Germanizam

**Germanizmi** su leksičke, idiomske ili sintaksičke jedinice, posuđenice iz nekog od germanskih u neki drugi jezik. To je, dakle, posvojenica, između ostalih, i u bosanski jezik. Najraniji oblici germanizama ovdje potječu od prvih kontakata južnoslavenskih prostora s najezdom germanskih plemena (škare, npr.).

Germanizmi u bosanskom jeziku su obično leksičke prilagodbe, a većina ih je i fonološki i morfološki transformirana (flaša, nafilovati, šnita). Nađeno je da najveći broj germanizama u bosanskom potiče iz južnonjemačkog, tj. austrijske varijante njemačkog jezika (npr. paradajz), što je bilo i logično očekivati, imajući u vidu historijsku prošlost ovih prostora.

Njemački je u Bosni i Hercegovini bio jedan od službenih jezika (od 1878. do 1918), kada su brojni leksemi ušli i u svakodnevni govor. Germanizmi su ovdje najčešći u zapadnoj Bosni.

## Germanizmi u bosanskom jeziku 
Smatra se da u bosanskom jeziku cirkulira više od 2000 germanizama, različitih oblika adaptacije, a većina tuđica danas se susreće samo u austrijskom i južnonjemačkim dijalektima.

Prvi njemačko-hrvatski utjecaji na južnoslavenske jezike, međutim, počeli su tri stoljeća ranije, u vrijeme prve njemačke kolonizacije kada je u 13. stoljeću, nakon što su Tatari opustošili ova područja, kada je ugarski kralj Bela IV ovamo pozvao njemačko stanovništvo i dodijelio mu posebna prava.

Nakon poraza Turaka pod Bečom 1683. na ova područja najčešći doseljenici bili su iz Švapske, Franačke i područja uz Rajnu. Za vladavine Marije Terezije na južnoslavenska područja doseljava se desetak hiljada porodica, a tokom vladavine Josipa II još 3000 porodica, uglavnom protestanata.

U vrijeme Napoleonovih ratova većina Nijemaca opet je pristigla iz Švapske. Bez ostalih Nijemaca, Švaba je 1945. samo u Hrvatskoj bilo oko 600.000.

## Najčešći germanizmi u bosanskom jeziku 
### A 
* **ablendati** Na bosanskom, zbog metateze, i **alnaser**.
* **aufenger**  der Glanz - sjaj
* **gletati - gletovati**  Ovo je bilo u zadnji čas) 
* **knedla**  Dosta mi je svega!) 
* **korpa**  v. bajc
* **pofezna**  strebern (dijalektalno austrijski) - učiti na takav način)
* **štrik** < der Strick - uže, konopac 
* **štrikati** < stricken - plesti 
* **štruc** < der Strutz (austrijski dijalekt, rijetko) - komad, oblik hljeba, vekna
* **štrudla** < der Strudel - pita savijača, primarno značenje na njemačkom: vir u vodi
* **šub** < der Schub - potisak, u frazi od šuba – odmah, iz prve
* **šuft** < der Schuft - hulja, lopov, lupež, nitkov
* **šukara** < die Schubkarre - vrtna kolica
* **šuster** < der Schuster - obućar
* **švercer** < der Schwärzer - krijumčar

### T 
* **tipl** < der Dübel - usadak u koji se navrće vijak, učvrsnica 
* **tipfeler** < der Tippfehler - zatipak, tiskarska greška
* **tišler** < der Tischler - stolar
* **trefiti** < treffen - pogoditi (svršeni oblik je **potrefiti**)
* **trotl** < der Trottel - nespretnjaković, šeprtlja, šonjo

### V 
* **veker(ica)** < der Wecker - sat-budilnik
* **veš** < die Wäsche - rublje 
* **vešmašina** < die Waschmaschine - mašina za pranje rublja
* **viršla** < das Würstel (deminutiv riječi Wurst na austrijskim i južnonjemačkim dijalektima - kobasičica) < Wurst - hrenovka
* **vekna** < der Wecken (austrijski, južnonjemački, umanjenica: das Weckerl) - duguljasti hljeb

### Z 
* **ziher**/**ziheraš** < sicher - siguran, sigurna, sigurno: osoba koja nije sklona riziku
* **zihernadla**/**ziherica** - die Sicherheitsnadel od riječi: sicher/Sicherheit i Nadel - sigurno/sigurnost i igla, sigurnosna igla, pribadača
* **zriktati** einrichten, odnosno richten (austrijski, južnonjemački dijalekti) nešto urediti, srediti, Richtung - moda, modna linija, znači urediti/obući se po posljednjoj modi

### Ž 
* **žemlja** < die Semmel - pecivo za doručak, hljepčić

Napomena: Mnogo je riječi koje smatrane germanizmima, iako je njemački jezik bio samo tranzicijska forma iz drugih jezika, ali ih tako označavamo po jeziku iz kojeg smo te riječi preuzeli.

## Prevedenice
U germanizme se ubrajaju i neki izrazi i sintagme koji su doslovne prevedenice s njemačkog, a koji se vrlo često upotrebljavaju umjesto standardnih južnoslavenskih konstrukcija: *doći k sebi* (*zu sich kommen*) umjesto *osvijestiti se*; *bez da* (od veznika *ohne dass* odnosno *ohne zu*) umjesto *a da ne/nije*, glagol *raditi* koji se koristi i tamo gdje je pogrešno (*raditi frizuru* umjesto *frizirati* ili *šišati*, *raditi kolače* umjesto *peći kolače*, *raditi od buhe slona* umjesto *praviti od buhe slona*, *sjesti se* umjesto *sjesti*), što je također doslovce prevedeno s njemačkog jezika. U doba Austrougarske, a i kasnije, bili su, prije svega u sjeverozapadnim dijelovima bivše Jugoslavije, u govornom jeziku, prisutni i mnogi iskrivljeni njemački izrazi poput *kisdihant* (od *küß die Hand* - ljubim ruku), pozdrav kojim su djeca pozdravljala starije, a prije svega kavaliri dame (*kisdihant milostiva*). Tu su još uvijek česti neprilagođeni germanizmi, kao *jučer navečer* (*gestern Abend*) - umjesto *sinoć*, *danas ujutro* (*heute Morgen*) - umjesto *jutros*, *danas navečer* (*heute Abend*) - umjesto *večeras*.

## Također pogledajte 
* Tuđice
* Njemački prefiksi
* Latinski prefiksi

## Reference 
Kategorija:Njemački jezik