Livno

**Livno** (stariji nazivi: *Hlivno*, *Hlijevno*) jest grad i naseljeno mjesto u jugozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Površina grada iznosi 988,65&nbsp;km2.

Najznačajnije je mjesto Livanjskog kantona, čije je kulturno i privredno središte. Grad leži na 730 m iznad mora, i smješten je većim dijelom na obroncima i u podnožju brda Bašajkovac, iz kojeg izvire i kraška rijeka Bistrica. Livno ima stabilnu, umjereno kontinentalnu klimu s jakim vjetrovima, hladnim zimama, nestabilnim proljećima, toplim ljetima i kišovitim jesenima. Ravnomjerno strujanje zraka i relativno visoka osunčanost sa oko 2250 sati godišnje (prema procjenama najveći broj sunčanih dana u zemlji) čine ga posebno povoljnim za život. Livanjsko polje, čije je Livno najveće mjesto, je najveće kraško polje u ovom dijelu Bosne i Hercegovine.

## Historija 
### Prethistorijsko doba 
Najraniji do sada pronađeni tragovi naseljavanja ljudi u livanjskom kraju potiču iz prethistorije, a kontinuirana naseljenost prostora Livanjskog polja potvrđena je arheološkim nalazima iz bronzanog i željeznog doba. U antičkim izvorima ovaj kraj vezuje se za prostor koji su nastanjivali Dalmati, jedno od najznačajnijih ilirskih plemena u jugozapadnoj Bosni i unutrašnjoj Dalmaciji.

Na gorskim obroncima oko Livanjskog polja evidentiran je veći broj vizualno povezanih i dobro branjenih gradina, a na području današnjeg grada Livna posebno se izdvajaju Velika gradina, Mala gradina i Kasalov gradac, uz nekropole s tumulima i tragove podgradinskih naselja. Ovaj gradinski sistem svjedoči o razvijenoj prethistorijskoj organizaciji prostora i o odbrambenoj ulozi livanjskog kraja prije rimske vlasti.

Kroz više stoljeća, sve do rimskog osvajanja, te su gradine činile važan dio delmatskog odbrambenog sistema na prostoru Livanjskog polja.

Nakon konačnog pokoravanja Dalmata, područje ulazi u sastav rimske provincije Dalmacije, a započinje i dugotrajan proces romanizacije. Arheološki nalazi iz šireg livanjskog kraja, uključujući područje Vašarovina i Suhače, potvrđuju postojanje ilirsko-rimskih naselja i religijskog sinkretizma; među poznatijim nalazima je i zavjetni reljef Libera, odnosno Dionisa, što se u stručnoj literaturi tumači kao primjer preplitanja domaćih i rimskih kultova. Najstariji poznati pisani dokument u kojem se spominje Livno jest povelja kneza Mutimira od 28. septembra 892, kojom se crkva sv. Jurja daruje splitskom nadbiskupu Petru II; među svjedocima se navodi i livanjski župan Želimir. Kao župa, Livno se spominje i u izvorima iz 10. stoljeća.

Grad se u izvorima 15. stoljeća javlja i kao Hlivanjski grad, a u kasnijem srednjem vijeku bio je povezan s velikaškim porodicama koje su upravljale humsko-bosanskim prostorom, uključujući i Vukčiće. U literaturi se navodi i da se 1444. spominje dvor kralja Tomaša u Livnu, dok je u godinama osmanskog prodora ovaj prostor imao istaknuto pogranično i strateško značenje.

Kroz cijeli srednji vijek livanjska župa zadržala je relativno izraženu teritorijalnu posebnost, a materijalni tragovi tog razdoblja sačuvani su u ostacima utvrde, sakralne arhitekture i nekropola, među kojima se posebno izdvaja lokalitet Groblje sv. Ive.

### Osmansko doba 
Osmanska vojska pojavila se pred Livnom 1463, ali se vlast učvrstila tek nekoliko desetljeća kasnije; Livno se u osmanskim defterima spominje 1485, a tokom 16. stoljeća razvilo se u važno upravno i vojno središte Kliškog sandžaka. U prvoj polovini 16. stoljeća Livno je bilo u sastavu Kliškog sandžaka, a zbog položaja prema mletačkoj Dalmaciji i uskočkom pograničju imalo je izrazitu vojnu važnost.

U osmanskom periodu djelovao je i Hadži Jusuf Livnjak, imam Beglučke džamije, književnik, astronom i autor znamenitog putopisa na alhamijado jeziku, jednog od važnih djela bošnjačke književne tradicije ranog novog vijeka.

### Austrougarsko doba 
Odlukama Berlinskog kongresa 1878. Austro-Ugarska je preuzela upravu nad Bosnom i Hercegovinom, pa tako i nad Livnom, koje je austrougarska vojska zauzela 28. septembra iste godine nakon otpora dijela lokalnog stanovništva.

Nova uprava uvela je modernije oblike organizacije uprave, sudstva, katastra, školstva, zdravstva i javnih službi. U gradu su djelovali sreski ured i sud, žandarmerijska komanda, pošta i telegraf, a izgrađena je i bolnica. Austrougarske vlasti nastojale su unaprijediti i poljoprivredu livanjskog kraja, uključujući stočarstvo, mljekarstvo i proizvodnju livanjskog sira. U maju 1944. grad je bio izložen savezničkom bombardiranju, koje je ostavilo teške posljedice po stanovništvo i urbanu strukturu grada.

## Znamenitosti grada 
[mini|desno|250px|[Džamija hadži Ahmeta Dukatara u Livnu]]
Trag starih vremena posebno je vidljiv u starom, orijentalnom dijelu Livna, Gornjem gradu ili Fehri, koji je kao historijsko jezgro današnjeg Livna nastao tokom 400 godina osmanske vladavine u Bosni i Hercegovini. Posebno mjesto u osmanskoj arhitekturi grada, osim gradskih zidina, kula, kuća, kapija i česama, čine livanjske džamije. Rapko Orman, poznati livanjski pjesnik i prozaist je za njih rekao:  Tokom svoje historije grad Livno brojao je 14 što potkupolnih, što konvencionalnih džamija *"na četiri vode",* koje su postojale u različitim trenucima osmanskog perioda. Tako se na listi livanjskih džamija nalaze: Čaršijska ili Starogradska, džamija Sinana Čauša (Džumanuša), džamija Bali-age Ljubunčica (Balaguša), džamija Hadži Ahmeta Dukatara (Glavica) sa jedinstvenom sahat-kulom, Muhameda Spahije (Perkuša), Lala Pašina džamija ili Mustafa-paše (Beglučka), Pašina (Atlagića), Tepet, Boruša, Bušatlijina (Milošnik džamija), Zavra, Firdusova, Piragića (mesdžid) i Čurčinica.

Polovinom 17. vijeka Evlija Čelebija bilježi u svojim putopisima 13 džamija u Livnu, a krajem 19. vijeka Kranjčević navodi 11. Krajem 20. vijeka postoji još pet, a danas su ostale samo četiri. Sve njih odlikuje jedinstvena, urbana, sakralna arhitektura, tipična za Bosnu i Hercegovinu. Njihovu unutrašnjost krase ili su krasili fini floralno-freskalni umjetnički motivi, nastali strpljivim filigranskim radom orijentalnih bosanskih i stranih majstora.
[mini|desno|250px|Rijeka [Sturba]]
Period 19. vijeka u Livnu je arhitektonski veoma zanimljiv, jer upravo u tom periodu nastaje niz kapitalnih građevina, koji su gradskoj slici Livna dali današnji karakterističan izraz. Ovdje se izdvajaju Franjevački samostan Gorica sa crkvom, galerijom velikana bosanskog impresionizma Gabrijela Jurkića i etnološkim muzejom, Pravoslavna crkva sa bogatom riznicom ikona, te zgrada Gimnazije. Nakon svog dolaska u Bosnu i Hercegovinu, Austro-Ugarska gradi i u Livnu niz značajnih upravnih i privrednih zgrada. One su uglavnom slijedile aktuelne tokove u evropskoj arhitekturi s prijelaza 20. vijeka, prilagođene materijalom i formom bosanskom podneblju. Iz ovog perioda se može izdvojiti stara gradska Vijećnica na Žitarnici, te niz stambenih i upravnih zgrada na trgu kod hotela "Dinara".

Okolina Livna odlikuje se netaknutom prirodom. To se odnosi na izletišta u Livanjskom polju, među kojima su Ploče i Hasino Vrilo omiljena izletišta Livnjaka, baš kao i rijeke Sturba i Žabljak, te Buško jezero sa bogatim ribljim fondom. Okolne planine, među kojima se ističu Cincar, Kamešnica i Tušnica, su popularne destinacije planinara.

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – grad Livno 
### Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Livno 
## Privreda 
[mini|desno|250px|[Buško jezero]]
Livno i njegova okolina nadaleko su poznati po livanjskom siru, čiju su recepturu prije stotinjak godina usavršili Austrijanci. Osim toga poznate su i livanjske ergele konja, rijeke bogate plemenitom ribom i rakovima, stočarska proizvodnja, a prije rata i industrija tkanina.

## Politika 
Na području Livna djeluje nekoliko političkih stranaka, od kojih su najznačajnije HDZBiH, SDP, SDA, NS Radom za boljitak, HSP, HSS i Stranka za BiH.

## Obrazovanje 
U Livnu djeluju tri srednje škole (Gimnazija Livno: http://www.tel.net.ba/gimnazija.livno , Srednja strukovna škola "S.S.Kranjčević" i Srednja ekonomska škola Livno: https://web.archive.org/web/20160407032805/http://www.ekonomska-livno.com/), te dvije osnovne škole u sâmom gradu, sa 25 područnih odjeljenja u okolnim livanjskim selima. Muzičko obrazovanje stiče se u Nižoj muzičkoj školi, a u izgradnji je i Srednja muzička škola.

## Sportski klubovi 
* NK Troglav
* NK Seljak Vidoši
* NK Kamešnica Podhum
* KK Livno
* ŽKK Livno
* OK Troglav
* BK Livno
* Taekwondo klub Magone
* Plesni klub Paganini
* Aero Klub Livno
* Paragliding klub "Krila Livna"

## Poznate ličnosti 
* Aldo Kezić, muzičar
* Ali-beg Firdus, političar
* Anto Pervan, slikar
* Bisera Alikadić, pjesnikinja
* Edo Popović, pisac
* Gabrijel Jurkić, likovni umjetnik
* Gordana Boban, dramska umjetnica
* Hadži Jusuf Livnjak, pjesnik
* Haris Alijagić, književni prevodilac i autor
* Hasan Brkić, advokatski pripravnik
*Atifa Sendić, književnik
* Ivan Šuker, ministar financija Republike Hrvatske
* Ivica Propadalo, likovni umjetnik
* Ivica Šiško, slikar i grafičar
* Ivo Šeremet, likovni umjetnik
* Jovan Sundečić, pjesnik
* fra Lovro Karaula, franjevac
* fra Mihovil Sučić, katolički svećenik, liječnik i hirurg
* Rapko Orman, pjesnik
* Slavko Gotovac, novinar
* Stipo Manđeralo, pisac
* Svetozar Ljuboja, novinar
* Vlado Marjanović, likovni umjetnik
* Vojin Zirojević, narodni heroj Jugoslavije
* Zdravko Anić, akademski slikar
* Zoran Tadić, filmski režiser

## Također pogledajte 
* Grb Livna
* Cincar

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični veb-sajt grada Livna

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Kantonu 10
*
Kategorija:Službeni gradovi Bosne i Hercegovine
Kategorija:Gradovi u Federaciji Bosne i Hercegovine