Demokratski socijalizam

[desno|mini|160p|[Zastava|Crvena zastava, simbol pokreta socijalne pravde i socijalizma]]

**Demokratski socijalizam** je savremena i progresivna politička filozofija koja se u krajnjem cilju svojih ideala zauzima za nadilaženje, korjeniti raskid sa sistemom svjetskog kapitalizma i uspostavu društveno-ekonomskog sistema globalnog karaktera utemeljenom na demokratiji u političko-ekonomskoj sferi, te na demokratski planiranoj svjetskoj proizvodnji i raspodjeli. U pitanju je sistem proizvodnje i raspodjele globalnog karaktera koji bi bio u skladu sa potrebama svake pojedinke i svakog pojedinca, te globalne zajednice kao cjeline, i koji bi uzimao u obzir nosive kapacitete i uslove obnove okoliša. Korjeniti raskid sa svjetskim kapitalizmom bi uspostavio nekapitalističko besklasno uređenje zajednice, čija bi glavna obilježja trebala biti: globalni karakter, zajedničko vlasništvo, demokratsko upravljanje, proizvodnja samo za potrebe zajednice i besplatan pristup.

Pristalice ove političke filozofije svoje vrijednosti i ideale nadovezuju na višestoljetnu tradiciju emancipacijskih borbi progresivnih pokreta i osoba, radnica i radnika, te svih obespravljenih, drugih i drukčijih.

Prevladavanje institucija kapitalizma sa krajnjim ciljem radikalnog raskida i korjenitog preobražaja postojećeg sistema se odvija:

* **na političkoj razini** oblikovanjem i izgradnjom novih oblika saradnje zajednice u suodlučivanju o javnim pitanjima, kao što su demokratska participacija od najniže do najviše razine odlučivanja (s javnim skupštinama stanovništva ili elektroničkim skupštinama) i nadilaženje demokratizacijom predstavničkog demokratskog sistema direktnim sudjelovanjem u suodlučivanju i delegatskim demokratskim sustavom, uz poštivanje različitih klubova mišljenja, te uvođenje elektroničke demokratije;
* **na mikroekonomskoj razini** s uvođenjem oblika zajedničkog vlasništva proizvođača, stvaralaca i kreativaca, te demokratskim upravljanjem putem direktnog sudjelovanja u suodlučivanju i delegatskog demokratskog sistema;
* **na makroekonomskoj razini** sa nadilaženjem tržišta i konkurencije kao društvenih mehanizama koji u kapitalizmu prouzrokuju stalne krize i s uspostavom alternativnih načina koordinacije proizvodnje i raspodjele dobara, kao što su saradnja i objedinjenje proizvodnih jedinica u jednu opću proizvodnu jedinicu umjesto konkurencije i demokratsko planiranje umjesto „slijepe“ tržišne proizvodnje;
* **u odnosu prema okolišu** s planiranjem obujma privrede u skladu s nosećim i obnovljivim sposobnostima okoliša, te održivim i stabilnim privrednim rastom temeljenim na preraspodjeli već postojećeg bogatstva i istodobnom uvođenju ekološki prihvatljivih novih tehnologija, umjetne inteligencije, automatizacije i robotizacije;
* **u odnosu prema klasnom pitanju i identitetskim pitanjima** sa nadilaženjem kako klasnih razlika između rada i kapitala tako i svih drugih oblika nejednakosti, podređenosti i iskorištavanja na društvenoj razini, a naročito diskriminacije na nekoj osnovi, kao što su: rasa, boja kože, društveno porijeklo, nacionalno porijeklo, etnička pripadnost, veza sa manjinskim narodom ili manjinskom zajednicom, jezik, vjeroispovijest ili uvjerenje, političko ili drugo mišljenje, članstvo u političkoj, sindikalnoj ili drugoj organizaciji, spol, rodni identitet, seksualna orijentacija, spolne karakteristike, bračni ili obiteljski status, rođenje, starosna dob, genetičke karakteristike, zdravstveno stanje, invaliditet ili drugo osobno svojstvo.

[lijevo|mini|170p| "Radni [ljudi svijeta, ujedinite se!", jedan od slogana ljevice]]

Kapitalizam je internacionalni i globalni sistem i svojim daljim razvojem to će sve više biti, tako da će i antikapitalizam moći da bude jedino internacionalni i globalni sistem. Pristalice ove političke filozofije smatraju da ova politika ne može opstati u jednoj zemlji ili u par zemalja, nego da mora dobiti globalni karakter i zbog toga se zalažu za nadilaženje svjetskog kapitalizma i progresivni internacionalizam (antikapitalistički internacionalizam, antikapitalistički globalizam, progresivni globalizam ili alterglobalizam).

Razumijevajući ovo stanje, to ne znači da se progresivne snage u nerazvijenim zemljama svjetske kapitalističke periferije i zemljama u razvoju svjetske kapitalističke poluperiferije do tada ne mogu zauzimati za realne, neavanturističke i neizolacionističke konkretne i neposredne, progresivne i socijalne politike i mjere, za modernizaciju, novu industrijalizaciju i brži razvoj svojih domaćih ekonomija putem aktivne ekonomske uloge javnog sektora, javnih propisa, programa i servisa.

Na temelju zauzimanja za nadilaženje svjetskog kapitalizma pristalice ove politike se povezuju sa emancipacijskim i progresivnim pokretima i strankama iz cijelog svijeta. Borba se smiješta u svjetski antikapitalistički pokret, kojeg čine različiti radnički i sindikalni pokreti, pokreti za emancipacijska ljudska prava i slobode, te nove ljevičarske stranke, organizacije i pojedinci.

Emancipacijski i progresivni pokreti za promjenu sistema se organizuju na dva načina. S jedne strane se organizuju kao stranke koje žele dobiti demokratsku političku moć i djelovati kao protusistemska vlast, a s druge strane se organizuju kao pokreti koji se kroz demonstracije, direktne akcije i pritiske bore za mijenjanje sistema, bez želje za formalnim preuzimanjem političke vlasti. Idealna pozicija je jednakovrijedno udruživanje obe strategije mijenjanja sistema za dostizanje istog cilja: onih koji djeluju izvaninstitucionalno, i vrše pritiske za mijenjanje dosadašnjih društvenih odnosa, i onih koji u formalnom institucionalnom političkom prostoru mijenjaju politike i same institucije koje vode korjenitom raskidu sa postojećim sistemom.

Postoje tendencije na ljevici da bi se savremene ljevičarske stranke trebale graditi i razvijati kao masovne, demokratske stranke bez neprikosnovenih vođa, s unutrašnjim ustrojem temeljenim na principima participativne demokratije od najniže do najviše razine, pokazujući tako svojim unutrašnjim ustrojem za kakvo društvo se zauzimaju.

Termin „demokratski socijalizam“ se koristi i kao sinonim za „socijalizam“, ali se pridjev demokratski koristi za razlikovanje demokratskih socijalista od koncepata jednopartijskog modela vlasti. Takve modele su zastupale takozvane boljševičko-komunističke partije 20. stoljeća, temeljene na boljševizmu i lenjinizmu različitih struja (tj. politici koja je u manjoj ili većoj mjeri uglavnom završila u staljinizmu). Njihovi eksperimentalni modeli pokušaja gradnje „socijalizma u zasebnim zemljama“, koji se u realnosti svode na jednopartijski državni kapitalizam u zasebnim zemljama u okviru svjetskog kapitalističkog sistema i tržišta, smatraju se nedemokratskim i autoritarnim, te iskrivljenjem plemenite ideje socijalne pravde. Nema socijalizma bez demokratije i zato socijalizam može da bude samo demokratski i globalni.

Načelna obilježja savremene ljevice su: aktivna demokratija i antiautoritarizam, antikapitalizam, društveni progresivizam i antikonzervativizam, antimilitarizam (antiratna orijentacija), feminizam i antipatrijarhalizam, sekularizam i antiklerikalizam, antirasizam i antiksenofobija, progresivni patriotizam i progresivni internacionalizam (antikapitalistički internacionalizam, antikapitalistički globalizam, progresivni globalizam ili alterglobalizam), antinacionalizam, antišovinizam, antinacizam i antifašizam.

## Vidi još 
* Socijalizam
* Slobodarski socijalizam
* Socijaldemokratija
* Marksizam
* Anarhizam

## Izvori 
## Literatura 
* Logie Barrow and Ian Bullock, 'Democratic Ideas and the British Labour Movement, 1880–1914', Cambridge University Press, 1996.  
* Donald F. Busky, *Democratic Socialism: A Global Survey* Greenwood Publishing, 2000. 
* 
* Peter Hain. *Back to the future of socialism*, Policy Press (26 January 2015). 
* Michael Harrington, *Socialism: Past and Future*, Arcade Publishing /Little, Brown, 1989.
* Roy Hattersley *Choose Freedom: The Future of Democratic Socialism*, Penguin, 1987. 
* Ralph Miliband *Socialism for a Sceptical Age*, Polity Press, London, 1994
* David Reisman, ed, *Democratic Socialism in Britain: Classic Texts in Economic and Political Thought, 1825–1952* Chatto and Pickering, 1996. . (Includes texts by William Morris, George Bernard Shaw, GDH Cole, Richard Crossman and Aneurin Bevan.)
* Norman Thomas *Democratic Socialism: a new appraisal*, League for Industrial Democracy, 1953
* Jim Tomlinson *Democratic Socialism and Economic Policy: The Attlee Years, 1945–1951* Cambridge University Press, 1997. 

## Vanjski linkovi 
* What is Democratic Socialism? Q & A
* Joseph Schwartz and Jason Schulman *Towards Freedom: The Theory and Practice of Democratic Socialism*
* Works and Internet Archive of Rosa Luxemburg
* Ralph Miliband; Marcel Liebman. "Beyond Social Democracy"
* Democratic socialism, explained by a democratic socialist. Meagan Day for *Vox*. August 1, 2018.

Kategorija:Politika
Kategorija:Političke teorije

Kategorija:Marksizam
Kategorija:Političke nauke
Kategorija:Filozofija
Kategorija:Filozofske teorije
Kategorija:Socijalna filozofija
Kategorija:Ideologije