З

[mini| *Ze*, iz [Bukvar|knjige abeceda Aleksandra Benoa iz 1904]]
**Ze** (З з; kurziv: *З* *з*) je slovo ćiriličnog pisma .

Obično predstavlja zvučni alveolarni frikativ , kao što je izgovor ⟨ z ⟩ u " **z**emlja".

Ze je romaniziran latiničnim slovom ⟨ z ⟩ .

Oblik slova Ze je vrlo sličan arapskom broju tri ⟨ 3 ⟩, i ne treba ga mješati sa ćiriličnim slovom Э  ⟨ obrnuto e ⟩ .

## Istorija i oblik 
mini|Ruske pisaće mašine poput ove proizvedene su bez cifre 3 jer se umjesto njih moglo koristiti slovo Ze.
Ze je izvedeno od grčkog slova Zeta (Ζ&nbsp;ζ).

U ranoj ćirilici ovo slovo se zvalo  *zemlja*. Oblik slova prvobitno je izgledao slično grčkom slovu **Ζ** ili latinskom slovu **Z** sa repom na dnu ( ꙁ ). Oblik za veliko slovo ( Ꙁ ) je kodiran u Unicode-u i istorijski se koristio samo kao oblik beza velikog i malog slova ili kao malo slovo.

U ćiriličnom brojevnom sistemu Zemlja je imala vrijednost 7.

Srednjovekovni ćirilični rukopisi i crkvenoslovenske štampane knjige imaju dvije varijante oblika slova Zemlja: з i  ꙁ. Samo forma ꙁ se koristila u najstarijem ustavnom ( uncijalnom ) stilu pisanja; з se pojavio u kasnijim poluustavnim ( polu-uncijalnim ) rukopisima i štampanim tekstovima, gdje se dvije varijante nalaze u omjeru oko 1:1. Neke rane gramatike pokušale su da daju fonetsku distinkciju ovim oblicima (poput palatalizovanog naspram nepalatalizovanog zvuka), ali sistem nije imao dalji razvoj. Ukrajinski pisari i tipografi počeli su redovno koristiti З/з u početnoj poziciji, a ꙁ u drugim (sistem u upotrebi do kraja 19. veka). Ruski pisari i tipografi su uglavnom napustili široku upotrebu varijante ꙁ u korist з nakon reformi patrijarha Nikona . I dalje je korišten stariji oblik uglavnom u slučaju dva З u nizu: ЗꙀ (sistem je bio u upotrebi do sredine 18. vijeka).

Građansko (petrinsko) pismo poznaje samo jedan oblik slova: З/з. Kako god, oblici slični Z/z mogu se koristiti u određenim stilskim fontovima.

U kaligrafiji i općenito rukopisnom tekstu, mala slova з mogu se pisati potpuno preko osnovne linije (slično štampanom obliku) ili sa donjom polovinom ispod osnovne linije i sa petljom (za ruski jezik, standardni oblik od sredine 20. vijeky).

## Fonetska vrijednost 
Slovo Ze može predstavljati:

* /z/, zvučni alveolarni sibilant (makedonski, bugarski, bosanski, srpski, crnogorski, ruski, ukrajinski, rusinski i bjeloruski); 
* /zʲ/, ako ga prati ⟨ь⟩ ili bilo koji od palatalizirajućih samoglasnika, kao u ruskom зеркало [ˈzʲer.kə.ɫə] („ogledalo“);  
* /s/, bezvučni alveolarni sibilant (u završnoj poziciji ili ispred bezvučnih suglasnika);  
* /sʲ/, ako iza njega stoji ⟨ь⟩ u završnoj poziciji ili ispred bezvučnih suglasnika;  
* /ʒ/ ili /z̠/ (ironski dijalekt osetskog, ali /z/ u digorskom i kudairagu);  parovi зж⟩ i ⟨зш⟩ se na ruskom izgovaraju kao da su ⟨жж⟩ i ⟨шш⟩, respektivno (čak i ako je ⟨з⟩ posljednje slovo prijedloga, npr. „bez žene” ili “iz škole”);  
* par ⟨зч⟩ (ponekad i ⟨здч⟩) se na ruskom izgovara kao da je ⟨щ⟩ (рассказчик „pripovjedač“, звёздчатый „zvijezdani, zvjezdasti“, без чая „bez čaja“);  
* par ⟨дз⟩ se može izgovarati (uglavnom na ukrajinskom, rusinskom i bjeloruskom) kao zvučni alveolarni afrikat /dz/ (ukrajinski дзеркало „ogledalo“) ili njegov palatalizirani oblik /dzʲ/ (bijeloruski гадзіннік „sat“), ali ako ⟨д⟩ i ⟨з⟩ pripadaju različitim morfemima izgovaraju odvojeno. U standardnom ironskom dijalektu osetskog, ova grupa jednostavno stoji za /z/; drugi dijalekti ga tretiraju kao afrikat /d͡z/.  
* /t͡s/, bezvučni alveolarni afrikat na mongolskom.

## Latinična slova u obliku slova З 
### Žuan 
Slovo koje izgleda kao ćirilično Ze (zapravo, stilizacija cifre 3) korišteno je u latiničnom Žuan alfabetu od 1957. do 1986. da predstavlja treći (visoki) ton . Godine 1986. zamijenjen je sa ⟨ j ⟩ .

## Druga srodna slova i slični znakovi 
* 3 : cifra tri
* Ζ ζ : grčko slovo Zeta
* Z z : latinično slovo Z
* Ʒ ʒ : latinično slovo Ezh
* Ȝ ȝ : latinično slovo Yogh
* Ɜ ɜ : latinično slovo obrnuto otvoreno E
* Ҙ ҙ : ćirilično slovo Dze ili Ze sa silaznicom
* Ӡ ӡ : ćirilično slovo abhaskog Dže
* Ԑ ԑ : ćirilično slovo Obrnuto Ze

## Računarski kodovi 
## Vanjske veze 
* The dictionary definition of З at Wiktionary
* The dictionary definition of з at Wiktionary

## Reference 
Kategorija:Slova ćirilice