Višegrad

**Višegrad** je naseljeno mjesto i središte istoimene općine u istočnom dijelu Bosne i Hercegovine.

## Historija 
### Antičko doba 
Šire područje oko Višegrada bilo je nastanjeno od najstarijih vremena, o čemu svjedoče ostaci  materijalne kulture bronzanog i željeznog doba te antičkog razdoblja.
Ilirska plemena Autarijata i Ardijejci naseljavali su ovo područje  oko 1500. p.n.e. Njihova prisutnost potvrđena je arheološkim nalazima grobnica u okolini Višegrada, koje svjedoče o razvijenoj kulturi i društvenim strukturama tog perioda. Kasnije, u rimskom periodu, ovaj kraj ulazi u sastav rimske provincije "Malavico", koja je obuhvatala veći dio Balkana. Rimska infrastruktura, poput puta "Via Drina" koji je prolazio dolinom Drine, imala je važnu ulogu u povezivanju Rimskog Carstva. U to vrijeme, germanski rudari Sasi dolaze na ove prostore. Naziv grada Višegrad povezano je s njihovim naseljavanjem tako što jedan dio grada danas nosi ime "Sase", što podsjeća na njihov kulturni utjecaj.
U Župi, nizvodno od Višegrada, pronađeni su rimski novčići, među kojima se izdvajaju kovanice careva Konstantina Velikog i Konstantina II, što ukazuje na dugotrajnu rimski prisutnost u ovom regionu.
Najstarije slavensko naselje otkriveno na području Bosne i Hercegovine nalazi se u višegradskom naselju Mušići. Sistematska arheološka istraživanja koja je sproveo Zemaljski muzej iz Sarajeva 1966. na lokalitetima
Mušići i Kršće  otkrila su nastambe iz doba seobe naroda, kolibe koje su građene na podnicama rimskih vila, a zatim i ranoslavenske nastambe, poluzemunice i zemunice gra-đene izvan rimskih vila u kojima su pronađeni i ostaci slavenske keramike.
Isti putopisac naveo je da je Mehmed paša Sokolović 1577. dao da se sagradi donji dio grada, koji je postao osnovno naselje oko mosta. Višegrad je tokom turske vladavine postao značajno administrativno, trgovačko i kulturno središte, a grad je izgrađen u skladu sa osmanlijskom urbanističkom tradicijom sa velikim brojem džamija, hanova, čaršija i drugih javnih objekata. Turski utjecaj oblikovao je život u ovom regionu tokom vijekova, kako kroz administrativnu i vojnu kontrolu, tako i kroz kulturne i vjerske aspekte.
Najznačajnija privredna odluka bila je ona o izgradnji pruge uskog kolosijeka od Sarajeva do Donjeg Vardišta i Uvca, koja je predstavljala dio nekada poznate "Bosanske istočne pruge" (njem."„Bosnische Ostbahn" ili pruga "Sarajevo – Ostgrenze", odnosno "Sarajevo-istočna granica"). Izgrađena je u okviru sistema uskotračnih željeznica u Bosni i Hercegovini od 1903. do 1906. povezujući istočnu Bosnu sa Sarajevom i ostatkom Austro-Ugarske Monarhije. Sa cijenom od 75 miliona zlatnih kruna (450 hiljada zlatnih kruna po kilometru) to je bila jedna od najskupljih pruga u svijetu izgrađenih do tada.

### Višegrad u Kraljevini Jugoslaviji 
Poslije Prvog svjetskog rata, Višegrad kao dio Bosne i Hercegovine ulazi u sastav Kraljevine Jugoslavije. Zbog sve goreg ekonomskog stanja u zemlji dolazi do jačanja revolucionarnih ideja na šta jugoslavenske vlasti odgovaraju represijom nad komunistima i drugim organizacijama koje se odupiru tadašnjem jugoslavenskom režimu. Početkom 1935. osnovan je logor za političke zatvorenike u Višegradu, koji je zajedno sa Lepoglavom i Bilećom bio najznačajniji.

U međuratnom razdoblju Višegrad je zadržao prometni značaj koji je stekao u vrijeme austrougarske uprave. Povezanost prema Vardištu i dalje prema Srbiji dodatno je osnažena nakon što je dionica Vardište–Šargan na teritoriji Srbije puštena u saobraćaj 1925. godine. Time je Višegrad ostao važno željezničko i tranzitno čvorište na pravcu između Sarajeva i unutrašnjosti Srbije.

### Rat u Bosni i Hercegovini (1992–1995) 
Prema utvrđenjima MKSJ-a, u prijeratnoj općini Višegrad muslimansko stanovništvo činilo je većinu i brojčano gotovo dvostruko nadmašivalo srpsko stanovništvo. U presudi u predmetu protiv Milana i Sredoja Lukića MKSJ je naveo da su proizvoljna ubistva i nestanci civila u Višegradu dostigli vrhunac u maju i junu 1992., uz saučesništvo ili prećutno odobravanje lokalnih srpskih vlasti.

U istom predmetu MKSJ je utvrdio niz zločina nad bošnjačkim civilima u Višegradu i okolini: ubistva na obali Drine 7. juna 1992, ubistva u fabrici *Varda* 10. juna, kao i masovna spaljivanja civila u Pionirskoj ulici 14. juna i na Bikavcu 27. juna 1992. godine. Prema žalbenoj presudi, u Pionirskoj ulici ubijeno je najmanje 66 civila, a na Bikavcu najmanje 60. Ovi zločini u javnosti su ostali poznati i kao „žive lomače“ Višegrada.

MKSJ je također utvrdio da je logor Uzamnica djelovao od augusta 1992. do oktobra 1994. godine, gdje su zatočenici bili izloženi zlostavljanju, prisilnom radu i drugim oblicima nasilja.

#### Sudsko utvrđivanje zločina nakon rata 
Nakon završetka rata Višegrad je postao jedno od najvažnijih mjesta u sudskom procesuiranju ratnih zločina počinjenih u istočnoj Bosni. MKSJ je u predmetu protiv Milana i Sredoja Lukića donio jednu od najpoznatijih presuda za zločine počinjene u Višegradu; Milan Lukić je pravosnažno osuđen na doživotni zatvor.

Višegrad je bio važan i u predmetima koji se odnose na otmicu i ubistva putnika iz voza u Štrpcima. Sud BiH je 2022. prvostepeno osudio više optuženih na po 13 godina zatvora zbog ubistava civila odvedenih iz voza i usmrćenih na području Višegrada, a Detektor je 2023. izvijestio da je ta presuda potvrđena u žalbenom postupku za sedmoricu optuženih. U zasebnom postupku Boban Inđić je pravosnažno osuđen na 15 godina zatvora zbog sudjelovanja u tim ubistvima.

Za zločine u logoru Uzamnica domaće pravosuđe je nastavilo procesuiranje i nakon dvije decenije od rata. Prema izvještajima *Detektora*, pravosnažno su potvrđene kazne Milomiru Đuričiću i Vukadinu Spasojeviću za zločine nad zatočenicima u Uzamnici, što je u javnosti ocijenjeno kao važan, ali zakašnjeli korak u utvrđivanju odgovornosti za zločine u Višegradu.

### Poratno razdoblje i savremeni Višegrad 
Poslijeratni Višegrad obilježen je sporim povratkom raseljenih, trajnim sporovima oko kulture sjećanja i osjetljivim međuetničkim odnosima. Komemoracije za žrtve Pionirske ulice i drugih višegradskih stratišta održavaju se svake godine, ali broj neposrednih svjedoka i preživjelih koji mogu prisustvovati obilježavanjima s vremenom se smanjuje, dok potraga za posmrtnim ostacima dijela žrtava još traje. Krajem 2025. počelo je i suđenje zbog napada na povratnika Bahrudina Gušu, koji se u medijima tumačio kao pokazatelj da sigurnost povratnika i dalje ostaje osjetljivo pitanje.

Jedan od najvažnijih elemenata poratne obnove bilo je međunarodno priznanje kulturnog naslijeđa grada. UNESCO-ov Komitet za svjetsku baštinu uvrstio je Mehmed-pašin most u Višegradu na Listu svjetske baštine 2007. godine, prema kriterijima (ii) i (iv). U kasnijim UNESCO-ovim izvještajima navedeno je da su radovi na restauraciji mosta započeli 2013., dok je obnova završena 2018. godine.

Promocija banje i hotela *Vilina vlas* na sajmu turizma izazvala oštre reakcije zbog ratne prošlosti tog mjesta, koje se u svjedočenjima i sudskim postupcima povezuje sa zatočenjem i seksualnim nasiljem nad ženama tokom rata, a bez odgovarajućeg obilježja na samoj lokaciji.

## Geografija 
### Geografski položaj 
Višegrad se nalazi u središnjem dijelu Podrinja u prostranoj kotlini rijeke Drine, na brežuljkastim padinama koje se blago uzdižu u planine visoke preko 1000 metara. Ova  regija  predstavlja  planinsko-kotlinsko područje ispresijecano tokovima rijeke  Drine i njenih pritoka između kojih se prostire brdsko-brežuljkasti teren. Dolina rijeke Drine čini demografsku i ekonomsku okosnicu ove teritorije na kojoj je nastalo i razvilo se urbano središte. Višegradska kotlina je jedna od rijetkih proširenja u toku rijeke Drine koji se sastoji djelimično od visokih klisura i planina. Također, radnja u romanu "Na Drini ćuprija" odvija se u Višegradu i njegovoj okolini. Ivo Andrić je u ovom remek djelu bosanskohercegovačke i jugoslavenske književnosti opisao ljepote ovog grada i njegove orijentalne arhitekture sa posebnim akcentom na most Mehmed-paše Sokolovića, koji već vijekovima spaja njegove ljude.
Most je uvršten na listu svjetske baštine UNESCO-a, a dug je oko 250 metara i širok oko 10 metara, osim na sredini, gdje je proširen sa dvije terase, sa svake strane po jedna. Taj dio mosta zove se kapija. Iduci iz čaršije, na lijevoj terasi uzdiže se stub na kome je ugrađena ploča sa natpisom iz 1571. carigradskog stihotvorca koji je pisao u "badi" stilu kompleksne arapske poezije. U natpisu je navedeno kada je izgradnja mosta završena, te o onome ko je izgradio most i godina kada je izgrađen. Nasuprot ovom stubu s desne strane nalazi se terasa koja se zove sofa, a koja je uzdignuta sa dvije stepenice i ograđena kamenom ogradom kao i cijela dužina mosta.
Osim već navedenog starog mosta, na području općine Višegrad nalazi se još nekoliko nacionalnih spomenika kulture Bosne i Hercegovine:
* "Nekropola sa stećcima na lokalitetu Grebnice u naselju Drinsko",
* "Prahistorijski tumulus i nekropola sa stećcima na lokalitetu Mramorje u zaseoku Raonići, Kaoštice" (historijsko područje).

## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva - općina Višegrad 
### Nacionalni sastav stanovništva - naseljeno mjesto Višegrad 
## Poznate ličnosti 
* Ivo Andrić;
* Mehmed-paša Sokolović;
* Ljiljana Pirolić, književnica;
* Saša Stanišić, njemački književnik;
* Hamid Beširević, narodni heroj;

## Znamenitosti grada 
* Most Mehmed-paše Sokolovića
* Višegradska Banja
* Stara džamija Dobrun
* Manastir Dobrun
* Uskotračna pruga- voz „Ćiro“
* Sportski centar
* Sportska dvorana
* Zgrada „STARE GIMNAZIJE“
* Bikavac (brdo)
* Andrićgrad

## Galerija 

Datoteka:Višegrad synagogue 1905.jpg|Sinagoga u Višegradu
Datoteka:Visegrad Mosque.JPG|Pogled na grad sa novoizgrađenom džamijom
Datoteka:Manastir Dobrun, Republika Srpska.JPG|Manastir Dobrun
Datoteka:DrinaDefile.jpg|Bosanska istočna pruga kod Višegrada
Datoteka:Dobrun, obnoveny usek uzkokolejne trati Sarajevo-Belehrad.jpg|Nekadašnja pruga uskog kolosijeka kod Dobruna

## Također pogledajte 
* Zločini nad Bošnjacima Višegrada
* Podrinje

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Zvanični sajt općine Višegrad
*Zvanična prezentacija turističke organizacije Višegrad
*Visegrad Genocide Memories

Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Republike Srpske
*