141) su:

## A 
* Aranđelovo
* Arbanaška
* Arslanagića Most

## B 
* Baonine
* Begović Kula
* Bihovo
* Bijelač
* Bijograd
* Bioci
* Bodiroge
* Bogojević Selo
* Borilovići
* Brani Do
* Brova
* Budoši
* Bugovina

## C 
* Cerovac
* Cicina

## Č 
* Čvarići

## D 
* Desin Selo
* Diklići
* Do
* Dobromani
* Dodanovići
* Dolovi
* Domaševo
* Donja Kočela
* Donje Čičevo
* Donje Grančarevo
* Donje Vrbno
* Donji Orahovac
* Dračevo
* Dražin Do
* Drijenjani
* Dubljani
* Dubočani
* Duži

## Đ 
* Đedići

## G 
* Glavinići
* Gojšina
* Gola Glavica
* Gomiljani
* Gornja Kočela
* Gornje Čičevo
* Gornje Grančarevo
* Gornje Vrbno
* Gonji Orahovac
* Grab
* Grbeši
* Grbići
* Grkavci
* Grmljani

## H 
* Hum

## J 
* Janjač
* Jasen
* Jasenica Lug
* Jazina
* Jušići

## K 
* Klikovići
* Klobuk
* Konjsko
* Korlati
* Kotezi
* Kovačina
* Kraj
* Krajkovići
* Kremeni Do
* Krnjevići
* Kučići
* Kunja Glavica

## L 
* Lapja
* Lastva
* Lokvice
* Lomači
* Lug
* Lušnica

## Lj 
* Ljekova
* Ljubovo

## M 
* Marić Međine
* Mesari
* Mionići
* Morče
* Mosko
* Mrkonjići
* Mrnjići

## N 
* Necvijeće
* Nikontovići

## O 
* Ograde
* Orašje Popovo
* Orašje Površ
* Orašje Zubci

## P 
* Parojska Njiva
* Petrovići
* Pijavice
* Podosoje
* Podstrašivica
* Podštirovnik
* Podvori
* Poljice Čičevo
* Poljice Popovo
* Prhinje
* Pridvorci

## R 
* Rapti Bobani
* Rapti Zupci
* Rasovac

## S 
* Sedlari
* Skočigrm
* Slivnica Površ
* Staro Slano
* Strujići

## Š 
* Šarani
* Šćenica Ljubomir

## T 
* Taleža
* Todorići
* Trebijovi
* Trebinje
* Tuli
* Tulje
* Turani
* Turica
* Turmenti
* Tvrdoš

## U 
* Ubla
* Ugarci
* Ukšići
* Uvjeća

## V 
* Veličani
* Velja Gora
* Vladušići
* Vlasače
* Vlaška
* Volujac
* Vrpolje Ljubomir
* Vrpolje Zagora
* Vučija

## Z 
* Zagora
* Zgonjevo

## Ž 
* Žakovo
* Ždrijelovići
* Željevo
* Župa

T
*
Spermatozoid

mini|Spermatozoid i jajna ćelija
mini|Dijagram spermatozoida

**Spermatozoidi** su vrlo malene muške spolne ćelije, koje na prednjem dijelu (glavici) sadrže jezgru. Stražnji dio spermatozoida čini dug repić, koji vijuganjem omogućuje kretanje spermatozoida. Spermatozoidi zajedno sa sjemenom tekućinom čine spermu.

Stvaraju se u testisima, u procesu spermatogeneze, koja traje 74 dana. Iz testisa odlaze u epididimis ili pasjemenik, kroz koji prolaze 11-12 dana i na tom putu dozrijevaju. 
Pasjemenik se sastoji od glave, tijela i repa i u njemu se može pohraniti 440 miliona spermatozoida, od toga polovina u repu.
Ritmičkim stezanjem sjemenovoda, dugog 30 do 35&nbsp;cm, spermatozoidi se potiskuju prema mokraćnoj cijevi.

Ulazak spermija u stražnji dio mokraćne cijevi naziva se emisija, a izbacivanje iz mokraćne cijevi ejakulacija.
Za vrijeme ejakulacije vanjski kružni mišić, sfinkter, opušta se, a ejakulat se ritmičkim grčevima mišića međice i penisa izbacuje iz mokraćne cijevi.

U jednom izljevu sperme kod čovjeka ima otprilike 50 miliona spermatozoida na milimetar.

Spermatozoidi izbačeni iz penisa u ženski spolni organ kreću se pomoću repića prema jajovodu. Tu se spajaju s jajnom ćelijom i tako je oplode. U svakom spermiju su 23 hromosoma.

## Također pogledajte 
* Epididimis
* Testisi

## Vanjski linkovi 
* Fotografije sperme pod mikroskopom 

Kategorija:Germinativne ćelije
Kategorija:Sjemena tečnost
Kategorija:Ljudske ćelije
Kategorija:Plodnost
Kategorija:Muško zdravlje
Sperma

mini|200px|Ljudska sperma u petrijevoj posudi
**Sperma** (od grčke riječi *σπέρμα*, *spérma*, što znači sjeme) ili **ejakulat** ( od latinske riječi *eiaculari*: izbaciti, odnosno *eiaculatum*: ono što je izbačeno) mutna je mliječnobijela do blijedožuta tekućina koja se pod određenim uslovima izbacuje iz sjemenih puteva, a sastoji se od spermatozoida, sekreta polnih žlijezda i sekreta epididimisa. U pravilu se izbacuje kroz vanjski otvor mokraćne cijevi, a rjeđe u mokraćni mjehur. Izbacuje se najčešće za vrijeme spolnog odnosa ili za vrijeme samozadovoljavanja. No i u snu može doći do izbacivanja sperme, (polucije), obično kada snovi imaju seksualni sadržaj.

## Opis 
Neposredno nakon izljeva, sperma je gusta (koagulirana), ljepljiva tekućina specifičnog mirisa (najbliže je mirisu cvijeta kestena) i lužnatog okusa. Djelovanjem enzima likvefakcija tj. razgradnja koaguluma (razvodnjavanje) je obično završeno nakon 30 minuta. Ukupni je volumen humanog ejakulata vrlo promjenjiv, uglavnom od 1,5 do 6 ml (u prosjeku pola do jedne čajne kašike), u njemu se nalazi oko 50 miliona spermija, a vrijednost pH ejakulata je između 7,2 - 8,2.

Iako je muškarac plodan tokom cijele godine, koncentracija i broj spermatozoida se mijenjaju kroz godinu. Sperma je najkvalitetnija između februara i maja, a najslabija u septembru.

Veći dio sperme čine izlučevine sjemenih mjehurića (60%), prostate (20%) te Cowperovih i Littreovih žlijezda, koje štite spermatozoide od štetnih uticaja i omogućavaju im kretanje i oplodnju jajne ćelije. Prije sjemena iz mokraćne cijevi izlazi sekret tih žlijezda (0,1-0,2 ml), nakon toga prostatički sekret (0,5 ml), a spermatozoidi čine samo jedan posto ejakulata.

## Također pogledajte 
* Mrijest
* Spermatogeneza
* Spermatozoid

Kategorija:Sjemena tečnost
Kategorija:Tjelesne tečnosti
Kategorija:Muško zdravlje
Kategorija:Penis
Bolnica Gazi Husrev-begovog vakufa

mini|desno|250px|Vakufska bolnica, na brežuljku lijevo od džamije
**Bolnica Gazi Husrev-begovog vakufa**, poznata i kao *Vakufska bolnica* i *Hastahana*, je bolnica u Sarajevu izgrađena u ulici Halilbašića više Vijećnice sredstvima Gazi Husrev-begovog vakufa. Za otkup zemljišta Vakuf je izdvojio 8.000 groša, a za samu gradnju 30.000 groša. Porta je, po prijedlogu vilajetske vlade, za izdržavanje prve bosanske bolnice odobrila godišnji iznos od 42.000 groša. Bolnicu je svečano otvorio valija Bosne, Topal Šerif Osman-paša 8. oktobra 1866. To je ujedno bila i prva bolnička ustanova u Bosni i Hercegovini. U zgradi su se nalazila 40 ležaja, dva odjeljenja (muško i žensko) te sobe za osoblje, liječnike, apoteku i sanitarije.

Bolesnici su primani bez obzira na vjersku ili nacionalnu pripadnost, a liječenje je bilo potpuno besplatno, sve do 1879. godine kada se uvode prve naknade za liječenje, ali samo za one koji mogu platiti. Glavni ljekar je bio dr Kecet, a apotekari Jako Sarajlija i Sumbul. U Vakufskoj bolnici obavljena je prva operacija na mozgu u Bosni i Hercegovini, u to doba modernom neurohirurškom tehnikom, 1891. godine. Operaciju je izveo dr. Karl Bayer, koji je došao u Sarajevo za vrijeme Austro-Ugarske 1878.

U periodu od 1885. do 1894. godine u njoj je liječeno 8908 bolesnika, od kojih je izliječeno 7789 lica, otpušteno kao neizliječeno 630 lica, dok je 509 lica umrlo. Otvaranjem Opće zemaljske bolnice na Koševu 1. jula 1894. godine, Vakufska bolnica je pretvorena u Zavod za duševne bolesnike. Nakon Drugog svjetskog rata zgrada postaje Škola učenika u privredi, a nešto kasnije se pretvara u čisto stambeni objekt, u kojoj je bila smještena gradska sirotinja. Ovu odluku Komisija donijela je u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo (predsjedavajuća) i Tina Wik.

Hastahana predstavlja jednokatni objekt (prizemlje i kat), vanjskih dimenzija 13,50 x 11,00 m, sa neto korisnom površinom od ukupno 238 m2 (2x119 m2). Usljed ratnih djelovanja i neodržavanja (dotrajalosti), objekt je oštećen i devastiran. Objekat nije renoviran, te danas na mjesto prve bosanke bolnice ostale su same stare zidine i ruševine koje čekaju da budu uklonjene.

## Literatura 
* Izet Mašić - Korijeni medicine i zdravstva u Bosni i Hercegovini, Sarajevo: Avicena, 2004

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Sarajevo (1878-1918)
* www.healthbosnia.com 

* Hastahana u Sarajevu

Bolnica
Kategorija:Bolnice u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Građevine u Sarajevu
Kategorija:1886. u arhitekturi
Kategorija:Nacionalni spomenici u Sarajevu
Kategorija:Zdravstvo u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Bosna i Hercegovina u Osmanskom Carstvu
Dobra (valuta)

**Dobra** je valuta koja se koristi u afričkoj državi Sao Tome i Principe.

Prvo izdanje novčanica ove valute je bilo 1976. godine. Dobra je zamijenila dotada važeći Eskudo 1977. godine. Novčanice koje su trenutno u opticaju su počele da se izdaju 1996. godine i to u vrijednostima od: 50,000, 20,000, 10,000, 5,000.

Kovanice su u apoenima od 2000, 1000,500, 250, 100 ,50, 20, 10, 5, 2.5, 1 dobre i 50 centima.

## Također pogledajte 
* Spisak valuta po državama

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute vezane za euro
Kategorija:Valute uvedene u 1977.
Kategorija:Afričke valute
Kategorija:Fiksni devizni kurs
Bugarski lev

**Lev** (skraćeno: lv) je bivša novčana jedinica Bugarske. Naziv mu proizilazi iz riječi „лъв“ (lav u bugarskom jeziku). Dijeli se na 100 stotinki. Kod bugarske novčane jedinice po međunarodnom standardu ISO 4217 je BGN. Za lev su također upotrebljavani i drugi kodovi.

## Historija
Lev je uvela 1881. Bugarska narodna banka koja je osnovana 1879. Ovo je prva valuta u Bugarskoj nakon nezavisnosti od Osmanskog carstva. Kurs leva je uvijek bio vezan za druge valute. Od 1940. lev je bio vezan za vrijednost zlata (zlatni standard). Tokom Drugog svjetskog rata vezao se za marku njemačkog rajha. Kasnije tokom Hladnog rata lev se vezao za kurs ruske rublje a kasnije i američkog dolara. Vezanost za dolar postojala je do 1997., mada je odnos često mijenjan. Od 1997. ostaje vezan za njemačku marku do uvođenja eura 1999. Lev je bio vezan za euro u fiksnom odnosu od 1 lev : 0,51129 eura.

## Novčanice i kovanice
Danas se koriste novčanice u apoenima od 1, 2, 5, 10, 50 i 100 leva kovanice od 1, 2, 5, 10, 20 i 50 stotinki, te od 1 leva. Današnje novčanice su 4 serija od prvog izdavanja. Aktuelno kovanice od 1, 2, 5, 10, 20, i 50 stotinki se mijenjaju novčanicama.===

### Kovanica  
## Kodovi
*BGL - za vrijednosti prije denominacije iz 1999. godine 
*BGK - za vrijednosti prije denominacije iz 1962. godine 
*BGJ - za vrijednosti prije denominacije iz 1952. godine

## Trenutni valutni kurs Bugarski lev
## Također pogledajte 
* Rumunski lej

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Bugarska narodna banka  

Kategorija:Valute
Kategorija:Evropske valute
Kategorija:Ekonomija Bugarske
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute vezane za euro
Kategorija:Valute uvedene u 1880.
Kategorija:Valute povučene u 2025.
Kategorija:Fiksni devizni kurs
Demografija Neuma

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Neum imala je 4.325 stanovnika, raspoređenih u 27 naselja.
mini|Neum

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 4.325

* Hrvati - 3.792 (87,67%) 
* Srbi - 207 (4,78%) 
* Muslimani - 190 (4,39%) 
* Jugoslaveni - 90 (2,08%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 46 (1,06%)

### Popis 1981.
ukupno: 4.030

* Hrvati - 3.575 (88,70%) 
* Srbi - 179 (4,44%) 
* Muslimani - 157 (3,89%) 
* Jugoslaveni - 83 (2,05%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 36 (0,89%)

### Popis 1971.
ukupno: 4.781

* Hrvati - 4.281 (89,54%) 
* Srbi - 224 (4,68%) 
* Muslimani - 218 (4,55%) 
* Jugoslaveni - 13 (0,27%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 45 (0,94%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Neum - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
N
Kategorija:Neum
TeX

mini|desno|TeX logo
**ΤΕΧ** (izgovara se "teh" ili "tek"; kada se piše *običnim* slovima, piše se kao TeX) je sistem za obradu i prelom teksta na računaru. U osnovi ovog sistema leži METAFONT, jezik za opis fontova i slovni oblik *Computer Modern*. Njegov tvorac je Donald Knuth. Njegova osnovna svrha je pisanje dokumenata, članaka i knjiga koje lijepo izgledaju, struktuirano i jednostavno stvaraju tekst koji u sebi sadrži i druge štampane sadržaje sem običnog teksta, a tu se prvenstveno misli na naučne tekstove sa složenim matematičkim formulama i funkcijama kao i drugim simbolima.

TeX je opće prihvaćen kao najbolji način za slaganje složenih matematičkih formula, naročito kada se koristi u obliku LaTeX-a ili nekog drugog paketa šablona, a danas se također koristi i za druge slovoslagačke poslove.

Kategorija:TeX
Kategorija:Softver
Demografija Čapljine

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Čapljina imala je 27.882 stanovnika, raspoređenih u 32 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 27.882

* Hrvati - 14.969 (53,68%) 
* Muslimani - 7.672 (27,51%) 
* Srbi - 3.753 (13,46%) 
* Jugoslaveni - 1.047 (3,75%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 441 (1,58%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 26.032

* Hrvati - 13.931 (53,51%) 
* Muslimani - 6.830 (26,23%) 
* Srbi - 3.467 (13,31%) 
* Jugoslaveni - 1.566 (6,01%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 238 (0,91%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 23.459

* Hrvati - 12.603 (53,72%) 
* Muslimani - 6.781 (28,90%) 
* Srbi - 3.672 (15,65%) 
* Jugoslaveni - 193 (0,82%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 210 (0,89%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Čapljina - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
Č
Kategorija:Čapljina
Spisak naseljenih mjesta u općini Neum

## Opći podaci 
Općina Neum se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Neum, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 27) su:

## B 
* Babin Do
* Borut
* Brestica
* Broćanac
* Brštanica

## C 
* Cerovica
* Cerovo
* Crnoglav

## D 
* Dobri Do
* Dobrovo
* Donji Drijen
* Donji Zelenikovac
* Dubravica
* Duži

## G 
* Glumina
* Gornje Hrasno
* Gradac

## H 
* Hotanj Hutovski
* Hutovo

## K 
* Kiševo

## M 
* Mošević

## N 
* Neum

## P 
* Prapratnica
* Previš

## R 
* Rabrani

## V 
* Vinine

## Ž 
* Žukovica

N
*
Demografija Ljubuškog

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Ljubuški imala je 28.340 stanovnika, raspoređenih u 35 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 28.340

* Hrvati - 26.127 (92,19%) 
* Muslimani - 1.592 (5,61%) 
* Srbi - 65 (0,22%) 
* Jugoslaveni - 227 (0,80%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 329 (1,18%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 27.603

* Hrvati - 25.334 (91,77%) 
* Muslimani - 1.498 (5,42%) 
* Srbi - 83 (0,30%) 
* Jugoslaveni - 515 (1,86%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 173 (0,65%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 28.269

* Hrvati - 26.198 (92,67%) 
* Muslimani - 1.812 (6,40%) 
* Srbi - 118 (0,41%) 
* Jugoslaveni - 49 (0,17%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 92 (0,35%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Ljubuški - Popis 1991.
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
LJ
Kategorija:Ljubuški
Spisak naseljenih mjesta u gradu Čapljini

## Opći podaci 
Općina Čapljina se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Čapljina, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 32) su:

## B 
* Bajovci
* Bivolje Brdo

## C 
* Crnići

## Č 
* Čapljina
* Čeljevo

## D 
* Doljani
* Domanovići
* Dračevo
* Dretelj
* Dubravica

## G 
* Gabela
* Gnjilišta
* Gorica
* Grabovina

## H 
* Hotanj

## J 
* Jasenica

## K 
* Klepci

## L 
* Lokve

## O 
* Opličići

## P 
* Počitelj
* Prćavci
* Prebilovci

## S 
* Sjekose
* Stanojevići
* Struge
* Svitava

## Š 
* Ševaš Njive
* Šurmanci

## T 
* Tasovčići
* Trebižat

## V 
* Višići

## Z 
* Zvirovići

Č
*
Spisak naseljenih mjesta u općini Gacko

## Opći podaci 
**Gacko** je općina na krajnjem jugu Bosne i Hercegovine, u Hercegovini. Naseljena mjesta u općini Gacko, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 71) su:

## A 
* Avtovac

## B 
* Bahori
* Bašići
* Berušica
* Brajićevići
* Branilovići

## C 
* Cernica

## Č 
* Čemerno

## D 
* Danići
* Dobrelji
* Domrke
* Donja Bodežišta
* Dramešina
* Dražljevo
* Drugovići
* Dubljevići

## F 
* Fojnica

## G 
* Gacko
* Gareva
* Gornja Bodežišta
* Gračanica
* Gradina

## H 
* Hodinići

## I 
* Igri
* Izgori

## J 
* Jabuka
* Jasenik
* Jugovići

## K 
* Kazanci
* Ključ
* Kokorina
* Kravarevo
* Kula

## L 
* Lipnik
* Lončari
* Luka
* Lukovice

## Lj 
* Ljeskov Dub

## M 
* Medanići
* Međuljići
* Mekavci
* Melečići
* Miholjače
* Mjedenik
* Mrđenovići
* Muhovići

## N 
* Nadinići
* Novi Dulići

## P 
* Platice
* Poda
* Pridvorica
* Pržine

## R 
* Ravni
* Rudo Polje

## S 
* Samobor
* Slivlja
* Soderi
* Srđevići
* Stambelići
* Stari Dulići
* Stepen
* Stolac

## Š 
* Šipovica
* Šumići

## U 
* Ulinje

## V 
* Višnjevo
* Vratkovići
* Vrba

## Z 
* Zagradci
* Zurovići

## Ž 
* Žanjevica

Gacko
*
Spisak naseljenih mjesta u gradu Ljubuškom

**Naseljena mjesta u općini Ljubuški, po popisu stanovništva iz 1991. (ukupno 35)**

## Opći podaci 
Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma općina Ljubuški, u cjelini, ušla je u sastav entiteta Federacija Bosne i Hercegovine.

## B 
* Bijača

## C
* Cerno
* Crnopod
* Crveni Grm

## D 
* Dole

## G
* Grab
* Grabovnik
* Gradska
* Greda (Ljubuški)
* Grljevići

## H
* Hardomilje
* Hrašljani
* Humac

## K
* Kašče
* Klobuk

## L
* Lipno
* Lisice

## LJ
* Ljubuški

## M
* Miletina
* Mostarska Vrata

## O
* Orahovlje
* Otok

## P
* Pregrađe
* Proboj
* Prolog (Ljubuški)

## R
* Radišići

## S
* Stubica
* Studenci

## Š
* Šipovača

## T
* Teskera

## V
* Vašarovići
* Veljaci
* Vitina
* Vojnići

## Z
* Zvirići

Lj
*
Demografija Gacka

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Gacko imala je 10.788 stanovnika, raspoređenih u 71 naselju.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991. 
ukupno: 10.788

* Srbi - 6.661 (61,74%) 
* Muslimani - 3.858 (35,76%) 
* Hrvati - 29 (0,26%) 
* Jugoslaveni - 84 (0,77%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 156 (1,47%)
 
### Popis 1981. 
ukupno: 10.279

* Srbi - 6.215 (60,46%) 
* Muslimani - 3.424 (33,31%) 
* Hrvati - 21 (0,20%) 
* Jugoslaveni - 346 (3,36%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 273 (2,67%)
 
### Popis 1971. 
ukupno: 12.033

* Srbi - 7.634 (63,44%) 
* Muslimani - 4.184 (34,77%) 
* Hrvati - 15 (0,12%) 
* Jugoslaveni - 20 (0,16%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 180 (1,51%)

## Detaljan nacionalni sastav, Općina Gacko - Popis 1991. 
## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991. 
### apsolutna etnička većina 
### relativna etnička većina 
## Napomene 
Kategorija:Gacko
G