Reintegracija sarajevskih općina

**Reintegracija sarajevskih općina** označava proces formalno-pravne, administrativne i sigurnosne primopredaje i ponovnog uključivanja pet područja Sarajeva u sastav Federacije Bosne i Hercegovine početkom 1996 Ova područja — Vogošća, Ilijaš, Hadžići, Ilidža, te dijelovi općine Novo Sarajevo (Grbavica, Vraca i Kovačići) — tokom rata u Bosni i Hercegovini (1992–1995) bila su pod kontrolom struktura Republike Srpske i njihovih općinskih organa (u okviru  „Srpskog Sarajeva“), a Dejtonski mirovni sporazum ih je dodijelio Federaciji BiH. Proces se odvijao fazno od 23. februara 1996. (Vogošća) do 19. marta 1996. (Grbavica) i predstavljao je jedan od prvih velikih testova implementacije Dejtonskog sporazuma. Iako je vojno-teritorijalni transfer okončan u rokovima (Aneks 1-A), civilna implementacija (povratak, zaštita imovine i javnih službi) bila je opterećena masovnim odlaskom stanovništva i sistematskim uništavanjem imovine, što međunarodne snage (IFOR) i policijski posmatrači (IPTF) nisu spriječili zbog ograničenih mandata.

## Pozadina 
Dejtonski sporazum (novembar–decembar 1995) okončao je rat i uspostavio novi ustavno-pravni poredak u BiH. Aneks 1-A (vojni aspekti) i Aneks 2 (međuentitetska linija razgraničenja, IEBL) precizirali su da Vogošća, Ilijaš, Hadžići, Ilidža i dijelovi Novog Sarajeva (Grbavica, Vraca, Kovačići) pripadaju FBiH, uz povlačenje VRS/MUP RS i primopredaju civilnih funkcija do roka D+90 (19. mart 1996). Implementaciju mira nadzirali su: Ured visokog predstavnika (Aneks 10), IFOR (NATO) sa striktno vojnim mandatom i UN-IPTF (nenaoružane međunarodne policijske snage sa posmatračkim mandatom).

## Pravni okvir 
### Rimski sporazum (februar 1996) 
Neposredno prije početka transfera, 17–18. februara 1996. postignut je „Rimski sporazum o Sarajevu“ kojim su FBiH i RS potvrdile obavezu poštivanja dejtonskih rokova; RS se obavezala „ohrabriti Srbe da ostanu“, FBiH da osigura punu zaštitu svim građanima koji ostanu.

### Zakoni o amnestiji 
Skupština RBiH donijela je opći zakon o amnestiji u februaru 1996, dok su sveobuhvatniji entitetski zakoni u FBiH i RS uslijedili u junu–julu 1996; svi su isključivali ratne zločine. Kašnjenje je doprinijelo pravnoj nesigurnosti i strahu stanovništva, što su vlasti RS koristile u javnim porukama koje su odvraćale od ostanka.

## Teritorijalni obuhvat i upravna nadležnost (1992–1996) 
Tokom rata navedena područja bila su pod kontrolom srpskih općinskih organa u okviru „Srpskog/Srpskog Sarajeva“ (npr. Srpska Ilidža, Srpsko Novo Sarajevo), što je potvrđeno u dokumentima i presudama međunarodnih institucija; nakon Dejtona dio tih struktura transformiran je u općine grada Istočno Sarajevo (npr. Istočna Ilidža, Istočno Novo Sarajevo).

: *Napomena:* Tabelarne odrednice služe kao pregled; konkretno razgraničenje određeno je Aneksom 2 DPA i implementacionim dokumentima OHR/UN.

## Hronologija reintegracije 
## Sigurnosni i administrativni transfer 
U izvještajima OHR-a i UN-a profesionalnost policije MUP KS pri samom ulasku generalno je ocijenjena kao adekvatna; uloga IFOR-a ostala je ograničena na vojni mandat i perimetarsko osiguranje.

## Kretanje stanovništva 
### Odlazak (egzodus) 
Procjene broja Srba koji su napustili ovih pet područja kreću se od najmanje 60.000 do 70.000.

## Incidenti i kršenja 
Tokom povlačenja lokalnih srpskih struktura zabilježeni su brojni slučajevi podmetanja požara, pljačke i namjernog uništavanja imovine („spaljena zemlja“), posebno u Ilidži i Grbavici, što IFOR/IPTF nisu zaustavili zbog ograničenih mandata.

## Međunarodne reakcije i nadzor 
OHR i PACE su osudili uništavanje i kritikovali nedjelotvorne sigurnosne garancije; slučaj je poslužio kao argument za jačanje mandata Visokog predstavnika („Bonske ovlasti“, 1997.) i proaktivniju ulogu SFOR-a.

## Ishodi i naslijeđe 
Reintegracija je administrativno ujedinila grad u okviru FBiH, ali je demografski i društveno produbila međuentitetsku podjelu u široj sarajevskoj regiji — istovremeno olakšavajući konsolidaciju općina u sastavu današnjeg Istočnog Sarajeva. Komunalne i javne službe su dugoročno reintegrisane, ali je vlasnička i stanarska struktura u naseljima poput Grbavice doživjela značajne promjene.

## Vidi još 
* Egzodus Srba iz Sarajeva
* Dejtonski mirovni sporazum
* Ured visokog predstavnika
* Istočno Sarajevo
* IFOR

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Ured visokog predstavnika – arhiva izvještaja
* UN Digital Library – dokumenti o UNMIBH/IPTF

Kategorija:Rat u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Historija Sarajeva
Kategorija:1996. u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Događaji u Sarajevu