Lisni zalisci

**Lisni zalisci**, **sporedni listići** ili **stipule** (lat. *stipula* = slama, stabljika) – u botanici – su izraštaji s obje strane (ponekad samo s jedne strane) dna liske mnogih listova, iz više grupa cvjetnica. Termin stipule skovao je  Linnaeus

Par zalistaka se smatra dijelom anatomije lista,  tipičnog za cvjetnice, iako su u mnogim vrstama neprimjetn ili potpuno izostaj (a onda se list zove *ekstipulatni*). U nekim starijim botaničkim napisima, pojam "stipula" koristio se općenitije i odnosio se na sitne listove ili dijelove listova, osobito profila.

## Tipovi zalistaka

Datoteka:E pteroneura ies.jpg|Žljezdasti zalisci  *Euphorbia pteroneura*
Datoteka:N Prop S0162.jpg|Trnoliki zalisci na *Prosopis pallida*
Datoteka:Alchemilla mollis ies.jpg|Spojeni listoliki tzalisci  *Alchemilla mollis*
Datoteka:Rosa canina blatt 2005.05.26 11.50.13.jpg|Listoliki zalisci na bazi lista u rodu  ruža (*Rosa canina*)
Datoteka:Jatropha spicata ies.jpg|Zalisci u tvorbi žljezdanih dlačica *Jatropha spicata*
Datoteka:Carpinus betulus ies.jpg|Zalisci štite mlado lišće graba *Carpinus betulus*
Datoteka:Monadenium spectabile ies.jpg|Klaster zalisnih bodlji  *Euphorbia spectabilis*
Datoteka:E didieroides ies.jpg|Zalisne  bodlje u *Euphorbia didiereoides*

## Opća svojstva 
Položaj zalistaka na biljci uveliko varira od vrste do vrste, mada su obično smješteni u blizini lista. Najčešće se javljaju na dvokotilonim biljkama,  gdje se pojavljuju u paru pored svakog lista. Neke monokotiledone biljke imaju prstenaste strukture, ali samo jednu po listu. Postoji veza između anatomije matičnog čvora i prisustva ili odsutnosti zalistaka: većina biljaka sa *trilakunarnim* koljencima ima zaliske; vrste sa *unilakunarnim* čvorovima nemaju stipula.

Zalisci su morfološki promjenjivi i mogu se pojaviti kao žlijezde, ljuskice, dlake,  bodlje ili laminarne (listolike) strukture.
Ako jedan sporedni listić ide skroz oko stabljike, poznat je kao ohrea.

## Tipovi 
### Prema trajanju 
Prema trajanju zalistaka, postoje  tri vrste oznaka su kadukozni, listopadni i trajne. Listopadni listići odpadaju prije nego što se list razmota, dok listopadni  otpadaju neposredno nakon što se list otkloni. Trajni  ostaju vezane za biljku.

### Prema obliku, veličini i položaju 
Stipule se mogu smatrati slobodnim bočnim, adnatnim, interpetiolarnim, intrapetiolarnim, obojenim (ohreatnim), lisnatim, ljuskicama pupoljaka, tetivastim ili bodljikavim.

*Zalistak  može biti spojen sa stabljikom ili na drugi  iz istog čvora.
*Zalistak  je "adnetan" ako je spojen na dijelu dužine peteljki, ali prednja strana je i dalje slobodna.
*Sporedni listić je "interpetiolarni" ako se nalazi u između petiola, za razliku od vezanosti za njih, i općenito jedan zalistak  iz svakog lista je spojen zajedno, tako da se čini da postoji samo jedan uz svaki list.
*Zalistak  je "intrapetiolarni" ako se nalazi u uglu koji je između stabljike i peteljke. U ovom se slučaju dvija od njih  obično formiraju zajedničku strukturu  i čini se da su jedan.
*Zalistak je  "ohreatni"  ako se javlja kao čvrsta cijev koja se obavija oko stabljike.
*Zalistak je  "foliakozan" ako je listolik. Ovakvi opčenito učestvuju u fotosintezi.
*Zalistak (sporedni listić) smatra se  "ljuskom pupoljka" ako je ljuskast  ili štiti lisni pupoljak. Obično otpadaju čim se list otkloni.
*Zalistak  se smatra "tendrilarnim" ako je u vidu dugih tankih vitica, a uglavnom se koristi za penjanje biljaka.
*Smatraju se  "bodljastim" ako su zašiljeni.  Takvi su obično korisni za odbranu od životinja. 
**Abaksijalni* ili *nasuprotni* ako se nalaze na suprotnoj strani pozicije  gdje se list spaja sa stabljikom.

## Svrha
Zalisci  imaju različite funkcije. Neki od njih nisu dobro shvaćene ili su možda zakržljali.
Poznato je da se listovi biljaka koriste poput lišća za proizvodnju energije za sopstvenu potrošnju. Ponekad zalisci štite sljedeći list  ili pupoljak dok izraste, a nakon opadanja lišća otpadaju, kao kod tulipanolikog  *Liriodendron tulipifera*, penjačke biljke. Bodljikavi mogu se koristiti za zaštitu biljke od životinja..

## Reference
### Dopunska literatura 
* Esau, K. 1953. Plant Anatomy. Second Edition. John Wiley & Sons, Inc., New York, London, Sidney. 767 pp.

## Vanjski linkovi 
* Stipules and stipels
__NOTOC__

Kategorija:Morfologija biljaka