open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Demografija Fojnice

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Fojnica imala je 16.296 stanovnika, raspoređenih u 55 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Nacionalni sastav stanovništva - općina Fojnica 
### Nacionalni sastav stanovništva - grad Fojnica 
## Demografske karakteristike 
### Stanovništvo između dva rata 
* Nacionalni sastav Fojničkog sreza 1931. godine:

ukupno: 25.512

* Hrvati - 15.848 
* Muslimani - 9.110 
* Srbi - 530 
* Jevreji - 24

### Stanovništvo za vrijeme Austro-Ugarske 
* Vjerska struktura stanovništva 1910. godine:
* katolici - 719 (51,65) 
* Muslimani - 642 (46,13) 
* pravoslavci - 12 (0,86) 
* jevreji - 17 (1,22) 
* ostali - 2 (0,14)

### Stanovništvo za vrijeme Otomanske imperije 
* Turski popis 1489. godine:

ukupno: 225 domaćinstava

* kršćanskih kuća - 219 
* muslimanskih kuća - 6
* Turski popis 1516. godine:

ukupno: 212 domaćinstava

* kršćanskih kuća - 200 
* muslimanskih kuća - 12
* Turski popis 1604. godine:

ukupno: 145 domaćinstava

* kršćanskih kuća - 108 
* muslimanskih kuća - 37

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* *Zvanična stranica općine Fojnica*

## Napomene 
Fojnica
Demografija
Spisak naseljenih mjesta u općini Kakanj

## Opći podaci 
Općina Kakanj se nalazi u Zeničko-dobojskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Kakanj, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 106) su:

## A 
* Alagići

## B 
* Bastašići
* Bašići
* Bičer
* Bijele Vode
* Bijelo Polje
* Bilješevo
* Bistrik-Crkvenjak
* Bištrani
* Bjelavići
* Bosna
* Brežani
* Brnj
* Brnjic
* Bukovlje

## C 
* Crnač

## Č 
* Čatići

## D 
* Danci
* Desetnik
* Doboj
* Donja Papratnica
* Donji Banjevac
* Donji Kakanj
* Donji Lučani
* Dračići
* Drijen
* Dubovo Brdo
* Dumanac

## G 
* Gora
* Gornja Papratnica
* Gornji Banjevac
* Gornji Lučani
* Govedovići
* Gradac
* Groce

## H 
* Halinovići
* Haljinići
* Hausovići
* Hodžići
* Hrasno
* Hrastovac

## I 
* Ivnica

## J 
* Javor
* Jehovina
* Jerevice
* Jezero

## K 
* Kakanj
* Karaula
* Karaulsko Polje
* Klanac
* Kondžilo
* Koprivnica
* Kraljevska Sutjeska
* Krševac
* Kučići
* Kujavče

## L 
* Lipnica
* Lučići
* Lukovo Brdo

## M 
* Marijina Voda
* Miljačići
* Mioči
* Modrinje
* Mramor

## N 
* Nažbilj

## O 
* Obre

## P 
* Papratno
* Pavlovići
* Pedići
* Podbjelavići
* Podborje
* Poljani
* Poljice
* Pope
* Popržena Gora

## R 
* Ratanj
* Ribnica
* Ričica
* Rojin Potok

## S 
* Saranovići
* Sebinje
* Semetiš
* Seoce
* Slagoščići
* Slapnica
* Slivanj
* Slivnice
* Sopotnica
* Starposle
* Subotinje

## T 
* Termoelektrana
* Teševo
* Tičići
* Tršće
* Turalići
* Turbići

## V 
* Varalići
* Veliki Trnovci
* Viduša
* Vrtlište
* Vukanovići

## Z 
* Zagrađe
* Zgošća
* Zlokuće

## Ž 
* Željeznička Stanica Kakanj
* Živalji

Kakanj
*
Demografija Kreševa

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Kreševo imala je 6.731 stanovnika, raspoređenih u 27 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 6.731

* Hrvati - 4.714 (70,03%) 
* Muslimani - 1.531 (22,74%) 
* Srbi - 34 (0,50%) 
* Jugoslaveni - 251 (3,72%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 201 (3,01%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 6.766

* Hrvati - 5.012 (74,07%) 
* Muslimani - 1.498 (22,14%) 
* Srbi - 54 (0,79%) 
* Jugoslaveni - 117 (1,72%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 85 (1,28%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 6.941

* Hrvati - 5.284 (76,12%) 
* Muslimani - 1.484 (21,38%) 
* Srbi - 118 (1,70%) 
* Jugoslaveni - 23 (0,33%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 32 (0,47%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
K
Kategorija:Kreševo
Spektar (čvor)

**U fizici** 
*Spektar (fizika) - intenzitet zračenja u zavisnosti od frekvencije ili talasne dužine
*Elektromagnetni spektar
*Optički spektar

**U psihologiji**
*Spektar poremećaja (psihologija)
*Ekonomski spektar (ekonomija)

**U matematici**
* Spektar matrice (linearna algebra)
* Spektar prstena (matematika)
* Spektar teorija (matematička logika)

**Vlastita imena**
*ZX Spectrum (britanski računar)
Fildžan

mini|250px|Fildžan
**Fildžan** ili **findžan** je mala posuda koja se u Bosni i Hercegovini, Srbiji i Grčkoj koristi za ispijanje kahve. Riječ *fildžan* je grčkog (φλιτζάνι) ili arapsko-tursko-perzijskog porijekla. (*findžan* (פינג'ן))

Fildžan je poput šoljice za kahvu, s tim što nema dršku, i to da bi se mogla "obgrliti" cijelim dlanom i osjetiti toplina kahve. Fildžan je dio tradicionalne opreme za ispijanje kahve i poslužuje se sa džezvom. 

Do prije nekoliko decenija pribor za pripremanje i serviranje kahve nazivao se "kahvenim takumom". Tradicionalni kahveni takum čine estetski oblikovana tabla (tacna-poslužavnik), džezva, šećerluk (šećernica) te fildžan sa zarfom.

Kategorija:Bosanska kuhinja
Spisak naseljenih mjesta u općini Kreševo

## Opći podaci 
Općina Kreševo se nalazi u Srednjobosanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Kreševo, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 27) su:

## A 
* Alagići

## B 
* Bjelovići
* Botunja
* Bukva

## C 
* Crkvenjak
* Crnički Kamenik
* Crnići

## D 
* Deževice
* Drežnice

## G 
* Gunjani

## K 
* Kojsina
* Komari
* Kreševo
* Kreševski Kamenik

## L 
* Lipa

## M 
* Mratinići

## P 
* Pirin
* Poljani
* Polje

## R 
* Rakova Noga
* Ratkovići

## S 
* Stojčići

## V 
* Vidosovići
* Vodovoji
* Volujak
* Vranci

## Z 
* Zvizd

K
*
Teorija

**Teorija**, u filozofiji, predstavlja apstraktno, uopšteno znanje o nekom problemu koje je rezultat traganja za istinom. U empirijskim naukama, sistem međusobno povezanih i uskladištenih tvrdnji koji nastaje sažimanjem i regeneracijom izvora parcijalnih empirijskih nalaza, kao i smisaonom interakcijom većeg broja provedenih činjenica, hipoteza i zakona koji se odnose na jednu oblast stvarnosti.

## Također pogledajte 
* Formalni jezik
* Hipoteza

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Teorije
Kategorija:Ontologija
Hipocentar

**Hipocentar** može označavati mjesto potresa u Zemljinoj unutrašnjosti, ili centar eksplozije nuklearne bombe.

Hipocentar u smislu potresa označava mjesto unutar Zemlje gdje nastaje sam potres, odnosno gdje je potres najjači. On se nalazi ispod epicentra, koji je mjesto na Zemljinoj površini na kojem se potres najjače osjeti, i napravi najveću štetu.

Hipocentar može biti plitak, do dubine od 70 km ispod površine Zemlje, najčešće u zonama razmicaja litosfernih ploča. Može biti još i srednje dubine (70&nbsp;km do 300 ispod površine) te duboki ( 300&nbsp;km do 730&nbsp;km ispod površine Zemlje) a to su najčešće hipocentri u zonama subdukcije.

Kategorija:Seizmologija
Kategorija:Geometrijski centri
Moulin Rouge (čvor)

* Moulin Rouge kabare u Parizu (**Crveni mlin**)
* "U Moulin Rouge-u", slika Toulouse-Lautreca
* Moulin Rouge Hotel u Las Vegasu
* Moulin Rouge (1928 film), Ewald André Dupont
* *Moulin Rouge (film 1952)* film iz 1952, John Huston.
* *Moulin Rouge (knjiga)* francuskog autora Pierre La Mure, bazirana na filmu iz 1952.
* *Moulin Rouge (film 2001)*, film Baz Luhrmanna iz 2001.
* Moulin Rouge (1944 film), Yves Mirande
* Moulin Rouge (klub) - poznati klub u Kolkati
* Moulin Rouge (grupa), popularna slovenska muzička grupa
Spisak naseljenih mjesta u općini Fojnica

## Opći podaci 
Općina Fojnica se nalazi u Srednjobosanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Fojnica, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 55) su:

## B 
* Bakovići
* Bakovićka Citonja
* Banja
* Bistrica
* Botun
* Božići

## C 
* Carev Do

## Č 
* Čemernica

## D 
* Djedov Do
* Dragačići
* Dusina

## F 
* Fojnica

## G 
* Gojevići
* Grabovik
* Gradina

## K 
* Klisura
* Kozica
* Kujušići

## L 
* Lopar
* Lučice
* Lužine

## M 
* Majdan
* Marinići
* Merdžanići
* Mujakovići

## N 
* Nadbare

## O 
* Obojak
* Oglavak
* Ormanov Potok
* Ostruška Citonja
* Otigošće

## P 
* Paljike
* Pločari
* Pločari Polje
* Podcitonja
* Podgora
* Polje Ostružnica
* Polje Šćitovo
* Ponjušina
* Poraće

## R 
* Ragale
* Rajetići
* Rizvići

## S 
* Selakovići
* Selište
* Sitišće
* Smajlovići

## Š 
* Šavnik

## T 
* Tješilo
* Tovarište
* Turkovići

## V 
* Vladići
* Voljevac
* Vukeljići

## Ž 
* Živčići

F
*
Srednjoevropsko ljetno vrijeme

**Srednjoevropsko ljetno vrijeme** (CEST) je naziv na UTC+2 vremensku zonu. Koristi se tokom ljeta u većini evropskih država i u Tunisu. Za vrijeme zime se koristi srednjoevropsko vrijeme (CET). 

## Korištenje 
Zemlje i teritorije koje koriste srednjoevropsko ljetno vrijeme između 1:00 UTC zadnje sedmice u martu do 1:00 UTC zadnje sedmice u oktobru:
* Albanija
* Andora
* Austrija
* Belgija
* Bosna i Hercegovina
* Crna Gora
* Češka
* Danska
* Francuska
* Gibraltar
* Hrvatska
* Holandija
* Italija
* Lihtenštajn
* Luksemburg
* Sjeverna Makedonija
* Malta
* Monako
* Norveška
* Njemačka
* Poljska
* San Marino
* Slovačka
* Slovenija
* Srbija
* Tunis
* Španija (*bez Kanarskih ostrva*)
* Švicarska
* Švedska
* Vatikan

Kategorija:Vremenske zone
Srednjoevropsko vrijeme

**Srednjoevropsko vrijeme**, skraćeno **CET** (od engleskog ''*), jedno je od imena za vremensku zonu UTC+1. Koriste je većina Evropskih i  sjevernoafričkih zemalja. Većina koriste i Srednjoevropsko ljetno vrijeme (UTC+2).

## Korištenje 
Zemlje koje cijele godine koriste Srednjoevropsko vrijeme:
* 
* 
* 
* 
*  (*zapadni dio'')
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Zemlje i teritorije koje koriste CET vrijeme za vrijeme zime, između 1:00 UTC zadnje sedmice u oktobru do 1:00 UTC zadnje sedmice u martu:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  ()
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  izuzev:
**
* 
* 

Kategorija:Vremenske zone
Kategorija:Evropa
Nikola Špirić

**Nikola Špirić** (rođen 4. septembra 1956. u Drvaru) bosanskohercegovački je političar. Bivši je predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i nekadašnji ministar finansija i trezora.

Špirić je profesor po zanimanju. Bio je na većem broju političkih pozicija uključujući četverogodišnji mandat u parlamentu Bosne i Hercegovine.

1. novembra 2007. godine dao je ostavku zbog navodnog pokušaja visokog predstavnika Miroslava Lajčáka da ojača federalnu vlast, koju je potom povukao.

## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Rođeni 1956.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Drvar
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Političari Srpske radikalne stranke Republike Srpske
Kategorija:Političari Srpske demokratske stranke
Kategorija:Političari Partije demokratskog progresa
Kategorija:Političari Saveza nezavisnih socijaldemokrata
Kategorija:Bosanskohercegovački ministri
Kategorija:Bosanskohercegovački ministri finansija
Kategorija:Političari Republike Srpske
Kategorija:Bivši studenti Univerziteta u Sarajevu
Kategorija:Predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine
GNUzilla

**GNUzilla magazin** je prvi elektronski časopis na srpskom jeziku posvećen slobodnim operativnim sistemima (GNU, GNU/Linux i *BSD) i slobodnom softveru uopšte. Prvi broj GNUzille izašao je 31. decembra 2004 godine kao prvi i jedini **elektronski** časopis takve tematike na prostorima bivše Jugoslavije. GNUzilla je prvi veliki projekat NVO Mreža za slobodan softver (FSN).
Već više od dvije godine GNUzilla izlazi jednom mjesečno sa manjim zakašnjenjima u nekoliko navrata. Za GNUzillu pišu brojni pisci iz Srbije, Hrvatske i Bosne i Hercegovine.

## Vanjski linkovi 
*Web sajt mreže za slobodan softver
*Planet FSN

Kategorija:Računarski časopisi
Epicentar

**Epicentar** (grčka riječ za sjedište iznad) jest mjesto neposredno iznad hipocentra ili žarišta zemljotresa.
Te dvije tačke predstavljaju stalne tačke u kojima se rastojanje između neke tačke u odnosu na hipocentar naziva "hipocentralno rastojanje", a u odnosu na epicentar "epicentralno rastojanje". Hipocentralno rastojanje između epicentra i hipocentra naziva se dubina žarišta. Sva ta rastojanja iskazuju se u kilometrima, odnosno stepenima i minutima geografske širine i dužine. Tim odrednicama utvrđuju se prostorni položaji žarišta na površini zemlje na kojima se ispoljilo djelovanje zemljotresa.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Seizmologija
Kategorija:Geometrijski centri
Demografija Kiseljaka

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Kiseljak imala je 24.164 stanovnika, raspoređenih u 82 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 24.164

* Hrvati - 12.550 (51,93%) 
* Muslimani - 9.778 (40,46%) 
* Srbi - 740 (3,06%) 
* Jugoslaveni - 600 (2,48%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 496 (2,07%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 21.039

* Hrvati - 11.218 (53,32%) 
* Muslimani - 7.841 (37,26%) 
* Srbi - 785 (3,73%) 
* Jugoslaveni - 765 (3,63%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 430 (2,06%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 18.335

* Hrvati - 10.389 (56,66%) 
* Muslimani - 6.822 (37,20%) 
* Srbi - 924 (5,03%) 
* Jugoslaveni - 55 (0,29%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 145 (0,82%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
**Apsolutna etnička većina:**

**Relativna etnička većina:**

## Napomene 
K
Kategorija:Kiseljak
Harlem Globetrotters

**Harlem Globetrotters** je nezavisni košarkaški klub čiji igrači utakmici kombinuju komične i sportske scene, i čije su utakmice, prvenstveno, zabavnog karaktera. Klub je osnovao Abe Saperstein, 1927. godine u Čikagu. Ime Harlem su dobili zbog asocijacija na vodeću afroameričku zajednicu u SAD-u. Tokom postojanja odigrali su više od 20 000 utakmica u preko 100 zemalja.

Neki od članova Harlemovaca su Wilt Chamberlain i Bill Cosby, koji je, u mladosti, imao ugovor sa ekipom. Vlasnik kluba je Mannie Jackson, a sjedište im je u Feniksu, SAD. Često se pojavljuju kao animirani likovi u crtanim filmovima Hanna-Barbera kompanije.
2002. godine su primljeni u Kuću slavnih košarke.
## Penzionisani brojevi 
*13 - Wilt Chamberlain
*20 - Marques Haynes
*36 - Meadowlark Lemon
*50 - Reece Tatum
## Vanjski linkovi 
* Harlem Globetrotters 
* Profil u Kući slavnih košarke 

Kategorija:Košarka
Kategorija:Kuća slavnih košarke
Spisak naseljenih mjesta u općini Kiseljak

## Opći podaci 
Općina Kiseljak se nalazi u Srednjobosanskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Kiseljak, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 82) su:

## A 
* Azapovići

## B 
* Badnje
* Behrići
* Bilalovac
* Bliznice
* Boljkovići
* Borina
* Brizje
* Brnjaci
* Bukovica (Kiseljak)
* Buzuci

## Č 
* Čalikovac
* Čizma (Kiseljak)
* Čubren

## D 
* Datići
* Demići
* Devetaci
* Doci
* Donji Palež
* Draževići
* Dubrave
* Kiseljak
* Duhri
* Duke

## G 
* Gaj
* Gojakovac
* Gomionica
* Gornji Palež
* Gradac
* Grahovci
* Gromiljak
* Gunjače

## H 
* Hadrovci
* Han Ploča
* Hercezi
* Homolj
* Hrastovi

## I 
* Ivica (Kiseljak)

## J 
* Jehovac

## K 
* Katunište
* Katagići
* Kiseljak
* Kotačala
* Kovači (Kiseljak)
* Krčevine
* Križići
* Kuliješ

## L 
* Lug

## LJ 
* Ljetovik

## M 
* Mahala Gomionica
* Mahala Višnjica
* Male Sotnice
* Markovići
* Maslinovići
* Medovci
* Medovići
* Miroševići
* Mrakovi

## O 
* Odrače

## P 
* Paretak
* Pariževići
* Pobrđe Milodraž
* Pobrđe Orahovo
* Podastinje
* Podastinjsko Brdo
* Polje Višnjica
* Potkraj

## R 
* Radanovići
* Radeljevići
* Rauševac
* Rotilj

## S 
* Solakovići
* Stojkovići
* Svinjarevo

## Š 
* Šahinovići

## T 
* Toplica
* Tulica

## V 
* Velike Sotnice
* Višnjica

## Z 
* Zabrđe
* Završje

## Ž 
* Žeželovo

K
*
Demografija Breze

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Breza imala je 17.317 stanovnika, raspoređenih u 28 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 17.317

* Muslimani - 13.079 (75,52%) 
* Srbi - 2.122 (12,25%) 
* Hrvati - 851 (4,91%) 
* Jugoslaveni - 1.001 (5,78)% 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 264 (1,54%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 15.911

* Muslimani - 11.419 (71,76%) 
* Srbi - 2.041 (12,82%) 
* Hrvati - 1.089 (6,84%) 
* Jugoslaveni - 1.115 (7,00%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 247 (1,58%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 14.824

* Muslimani - 10.659 (71,90%) 
* Srbi - 2.333 (15,73%) 
* Hrvati - 1.446 (9,75%) 
* Jugoslaveni - 225 (1,51%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 161 (1,11%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Breza
B
Spisak naseljenih mjesta u općini Breza

## Opći podaci 
Općina Breza se nalazi u Zeničko-dobojskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Breza, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 28) su:

## B 
* Banjevac
* Breza
* Bukovik
* Bulbušići

## G 
* Gornja Breza

## I 
* Izbod

## K 
* Kamenice
* Koritnik

## M 
* Mahala
* Mahmutovića Rijeka

## N 
* Nasići

## O 
* Očevlje
* Orahovo

## P 
* Podgora
* Potkraj
* Prhinje

## S 
* Seoce
* Slivno
* Smailbegovići
* Smrekovica
* Sutješćica

## T 
* Trtorići

## V 
* Vardište
* Vijesolići
* Vlahinje
* Vrbovik

## Z 
* Založje

## Ž 
* Župča

Breza
*
Vrelo Bosne

**Vrelo Bosne** je izvor u centralnoj Bosni i Hercegovini, ispod planine Igman. Izvor je rijeke Bosne, i jedan od najpoznatijih obilježja Bosne i Hercegovine. Nalazi se na periferiji Sarajeva, pored Ilidže. Jedno od najpoznatijih scena prirodne ljepote u regionu, smješteno je u metro području Sarajeva.

Nakon nedostatka održavanja tokom 1990-tih, velika revitalizacija projekta je pokrenuta 2000. godine. Lokalni tinejdžeri, vođeni internacionalnim ekološkim organizacijama, vratili su Vrelo Bosne u svoju prijašnju raskoš.

Danas je Vrelo Bosne poznata turistička atrakcija za strane turiste, ali i za obližnje posjetioce koji žele uživati u prirodi. Sastoji se od više malih otočiča povezanih mostovima preko brojnih manjih potoka. Mnoge životinje se takođe nalaze u parku, poput patki i labudova. Tu su također druge zanimljivosti u parku, poput fijakera, mjesta za izlet i restorana.

## Zaštićeno područje - Spomenik prirode 
Na sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj  25.05.2006. godine, usvojen je Zakon o proglašenju Spomenika prirode „Vrelo Bosne”. Ovim zakonom određene su granice obuhvata, kategorija zaštićenog područja (III kategorija - spomenik prirode), zoniranje prostora, razvojni ciljevi zaštite područja, mjere zaštite, intervencije u zaštićenom području, kao i korištenje prirodnih vrijednosti, upravljanje i financiranje, nadzor, kaznene, prijelazne i završne odredbe (Službene novine Kantona Sarajevo 16/06).

U skladu sa stepenom zaštite, utvrđene su dvije zaštićene zone: nukleus i tampon zona. Prva zona obuhvata izvorišta rijeke Bosne i njihovu okolinu u površini od 54,5 ha. U najznačajnije vrijednosti nukleusa spadaju Vrelo Bosne i rijeka Bosna od izvora do infiltracionog kanala, značajan stepen raznolikosti flore i faune, te parkovski prostori. Druga zona obuhvata prostor slivnog područja izvora u podnožju Igmana u površini od 548,50 ha. Odlikuje se velikom hidrološkom raznolikošću. Tu se nalaze: 
* Vrelo Stojčevac, vrela Borin I i II, rijeka Bosna (od infiltracionog kanala do Plandišta), podzemne termalne i termomineralne vode Ilidže, podzemne vode Sarajevskog polja, 
* Parkovski prostori, uključujući Veliku aleju, te parkovske prostore oko Banje Ilidža i Stojčevca, 
* Javni objekti i objekti stanovanja od kulturno-historijskog značaja, uključujući: arheološko nalazište i nekropole u selu Vrutci, Rimski most na Plandištu, austrougarske vile u Velikoj aleji i hoteli na Ilidži, te zgrada Šumarske škole, 
* Značajan stepen raznolikosti flore i faune.

## Također pogledajte 
* Spisak rijeka u Bosni i Hercegovini
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Vrelo Bosne - fotogalerija

Kategorija:Izvori u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Ilidža
Kategorija:Spomenici prirode u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Kraška vrela u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Parkovi prirode u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Zaštićena područja osnovana 2010.
Demografija Vareša

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Vareš imala je 22.203 stanovnika, raspoređenih u 85 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 22.203

* Hrvati - 9.016 (40,60%) 
* Muslimani - 6.714 (30,23%) 
* Srbi - 3.644 (16,41%) 
* Jugoslaveni - 2.071 (9,32%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 758 (3,44%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 22.822

* Hrvati - 10.287 (45,07%) 
* Muslimani - 6.419 (28,12%) 
* Srbi - 4.241 (18,58%) 
* Jugoslaveni - 1.563 (6,84%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 312 (1,39%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 23.523

* Hrvati - 11.134 (47,33%) 
* Muslimani - 6.631 (28,18%) 
* Srbi - 5.166 (21,96%) 
* Jugoslaveni - 307 (1,30%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 285 (1,23%) 

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
**Apsolutna etnička većina:**

**Relativna etnička većina:**

## Napomene 
V
Kategorija:Vareš
Igman

**Igman** je planina u centralnoj Bosni i Hercegovini, jugozapadno od Sarajeva. Zajedno s Bjelašnicom pripada planinskom okviru sarajevske kotline i dijelu Dinarida. Na jugu i zapadu graniči s Bjelašnicom, na sjeveru s područjem Hadžića, a na istoku s dolinom rijeke Željeznice.

## Reljef i geologija 
Najviši vrh Igmana jest Crni vrh, visok 1.502 m. Planina je građena pretežno od krečnjaka i dolomita, a šire područje Bjelašnice i Igmana obilježeno je složenim mezozojskim karbonatnim naslagama karakterističnim za vanjske dijelove Dinarida. U istom zborniku naglašeno je da sportsko-turistička izgradnja na Igmanu i Bjelašnici može imati ozbiljne posljedice za kvalitet vode na izvoru Bosne i u njenom gornjem toku ako se ne provode mjere zaštite.

## Historija 
Igman kroz historiju nije bio gusto naseljen, a njegov prostrani plato imao je prvenstveno privredni, saobraćajni i vodnozaštitni značaj za sarajevski kraj.

Nakon XIV zimskih olimpijskih igara u Sarajevu 1984, na kojima je Igman bio jedno od glavnih borilišta za nordijske discipline i skijaške skokove, planina je stekla dodatnu prepoznatljivost i turistički značaj.

Tokom rata u Bosni i Hercegovini Igman je imao izrazit strateški značaj za područje Sarajeva. Prema djelu *Balkan Battlegrounds*, Igman i Bjelašnica bili su sredinom 1993 stavljeni pod režim demilitarizirane zone pod kontrolom UNPROFOR-a nakon prijetnje zračnim udarima NATO-a. I pored formalne demilitarizacije, područje Igmana i Bjelašnice ostalo je poprište borbi i ofanzivnih djelovanja 1994. godine, a planina je bila važna za pokušaje održavanja veza prema opkoljenom Sarajevu.

## Turizam i sport 
mini|Igman panorama
Igman je danas jedna od najpoznatijih planinskih i izletničkih destinacija u okolini Sarajeva. Poznat je po planinarskim stazama, skijaškom trčanju i rekreativnom turizmu, a na području Velikog i Malog polja nalaze se ostaci olimpijske infrastrukture iz 1984. godine. Iako skakaonice izgrađene za Olimpijske igre dugo nisu bile u funkciji, prostor Igmana zadržao je simboličan i sportski značaj u okviru sarajevskih olimpijskih planina.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Igman na stranici Turističke zajednice Kantona Sarajevo

Kategorija:Trnovo (Federacija Bosne i Hercegovine)
Kategorija:Planine u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Turističke atrakcije u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Borilišta na ZOI 1984.
Demografija Olova

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Olovo imala je 16.956 stanovnika, raspoređenih u 44 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 16.956

* Muslimani - 12.699 (74,89%) 
* Srbi - 3.193 (18,83%) 
* Hrvati - 642 (3,78%) 
* Jugoslaveni - 285 (1,68%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 137 (0,82%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 16.341

* Muslimani - 11.593 (70,94%) 
* Srbi - 3.349 (20,49%) 
* Hrvati - 802 (4,90%) 
* Jugoslaveni - 478 (2,92%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 119 (0,75%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 15.203

* Muslimani - 10.546 (69,36%) 
* Srbi - 3.601 (23,68%) 
* Hrvati - 930 (6,11%) 
* Jugoslaveni - 46 (0,30%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 80 (0,55%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
**Apsolutna etnička većina:**

**Relativna etnička većina:**

## Napomene 
O
Kategorija:Olovo (općina)
Spisak naseljenih mjesta u općini Vareš

**Naseljena mjesta u općini Vareš, po posljednjem popisu stanovništva iz 1991. (ukupno 85)**

## Opći podaci 
Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, općina Vareš u cjelini ušla je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine.

## B 
* Bijelo Borje
* Blaža
* Borovica Donja
* Borovica Gornja
* Borovičke Njive
* Brda (Vareš)
* Brezik (Vareš)
* Brgule (Vareš)
* Budoželje

## Č
* Čamovine

## Ć
* Ćeće

## D 
* Dabravine
* Daštansko
* Debela Međa
* Diknjići
* Dragovići
* Draževići
* Duboštica

## H
* Hodžići

## I
* Ivančevo

## J
* Javornik

## K
* Kadarići
* Karići
* Kokoščići
* Kolovići
* Kopališta
* Kopijari
* Krčevine
* Kunosići

## L
* Letevci
* Ligatići
* Luke (Vareš)

## LJ
* Ljepovići

## M
* Mijakovići
* Mir
* Mižnovići
* Mlakve

## N
* Naseoci
* Neprivaj

## O
* Donje Očevlje
* Gornje Očevlje
* Okruglica
* Orah
* Osoje (Vareš)
* Osredak
* Ostrlja

## P
* Pajtov Han
* Pajtovići
* Planinica
* Pobilje
* Podjavor
* Pogar
* Položac
* Poljanice
* Pomenići
* Pržići
* Pržići Kolonija

## R
* Radonjići
* Radoševići
* Ravne (Vareš)
* Rokoč

## S
* Samari
* Semizova Ponikva
* Seoci
* Sjenokos
* Slavin
* Sršljenci
* Strica
* Striježevo
* Stupni Do

## Š
* Šikulje

## T
* Tisovci
* Toljenak
* Tribija

## V
* Vareš
* Vareš Majdan
* Vijaka Donja
* Vijaka Gornja
* Višnjići

## Z
* Zabrezje
* Zaruđe
* Zubeta
* Zvijezda

## Ž
* Žalja
* Žižci

V
*
Spisak naseljenih mjesta u općini Olovo

## Opći podaci 
Općina Olovo se nalazi u Zeničko-dobojskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u općini Olovo, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 45) su:

## A 
* Ajdinovići
* Arapovača

## B 
* Bakići
* Berisalići
* Boganovići
* Brda
* Bukov Do

## Č 
* Čude
* Čuništa

## D 
* Dolovi
* Drecelj
* Dugandžići

## G 
* Glavično
* Grabovica
* Gurdići

## J 
* Jelaške

## K 
* Kamensko
* Klinčići
* Kolakovići
* Kovačići
* Krajišići
* Križevići
* Kruševo

## L 
* Lišci

## M 
* Magulica
* Metilji
* Milankovići

## O 
* Olovo
* Olovske Luke

## P 
* Petrovići
* Ponijerka
* Ponor
* Prgoševo
* Pušino Polje

## R 
* Radačići
* Rečica
* Rečice
* Rijeka
* Rubinići

## S 
* Slivnje
* Solun
* Stojčići

## V 
* Vukotići

## Ž 
* Žeravice
* Žunova

Olovo
*
Edward FitzGerald

**Edward Marlborough FitzGerald** (31. mart 1809. – 14. juni 1883.) je engleski pisac najpoznatiji po tome što je bio prvi prevodilac Rubajija Omera Hajjama

## Biografija 
Rođen je kao *Edward Marlborough Purcell* u Suffolk. 1818. njegov otac je od svoje žene preuzeo ime FitzGerald i njen porodični grb. Od 1816. porodica je živjela u St Germain i u Parizu. 1826. Edward kreće na Trinity College u Cambridgeu i pridružuje se tamošnjim apostolima. Upoznaje William Makepeace Thackeraya i William Hepworth Thompsona, ali i značajne apostole poput *Alfred Tennysona*.

1830. FitzGerald je otišao u Pariz, ali već 1831. živio je na farmi u Naseby. Nije imao posao i vrlo brzo se vratio u Suffolk kojeg više nikada nije napuštao. Tokom svog života pokazao je veliki interes za cvijeće, muziku i književnost. Međutim, nije težio za slavom i nije mu smetalo što su drugi, uključujući i njegove prijatelje, slavniji od njega. Svoju prvu knjigu objavio je 1851. pod nazivom *Euphranor*, koja je u stvari platonski dijalog o sjećanjima iz sretnog života na Cambridgeu. Započeo je studiju španske književnosti 1850, a 1853. i perzijske književnosti na Oxfordskom Univerzitetu. U tom periodu se aktivno bavi prevodima. Od 1861. raste i njegova ljubav prema moru i ubrzo kupuje jahtu "Skandal". Nekoliko godina, do 1871, ljetne mjesece provodio je na moru i u plovidbama. Umro je u snu 1883. O njemu se jako malo znalo dok 1889. njegov bliski prijatelj W. Aldis Wright nije objavio njegova pisma u tri svezka. Nakon toga objavljena su i Pisma Fanny Kembleu. Preko ovih pisama pokazala se i Fitzgeraldova dosjetljivost i slikovitost.

### Homoseksualnost 
Iako je u svojim srednjim godinama Fitzgerald oženio Lucy, kći pjesnika Bernard Bartona, još od 1970. poznato je da je imao i homoseksualne veze. Knjiga koja je dokumentovala Fitzgeraldovu strastvenu aferu sa ribarom *Joseph Fletcherom* objavljana je 1908. (James Blyth, *Edward Fitzgerald i moda*). Ali na nju je skrenuta pažnja tek nakon djela H. Montgomery Hydea i njegove knjige: *Ljubav koja se nije usuđivala izgovoriti svoje ime*.

## Prijevodi 
1856. anonimno objavljuje prevod Jámia, čime započinje njegova prevodilačka aktivnost. 1857. njegov profesor sa Oxforda, Edward Byles Cowell, šalje mu nekoliko pjesama Omer Hajjama, za koje je FitzGerald rekao da "Hafiz i Hajjam zvone kao pravi metal". 1859. objavljuje se mali svezak prevoda Hajjamovih Rubajija, ali on ne privlači značajniju pažnju publike. Tek nakon što ih je Rossetti primijetio, a za njim i Swinburne i Lord Houghton, Rubajije polako dobijaju na svojoj slavi. 1868. FitzGerald objavljuje njihovo drugo dopunjeno izdanje. U međuvremenu je objavio nekoliko drugih orijenatalnih djela.

Kategorija:Britanski pisci
Kategorija:Rođeni 1809.
Kategorija:Umrli 1883.
Inšallah Madona, inšallah

**Inšallah, Madona, inšallah** je zbirka pripovjedaka Miljenka Jergovića koja na sebi svojstvan način opisuje socijalne prilike u Bosni i Hercegovini.

Slikovitim i živim jezikom koji ne bježi ni od nesvakidašnjih i neknjiževnih izraza (poput arhaizama ili psovki) Jergović slika tešku realnost Bosne kroz vijekove. Glavni fokus je na međuvjerskim odnosima između Srba i Muslimana kroz vjekove, ali i u ovom sadašnjem vremenu. I kada tematika priče odluta od socijalnih prilika, kao na primjer u pripovjetki "Zulum", ona ipak postoji u njenoj pozadini.

Priče naravno nisu didaktičke pa je i pouka skrivena, negdje u pozadini, i ostavljena čitaocu da je sam dosegne, ali moguće je reći da svaka priča ima svoju glavnu misao, a da sve objedinjene kažu da je međuvjerska mržnja jedna besmislena, ali i dugovjekovna, realnost na ovim prostorima.

Priče su inspirisane narodnim pjesmama i sevdalinkama "Okreni se niz đul bašču", "Služim cara devet godin' dana", "Šehidski rastanak", "Sunce bi sjalo sjati ne može", "Sve ptičice lastavice jednim glasom pjevaju", "Ali paša na Hercegovini", "Djevojka sokolu zulum učinila", "Majka Meha luda oženila", "Zaspalo je siroče", "Ka' smo zdigli crjenu kapu", "Đulzulejha", "Bosa Mara Bosnu pregazila", "Kad kauri Livno porobiše", "Ima l' jada ko kad akšam pada", "U Mostaru čudan mekteb kažu", "U Trebinju gradu vel'ka žalost kažu", "Djevojka se Suncu zamjerila", "Put putuje Latif aga" i "Kod Lepanta sunce moje".

## Spisak pripovjedaka 
Zbirka uključuje sljedeće pripovjetke:

*Gurbet
*Jilduz
*Tespih
*Zapis
*Halal
*Asag
*Zulum
*Alkatmeter
*Misir
*Jid
*Idžtihad
*Akrap
*Teman
*Dert
*Mekteb
*Jatrib
*Gusul
*Mejtaš
*Lepant

Kategorija:Bosanskohercegovačka djela
Kategorija:Knjige iz 2004.
Kategorija:Miljenko Jergović
Pan American World Airways

mini|Logotip Pan Am-a
**Pan American World Airways**, prvobitno osnovan kao **Pan American Airways** i poznat kao **Pan Am**, bio je glavni i najveći međunarodni zračni prijevoznik i neslužbeno privilegovana vazduhoplovna kompanija Sjedinjenih Američkih Država od 1927. do njegovog kolapsa 4. decembra 1991. godine. Ova avio kompanija osnovana je 1927. godine kao redovna avio-pošta i putnička služba koja je djelovala između Key Westa, Florida i Havane na Kubi. Tokom 1990-tih nekoliko puta je bezuspješno pokušano njeno oživljavanje.
Najpoznatija je po tome što je bila prva koja je u svojoj floti imala avione Boeing 707 i Boeing 747. Zaslužna je za mnoge inovacije koje su oblikovale međunarodnu avio industriju, uključujući široku upotrebu mlaznih aviona, širokotrupnog aviona i kompjuterizovang sistema za rezervacije avionskih karti.
Bila je i osnivač *Međunarodnog udruženja vazdušnog saobraćaja* (IATA), globalnog udruženja avio industrije.

Identifikovana je logom plave kugle ("Blue Meatball"), upotrebom riječi "Clipper" u imenima svojih aviona, pozivnim znakovima, i bijelim uniformnim kapama svojih pilota, ova avio kompanija je bila kulturna ikona 20 vijeka. U eri u kojoj su dominirali nosioci zastava koji su u potpunosti ili u većinskom vlasništvu države, *Pan Am* je bila i neslužbeni prekomorska avio kompanija Sjedinjenih Država. Tokom većeg dijela ere mlaznih aviona, Pan Am-ov vodeći terminal bio je Worldport smješten na Međunarodnom aerodromu John F. Kennedy u New Yorku.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Avijacija
Kategorija:Avionske kompanije
Zapadnoevropsko vrijeme

**Zapadnoevropsko vrijeme** () je vremenska zona koja obuhvata dijelove zapadne i sjeverozapadne Evrope i dijelove zapadne Afrike.

Za vrijeme zime, zapadnoevropsko vrijeme je dio UTC+0 vremenske zone, dok ljeti neke zemlje prelaze na zapadnoevropsko ljetno vrijeme (UTC+1).

## Korištenje 
Zemlje koje cijele godine koriste UTC+0, ili GMT:
* Burkina Faso
* Gambija
* Gana
* Gvineja
* Gvineja Bisao
* Island
* Liberija
* Mali
* Mauritanija
* Maroko
* Obala Slonovače
* Sveta Helena
* Sao Tome i Principe
* Senegal
* Sijera Leone
* Togo

Zemlje koje preko ljeta prelaze na zapadnoevropsko ljetno vrijeme (UTC+1):
* Grenland (*sjevernoistočni dio ostrva*)
* Kanarska ostrva
* Irska
* Portugal
* Ujedinjeno Kraljevstvo
* Farska ostrva

Kategorija:Vremenske zone
Ivan Vuković

Bosanski vojvoda **Ivan Vuković**, od plemićke porodice Kosača, spominje se u historiji Bosne i Hercegovine kao naručilac ikone Bogorodice s malim Isusom koja je izrađena u Mainama kod Budve. Ova ikona čuvana je kao kulturno blago Bosne i Hercegovine u Umjetničkoj galeriji Bosne i Hercegovine u Sarajevu do početka sukoba 1992, kada je nestala i do danas nije nađena. Kao brat vojvode Ivana Vukovića spominje se Ferhad-beg Vuković (Sladoje Vuković?), bosanski sandžak-beg, koji je finansirao izgradnju sarajevske džamije Ferhadija, kod koje je i ukopan. Njegovo turbe danas se može vidjeti prilikom šetnje sarajevskom ulicom nazvanom po Ferhad-begu – Ferhadijom.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Kosače
Kategorija:Bosanske vojvode
Demografija Orašja

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Orašje imala je 28.367 stanovnika, raspoređenih u 16 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 2013. 
ukupno: 19 861

*Hrvati - 17 345 (87,33%)
*Srbi - 157 (0,790%)
*Bošnjaci - 2 015 (10,15%)
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 344 (1,732%)

### Popis 1991. 
ukupno: 28.367

* Hrvati - 21.308 (75,11%) 
* Srbi - 4.235 (14,92%) 
* Muslimani - 1.893 (6,67%) 
* Jugoslaveni - 626 (2,20%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 305 (1,10%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 27.806

* Hrvati - 20.705 (74,46%) 
* Srbi - 4.151 (14,92%) 
* Muslimani - 1.548 (5,56%) 
* Jugoslaveni - 1.056 (3,79%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 346 (1,27%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 25.740

* Hrvati - 19.354 (75,19%) 
* Srbi - 4.266 (16,57%) 
* Muslimani - 1.867 (7,25%) 
* Jugoslaveni - 131 (0,50%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 122 (0,49%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
 O
Kategorija:Orašje
Spisak naseljenih mjesta u gradu Orašju

## Opći podaci 
Grad Orašje se nalazi u Posavskom kantonu, Bosna i Hercegovina. Naseljena mjesta u gradu Orašju, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 14) su:

## B 
* Bok
* Bukova Greda

## Č 
* Čović Polje

## D 
* Donja Mahala

## J 
* Jenjić

## K 
* Kopanice
* Kostrč

## L 
* Lepnica

## M 
* Matići

## O 
* Orašje
* Oštra Luka

## T 
* Tolisa

## U 
* Ugljara

## V 
* Vidovice

O
*
Demografija Gradačca

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Gradačac imala je 56.581 stanovnika, raspoređenih u 38 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 56.581

* Muslimani - 33.856 (59,83%) 
* Srbi - 11.221 (19,83%) 
* Hrvati - 8.613 (15,22%) 
* Jugoslaveni - 1.436 (2,53%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.455 (2,59%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 54.281

* Muslimani - 31.219 (57,51%) 
* Srbi - 11.727 (21,60%) 
* Hrvati - 9.011 (16,60%) 
* Jugoslaveni - 1.771 (3,26%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 553 (1,03%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 48.384

* Muslimani - 26.905 (55,60%) 
* Srbi - 12.455 (25,74%) 
* Hrvati - 8.447 (17,45%) 
* Jugoslaveni - 321 (0,66%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 256 (0,55%)

 
Prema procjenama iz 1998. u općini je živjelo 44.876 stanovnika.

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
## Napomene 
G
Demografija Brčkog

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Brčko imala je 87.627 stanovnika, raspoređenih u 59 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 87.627

* Muslimani - 38.617 (44,06%) 
* Hrvati - 22.252 (25,39%) 
* Srbi - 18.128 (20,68%) 
* Jugoslaveni - 5.731 (6,54%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 2.899 (3,33%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 82.768

* Muslimani - 32.434 (39,18%) 
* Hrvati - 23.975 (28,96%) 
* Srbi - 16.707 (20,18%) 
* Jugoslaveni - 7.794 (9,41%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 1.858 (2,27%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 74.771

* Muslimani - 30.181 (40,36%) 
* Hrvati - 24.925 (33,33%) 
* Srbi - 17.709 (23,68%) 
* Jugoslaveni - 1.086 (1,45%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 870 (1,18%)

## Demografske karakteristike 
Brčko, grad sa svojih 87.627 stanovnika (po zadnjem popisu stanovništva), smješten je u Bosanskoj Posavini i na osnovu svog geografskog položaja, privrednih i drugih kapaciteta, predstavlja privredni i kulturni centar Bosanske Posavine. Općina Brčko čini 18,72% teritorije i 24,18% ukupnog stanovništva Bosanske Posavine.

Zbog etničkog čišćenja područja tokom rata u Bosni i Hercegovini, otprilike 93% stanovništva su činili Srbi. Međutim danas, nakon uspostavljenja Brčko distrikta, mnoge izbjeglice su se vratili kućama.

Statistički ured Brčko distrikta objavio je u junu 2006. godine posljednje pokazatelje o ekonomskim kretanjima i prirastu stanovništva u Brčko distrikta za prvih par mjeseci 2006. godine i usporedbe s prethodnim godinama i ostalim područjima u BiH.

Tako smo došli do podatka da u distriktu ima registrirano oko 105.000 stanovnika. Od toga broja stalno prisutnih u distriktu je oko 75.000, dok ih je u inostranstvu oko 27.500. U distriktu se u prosjeku rađa oko 1.000 a umire oko 800 osoba godišnje. Prosječna neto plata u aprilu 2006. godine u distriktu Brčko iznosila je 666 konvertibilnih maraka (KM), dok je, na primjer, u aprilu 2005. godine ona iznosila 706 maraka. Potrošačka korpa u distriktu Brčko u aprilu 2006. godine malo je skuplja u poređenju sa prethodnom godinom. U aprilu 2005. godine iznosila je oko 390 maraka, a 2006. godine oko 422 marke. Uprkos blagom poskupljenju potrošačke korpe u distriktu Brčko, ona je i dalje jeftinija nego u bh. entitetima. Broj zaposlenih s krajem aprila 2006. godine u distriktu iznosi oko 13.300, dok je broj nezaposlenih oko 18.100. U Distriktu Brčko ima oko 8.490 penzionera, od toga u Fondu PIO Republike Srpske 4.760, a u Fondu MIO Federacije BiH oko 3.730 korisnika penzija. Prosječna penzija u aprilu 2006. godine je iznosila 206 maraka, a u aprilu 2005. godine je bila manja - 182 marke.

Stanovnici distrikta Brčko, gledajući prosjek, su relativno mladi. Prosječna starost iznosi 37 godina. Prosječno se žene sa 29 godina a udaju sa 26, prvo dijete dobijaju sa 26 godina, a umiru u prosjeku sa 71 godinu starosti.

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
### relativna etnička većina
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
B
Kategorija:Brčko
Spisak naseljenih mjesta u gradu Brčko

## Opći podaci 
**Brčko** je distrikt, naselje i grad koji se nalazi u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u gradu Brčko, na osnovu *Zakona o nazivima naseljenih mjesta na području Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine* su:

## B 
* Bijela
* Boće
* Boderište
* Brčko
* Brezik
* Brezovo Polje
* Brezovo Polje Selo
* Brka
* Brod
* Bukovac
* Bukvik Donji
* Bukvik Gornji
* Buzekara

## C 
* Cerik

## Č 
* Čađavac
* Čande

## Ć 
* Ćoseta

## D 
* Donji Rahić
* Donji Zovik
* Dubrave
* Dubravice Donje
* Dubravice Gornje

## G 
* Gajevi
* Gorice
* Gornji Rahić
* Gornji Zovik
* Grbavica
* Gredice

## I 
* Islamovac

## J 
* Jagodnjak

## K 
* Krbeti
* Krepšić

## L 
* Laništa
* Lipovac
* Lukavac

## M 
* Maoča
* Marković Polje

## O 
* Ograđenovac
* Omerbegovača

## P 
* Palanka
* Plazulje
* Poljaci
* Popovo Polje
* Potočari
* Prijedor
* Prutače

## R 
* Rašljani
* Ražljevo
* Repino Brdo

## S 
* Sandići
* Seonjaci
* Skakava Donja
* Skakava Gornja
* Slijepčevići
* Stanovi

## Š 
* Šatorovići
* Štrepci

## T 
* Trnjaci

## U 
* Ulice
* Ulović

## V 
* Vitanovići Donji
* Vitanovići Gornji
* Vučilovac
* Vujičići
* Vukelji
* Vukšić Donji
* Vukšić Gornji

Brčko
*
Demografija Bijeljine

Po **popisu stanovništva u Bijeljini** koji je izvršen u martu 1991. godine, kao dio Popisa stanovništva u Jugoslaviji, na površini od 734&nbsp;km2 1991. godine u općini Bijeljina živjelo je 96.988 stanovnika, raspoređenih u 60 naseljenih mjesta. Po procjeni iz 2010. godine broj stanovnika grada Bijeljine je 108.814 stanovnika.

## Broj stanovnika 
## Nacionalni sastav 
## Reference 
## Literatura 
## Napomene 
Bijeljina
Kategorija:Bijeljina
Mohammad Ali Jamalzadeh

**Mohammad Ali Jamalzadeh** (Perzijski: محمد علی جمالزاده‎13 januar 1892. u Isfahan, Iran - 8. novembar 1997. u Ženevi, Švicarska) je jedan od najuticajnijih pisaca Irana u 20. stoljeću, obično prepoznatljiv po svom jedinstvenom humorističnom stilu. Uzimajuči u obzir njegov široki uticaj na perzijsko-evropski stil pisanja priča ponekad se naziva i otac moderne perzijske priče.

## Biografija 
Rođen je u Isfahanu u Iranu i datum njegovog rođenja nije tačno utvrđen. U obzir se uzimaju godine od 1892. do 1896, a najčešće je to 1895. Otac mu je bio progresivni državni činovnik koji je govorio protiv vlasti, što je inspirisalo mladog Muhammeda, ali njegovog oca odvela u zatvor gdje je i umro. Muhammed je u Iranu živio do svoje 13 godine, nakon čega ide u Lebanon gdje upisuje Antoura katoličku školu, a kasnije nastavlja svoje školovanje i u Francuskoj i Švicarskoj.

Početkom Prvog svjetskog rata pridružio se grupi nacionalista u Berlinu i 1915, na ime berlinske grupe, osnovao list *Rastakhiz* u Bagdadu. 1917. objavljuje knjigu *Ganj-e Shaygan* (Vrijedno blago) u kojoj opisuje iranske socijalne prilike i premošćuje raskol između književnosti i nauke. Iako nije imao skoro nikakav kontakt sa Iranom, naučio je perzijski i pisao je životima svojih iranskih savremenika u Dikensovom stilu punom slikovitih pridjeva.

Njegovo najznačajnije djelo je "Yeki Bud Yeki Nabud" (perzijski: یکی بود یکی نبود - Nekada davno), objavljeno 1921. u Berlinu. Prvi primjerci knjige su stigli u Iran godinu kasnije i knjiga je bila snažno odbijena, čak su i njeni primjerci spaljivani javno na gradskim trgovima. Šest pripovjedaka u ovoj knjizi govori o socijalno-političkoj situaciji u Iranu na početku 20. vijeka, tema koja do tada nije bila obrađivana i pomiješana sa zapadnjačkim otvorenim ismijavanjem islamskog fanatizma. Rekcije na knjigu učinile su da se Muhammed odrekne pisanja u sljedećih 20 godina i kada je ponovo počeo 1940-tih njegov stil se značajno izmijenio. Tautologija, korištenje mudrih opaski, mistična i filozofska nagađanja i otpor prema redu, su postale nove odrednice njegovog stila. Također se bavio i prevodima jer je poznavao francuski, arapski i njemački jezik pa je nekoliko djela preveo sa ovih jezika na perzijski.

Započeo je razne aktivnosti za povratak mladih i obrazovanih u svoju zemlju, međutim one su iz raznih razloga bile bezuspješne. Nakon Islamske revolucije 1979. vraća se u Iran. Tada nastaje promjena vidljiva i u njegovim djelima, počinje podržavati nove promjene nastale u revoluciji i hvali islamske vjerske službenike u intervijuima koje je tada davao.

Jamalzadeh umire 8. novembra 1997. u Ženevi.

## Djela 
* *Yeki Bud Yeki Nabud*, Berlin, 1921. 
* *Sahraye Mahshar*, 1947.
* *Talkho Shirin*, 1955.
* *Kuhna va Now*, 1959.
* *Ghair az Khudo Hichkas Nabud*, 1961.
* *Asmano Risman*, 1965.
* *Qissahai Kutah Baraye Bachchehaye Rishdar*, 1974.
* *Qissai Ma ba Akhar Rasid*, 1979.

Kategorija:Iranski pisci
Kategorija:Biografije, Isfhan
Kategorija:Rođeni 1892.
Kategorija:Umrli 1997.
Demografija Ugljevika

Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Ugljevik imala je 25.587 stanovnika, raspoređenih u 28 naselja.

## Nacionalni sastav 
### Popis 1991.
ukupno: 25.587

* Srbi - 14.468 (56,54%) 
* Muslimani - 10.241 (40,02%) 
* Hrvati - 56 (0,21%) 
* Jugoslaveni - 290 (1,13%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 532 (2,10%)
 
### Popis 1981.
ukupno: 24.540

* Srbi - 14.066 (57,31%) 
* Muslimani - 9.403 (38,31%) 
* Hrvati - 17 (0,06%) 
* Jugoslaveni - 509 (2,07%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 545 (2,25%)
 
### Popis 1971.
ukupno: 24.178

* Srbi - 14.816 (61,27%) 
* Muslimani - 8.859 (36,64%) 
* Hrvati - 53 (0,21%) 
* Jugoslaveni - 35 (0,14%) 
* ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 415 (1,74%)

## Nacionalni sastav po naseljenim mjestima, 1991.
### apsolutna etnička većina
Naseljeno mjesto Jasenje imalo je većinski Romsko stanovništvo.

## Napomene 
U
Kategorija:Ugljevik
Spisak naseljenih mjesta u općini Ugljevik

## Opći podaci 
**Ugljevik** je naselje i općina koja se nalazi u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Ugljevik, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 25) su:

## A 
* Atmačići

## B 
* Bilalići
* Bogutovo Selo

## D 
* Donja Krćina
* Donja Trnova

## G 
* Glinje
* Gornja Krćina
* Gornja Trnova

## J 
* Janjari
* Jasenje
* Jasikovac

## K 
* Korenita

## M 
* Maleševci
* Mezgraja
* Mukat Stankovići

## R 
* Ravno Polje

## S 
* Sarije
* Srednja Trnova
* Stari Ugljevik

## T 
* Tursunovo Brdo
* Tutnjevac

## U 
* Ugljevička Obrijež
* Ugljevik
* Ugljevik Selo

## Z 
* Zabrđe

Ugljevik
*
Spisak naseljenih mjesta u gradu Bijeljini

## Opći podaci 
**Bijeljina** je grad, naselje i općina koja se nalazi u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Bijeljina, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 67) su:

## A 
* Amajlije

## B 
* Balatun
* Banjica
* Batar
* Batković
* Bijeljina
* Bjeloševac
* Brijesnica
* Brodac Donji
* Brodac Gornji
* Bukovica Donja
* Bukovica Gornja

## C 
* Crnjelovo Donje
* Crnjelovo Gornje

## Č 
* Čađavica Donja
* Čađavica Gornja
* Čađavica Srednja
* Čardačine
* Čengić

## Ć 
* Ćipirovine

## D 
* Dazdarevo
* Dijelovi
* Donji Zagoni
* Dragaljevac Donji
* Dragaljevac Gornji
* Dragaljevac Srednji
* Dvorovi

## G 
* Glavičice
* Glavičorak
* Glogovac
* Gojsovac
* Golo Brdo
* Gradac-Stupanj

## H 
* Hase

## J 
* Janja
* Johovac

## K 
* Kacevac
* Kojčinovac
* Kovačići
* Kovanluk
* Kriva Bara

## Lj 
* Ljeljenča
* Ljeskovac

## M 
* Magnojević Donji
* Magnojević Gornji
* Magnojević Srednji
* Mala Obarska
* Međaši
* Modran

## N 
* Novi
* Novo Naselje
* Novo Selo

## O 
* Obrijež
* Ostojićevo

## P 
* Patkovača
* Piperci
* Popovi
* Pučile

## R 
* Ruhotina

## S 
* Slobomir
* Suho Polje

## T 
* Triješnica
* Trnjaci

## V 
* Velika Obarska
* Velino Selo
* Vršani

## Z 
* Zagoni

## Reference 
Bijeljina
*
Kopitari

mini|desno|300px|Konjsko kopito
**Kopitari** (*Perissodactyla*) su red sisara u koji spadaju porodice Equidae, Rhinocetotidae i Tapiridae. Težina im leži na srednjem prstu. Najviši stepen razvoja dostigli su u porodici konja (Equidae). Od pet prstiju koliko ih je nekad imao konj sada ima samo jedan i to srednji, koji se razvio u masivno tupo kopito. Ono je prilagođeno trčanju. Snažno je čvrsto a ipak lagano.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
Zgonjevo

**Zgonjevo** je naseljeno mjesto u gradu Trebinju, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Trebinja
Zapadno-istočni Divan

**Zapadno-istočni Divan** (naslov originala: *West-östlicher Diwan*) je zbirka lirskih pjesama napisana od Goethea.

Evropski romantičar Goethe, pod snažnim uticajem perzijskog pisca Hafiza, je objavio ovo djelo 1819. Muhammad Iqbal, indijski pisac, je kao odgovor na poruke koje su iznešene u Zapadno-istočnom Divanu, napisao djelo *Payam-i-Mashriq* (Poruka Istoka) 1923.

## Također pogledajte 
* Tesavuf

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*West-östlicher Divan sa Project Gutenberg

Kategorija:Literatura