open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Windows Server

**Windows Server** je tržišno ime za grupu serverskih operativnih sistema. Prvo takvo izdanje Windows je bio  Windows Server 2003, iako je Microsoft prije toga imao serversko izdanje Windowsa koji se zvao Windows NT 3.1 Advanced Server, a poslije njega su bili Windows NT 3.5 Server, Windows NT 4.0 Server i Windows 2000 Server koji je prvo izdanje serverskog sistema koji je uključivao Active Directory, DNS Server, DHCP Server, Group Policy, SQL Server, kao i mnoge druge popularne funkcije koje se i danas koriste.

## Izdanja 
* Windows Server 2003 (april 2003)  
* Windows Server 2003 R2 (decembar 2005)   
* Windows Server 2008 (februar 2008)  
* Windows Server 2008 R2 (oktobar 2009.)  
* Windows Server 2012 (septembar 2012)  
* Windows Server 2012 R2 (oktobar 2013.)  
* Windows Server 2016 (septembar 2016)  
* Windows Server 2019 (oktobar 2018.) 

## Reference 
## Vanjske linkovi 
* 

Kategorija:Windows
The WB

mini|desno|175px|Logo Televizijske mreže The WBTelevizijska mreža The WB(skraćeno WB) bila je američka televizijska mreža koja je pokrenuta 11. januara 1995. godine. Mreža emitirala je emisije za tinejdžere u godinama od 14. do 34. godine. Kids WB bio je za djecu u godinama od 7. do 12. godina. Dana 24. januara 2006. godine CBS i Warner Bros najavili su planove za gašenje mreže i otvaranje The CW mreže iste godine.  Mreža The WB ugašena je 17. septembra 2006. godine. Sve emisije i serije koje je The WB posjedovao su prešli na The CW, kada je mreža pokrenuta sledećeg dana 18. setpembra 2006. godine. Web lokaciji moguće je pristupiti samo u Sjedinjenim Američkim Državama.

## Program za djecu 
Kids WB program je za djecu. Emitiranje na Kids WB počelo je 1995. godine. Na programu su se emitirale najpopularnije dječije emisije(Tiny Toon Adventures, Animaniacs, i Batman: Animated Series, koje su sve osnovane od strane FOX Kids.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* The WB televizijska mreža  iz Enciklopedije

Kategorija:Američke televizijske mreže
Kategorija:WB Television Network
Žig tučka

thumb|Dijagram stigme
**Žig tučka** ili  **stigma**, **njuška**  je odgovarajući vrh ginecija (karpele) ili nekolko spojenih plodnih listova u  gineciju ili  cvijetu.

## Opis
[thumb|Žig tučka [tulipana (rod  *Tulipa*), sa  polenom]]
[thumb|Zatvorena stigma okružena [prašnik|prašnicima bijelog ljiljana  („Stargazerov ljiljan“)]]
Žig tučka, zajedno sa vratom  i jajnikom sadrži pistil, koji je dio ginecija ili ženskog reproduktivnog organa biljke. Stigma tvori distalni dio vrata tučka ili stilodije. Čine ga stigmine papile, ćelije koje su osjetljive na polen. One mogu biti ograničene na vrh vrata ili, naročito kod vrsta koje oprašuju vjetrom, pokrivaju široku površinu.
Polen je obično veoma isušen kada napušta prašnike. Pokazalo se da žigovi pomažu u rehidrataciji polena i potiču klijanje polenovih cijevi. Oni osiguravaju i pravilno prijanjanje ispravnih polenovih zrnaca. Mogu imati aktivnu ulogu u diskriminaciji polena, a neki i u reakciji samokompatibilnosti, koji odbacuju polen iz istih ili genetički sličnih biljaka, uključuju interakciju između stigme i površine polenovog zrna.

## Oblik
Stigma se često dijeli na režnjeve, npr. trifidna (trokraka), a može ličiti na glavu čiode  ili doći do veličine  tačke (punktiformna). Njen oblik se može znatno razlikovati:), skoro do baze vrata i naziva se tribrahijtni (trograni). To su pokrovna tkiva, koja teku iz cijevi perianta  iznad tučka. Stigma je rub na donjoj strani grane, blizu krajnjih režnjeva. Razgranat vrat je i u rodovima *Dietes*, *Pardanthopsis* i mnogim vrstama roda *Moraea*.

Kod roda *Crocus*,  postoje podijeljene grane vratova koje stvaraju cijev. *Hesperantha* ima raširenu granu vrata. Alternativno, on može biti režnjevit, a ne razgranat. Rod *Gladiolus * ima dvostruku granu vrata (biloban).  *Freesia*, *Lapeirousia*, *Romulea*, *Savannosiphon* i  *Watsonia* imaju dvograni vrat tučka, sa savijenim granama.

## Također pogledajte 
* Tučak
*Cvijet
## Reference 
## Bibliografija 
* 
* 
* 
*
*
*

## Vanjski linkovi
* Stigma shape and size - English labels
* Terminal versus gynobasic style  Images
* Gynobasic Diagram

Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Razmnožavanje
Orbitalna mehanika

[mini|261x261piksel| Satelit koji kruži oko zemlje ima tangencijalnu brzinu i unutrašnje [ubrzanje . ]]
**Orbitalna mehanika** ili **astrodinamika** je primjena balistike i nebeske mehanike na praktične probleme koji se tiču kretanja raketa i drugih svemirskih letjelica. Kretanje ovih objekata obično se izračunava iz Newtonovih zakona kretanja i zakona univerzalne gravitacije. Orbitalna mehanika je osnovna disciplina unutar dizajna i kontrole svemirske misije .

Sve do uspona svemirskih putovanja u dvadesetom vijeku, postojala je mala razlika između orbitalne i nebeske mehanike. U vrijeme Sputnjika polje se nazivalo "svemirskom dinamikom".  Temeljne tehnike, poput onih koje se koriste za rješavanje Keplerovskog problema (određivanje položaja kao funkcije vremena), stoga su iste u oba polja. Nadalje, historija polja gotovo je u cijelosti podijeljena.

Johannes Kepler bio je prvi koji je uspješno modelirao planetarne orbite s visokim stepenom tačnosti, objavivši svoje zakone 1605. Isaac Newton objavio je općenitije zakone nebeskog kretanja u prvom izdanju časopisa *Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica* (1687), koji je dao metodu za pronalaženje orbite tijela sljedeći paraboličnu stazu iz tri posmatranja.  Edmund Halley je to iskoristio za uspostavljanje orbita raznih kometa, uključujući i onu koja nosi njegovo ime. Newtonovu metodu sukcesivne aproksimacije formalizirao je u analitičku metodu Euler 1744. godine, čiji je rad generalizirao Lambert u 1761-1777.

## Reference 
Kategorija:Astrodinamika
Velika nagrada Meksika 2019.

**Velika nagrada Meksika 2019.** (službeno poznata kao **"Formula 1 Gran Premio de México 2019"**) je automobilska trka Formule 1 koja se održala 27. oktobra 2019. na stazi Autódromo Hermanos Rodríguez u Ciudad de México, Meksiko. Ovo je bila osamnaesta trka u sezoni 2019., i ujedno i 20. trka za Veliku nagradu Meksika.

Charles Leclerc osvojio je sedmu pol poziciju ove sezone, što je ujedno bila i sedma u njegovoj karijeri. Vozač Mercedesa Lewis Hamilton ostvario je desetu pobjedu u sezoni i drugu u Meksiku. Drugo mjesto zauzeo je vozač Ferrarija Sebastian Vettel, a treće mjesto osvojio je Valtteri Bottas na drugom Mercedesu.

## Rezultati treninga 
### Prvi trening 
Vremena prvih pet vozača na prvom treningu.

### Drugi trening 
Vremena prvih pet vozača na drugom treningu.

### Treći trening 
Vremena prvih pet vozača na trećem treningu.

## Kvalifikacije (subota) 
: Max Verstappen - kažnjen za 3 mjesta - je ignorisao žute zastave.

## Trka (nedjelja) 
: Daniil Kvjat je završio na devetom mjestu, ali bio je kažnjen dodavanjem 10. sekundi na vremenu trke zbog izazvao sudar sa  Hülkenbergom.

## Plasman nakon utrke 
;Vozači

;Konstruktori

* Samo je prvih 5 pozicija uključeno u plasman

## Zanimljivosti 
### Vozači 
* 83. pobjeda za Lewisa Hamiltona.

### Konstruktori 
* 100. pobjeda za Mercedesa.

### Motor 
* 186. pobjeda za Mercedesa.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*  formula1.com – Rezultati 1. treninga
*  formula1.com – Rezultati 2. treninga
*  formula1.com – Rezultati 3. treninga
*  formula1.com – Rezultati kvalifikacija
*  formula1.com – Rezultati utrka
*  statsf1.com - detalji utrke

Meksiko
Kategorija:2019. u Meksiku
2019
Megaspora

*. Tri velike spore na vrhu su *megaspore*, dok su brojne manje crvene spore na dnu mikrospore.]]
**Megaspore** ili **makrospore** su tip spora koji je prisutan u heterospornih biljaka . Ove biljke imaju dvije vrste spora, megaspore i mikrospore. Općenito govoreći, megaspore ili velike spore klijaju u ženski gametofit koji proizvodi jajne ćelije . Oplođavaju se spermom proizvedenim u muškom gametofitu, koji se razvija iz mikrospora. Heterosporne biljke uključuju slijedeće:
* sjemenjače  (gimnosperme i  cvjetnice)
* vodene  paprati  (Salviniales)
* šiljate mahovine  (Selaginellaceae)
## Megasporogeneza
Kod gimnospermi i cvjetnica,  megaspora se proizvodi unutar jedra ovule. Tokom megasporogeneze, diploidna ćelija prekursora, matična ćelija * megasporocita * ili megaspora, prolazi mejozu, kako bi nastale, u početku, četiri haploidne ćelije  (**megaspore**). Angiosperme pokazuju tri obrasca megasporogeneze: 
*monosporni, 
*bisporni i 
*tetrasporni, također poznati kao tip *Polygonum*, tip *Alisma* i tip *Drusa*.
Monosporni obrazac se najčešće javlja (> 70% angiospermi) i nalazi se u mnogim ekonomski i biološki važnim skupinama kao što su * Brassicaceae* (npr. rodovi *Arabidopsis*, *Capsella*, *Brassica*), *Gramineae* ( npr. kukuruz, riža, pšenica), *Malvaceae*  (npr.pamuk), leguminoze  (npr.grah, soja) i *Solanaceae*  (npr.iber, duhan, paradajz, krompir, petunija).

Ovaj obrazac karakterizira stvaranje ćelijskih ploča nakon mejoze 1 i 2, što rezultira u četiri jednojedarne megaspore od kojih tri degeneriraju. Bisporni obrazac karakterizira stvaranje ćelijskih ploča tek nakon mejoze 1, i rezultira u dvije dvojedarne , megaspore od kojih jedna degenerira. Za tetrasporni oblik,  karakteristično je da ćelijske ploče ne uspiju da se formiraju nakon mejoze 1 ili 2, što rezultira jednim četverojedarnom megasporom.

Bisporne i tetrasporne  prolaze kroz različite procese i rezultiraju u različitim vrećicama embriona. U rodu  *Lilium'', koji ima tetrasporni obrzac, centralna  ćelija zametaka je tetraploidna ( 4n). Stoga će, nakon oplodnjel,  endosperm biti pentaploidan ( 5n), a ne tipski triploid (3n).

## Također pogledajte
* Megasporangija
* Mikrospora
* Spora
* Dvostruka oplodnja

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Plodnost
Kategorija:Razmnožavanje
Receptakul

**Receptakul**, **receptakulum** ili **spremnik** – u botanici – je termin koji se odnosi na vegtativno blizu kraja reprodukcijskih stabala koja su smještena ispod ili obuhvataju reproduktivne organe.

## Angiosperme
[thumb|**[Angiosperme**Receptakul receptacle (sivo) u odnosu na jajnik (crveno) u tri tipa cvjetova: I – hipogini II – perigini, iIII – epigini]]
Kod  angiospermi receptakul  ili *toru * (stariji izraz je talamus, kao u Thalamiflorae)  je zadebljani dio stabljike (pedicel) od kojeg izrastaju cvijetni organi. Kod nekih dodatnih plodova, naprimjer, mahuna i jagoda, receptakul postaje  jestivi dio ploda. Plod vrsta roda *Rubus* je grozd od drupe na vrhu konusnog receptakula. Kad se ubire malina, on se odvoji od ploda, ali kod kupina ostaje privezan za plod.
U porodici *Asteraceae*  (*Compositae* ili Asteraceae) mali pojedinačni cvjetovi raspoređeni su na okrugloj ili kupolastoj strukturi koja se također naziva receptakul

## Alge i Bryophyta
[thumbnail|**Alge**Receptakul na kraju grane *[Fucus*-a]]
U algama  se javljaju na krajevima grana, uglavnom u smeđih algi ili Heterokontophyta u Red Fucale. To su specijalizovane strukture koje sadrže reprodukcijske organe koji se zovu konceptakule. Receptakuli također djeluju kao strukture za hvatanje hrane.

## Reference
Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Alge
Sveta tri kralja

mini|Sveta tri kralja.
**Sveta tri kralja** nazvani još **Biblijski mudraci**, **sveta tri cara** ili **sveta tri mudraca**, bili su neobični stranci koji su, prema hrišćanskom predanju, došli iz daleka pokloniti se novorođenčetu Isusu. Njihova imena su Baltazar, Melkior i Gašpar.

Prema Evanđelju po Mateju, došli su s istoka u Jerusalem, da se poklone Isusu. Pratili su zvijezdu repaticu, betlehemsku zvijezdu. U Jerusalimu, primio ih je kralj Herod I Veliki, koji ih je želio prevariti, s ciljem da mu kažu, gdje se Isus rodio, tako da ga može ubiti. Kada su pronašli Isusa, darovali su mu tri dara: tamjan (kao Bogu), zlato (kao kralju) i plemenitu mast, smirnu (kao čovjeku). Potom im Bog zapovijedi, da se ne vraćaju Herodu i vrate se drugim putem u svoju zemlju. Tri kralja su predstavnici paganskih naroda, koje je Bog pozvao u svoje kraljevstvo, time što im je javio rođenje Spasitelja.

Poslije smrti triju kraljeva njihove su relikvije odnesene u Carigrad, nakon što ih je pronašla Sv. Jelena, a odande su kasnije otišle u Milano i napokon u Köln u najljepšu njemačku katedralu, gdje su i danas. Melkior je zaštitnik putnika i Svjetskog dana mladih, a Baltazar oboljelih od epilepsije. Spomendan se slavi 6. januara, zapovijedani je katolički praznik i neradni dan. Praznikom Bogojavljenja ili Tri kralja zaključuje se središnji skup božićnih običaja.

Kategorija:Sveci
Kategorija:Ličnosti Novog zavjeta
Biljni hormon

[thumb|Manjak biljnoh hormona [auksina može izazvati nenormalan rast (desno) |270x270px|right]]
**Biljni hormoni** ili **fitohormoni** su hemikalije koje reguliraju rast  biljke. Neki ih nazivaju i supstancama za biljni rast.  Najpoznatiji od njih je auksin.
Biljni  hormoni su signalne molekule proizvedene unutar biljke. Javljaju se u izuzetno niskim koncentracijama. Hormoni reguliraju funkcije ćelijske procese u ciljanim ćelijama. Hormoni takođe upravljaju formiranjem cvjetova, stabljike, listova i drugih organa, te razvojem i zrenjem plodova.

## Opća svojstva
Biljkama, za razliku od životinja, nedostaju žlijezde koji proizvode i izlučuju takve regulatore.  Kod njih samo pojedine ćelije mogu proizvoditi hormone. Oni utiču na to koja tkiva rastu prema gore, a koja prema dolje, na formiranje lišća i rast stabljika, na razvoj i zrenje ploda, na biljnu dugovječnost, pa čak i na njenu smrt. Hormoni su vitalni za rast biljaka i, ako nedostaju, biljke bi bile uglavnom masa nediferenciranih ćelija. Tako su poznati i kao faktori rasta ili hormoni rasta.

Fitohormoni se nalaze ne samo u višim biljkama, već i u algama, sa sličnim funkcijama. Tkođer se javljaju i kod  gljiva i bakterija, gdje se mogu koristiti za izazivanje korisnih reakcija u biljkama domaćinama.

## Obrasci djelovanja
Fitohormoni se stvaraju u vrlo malim količinama u čelijama pojedinih tkiva,  vrškao što su vršni meristemi, pupoljci, mladi listovi, klice i plodovi. Djeluju u istim ili u susjednim tkivima ili se rasprostiru u udaljena tkiva. Na osnovu toga, dijele se na lokalne i opće.

Bez obzira na obim djelovanja, podstiču i reguliraju diobu ćelija, njihov produžni rast i diferencijaciju; stimuliraju zametanje cvijeta i ostalih (vegetativnih i generativnih) organa, rast i razvoj biljke, kao i procese sazrijevanja plodova i njihovo otpadanje, mirovanje sjemenki, poćetak i kraj sezone mirovanja. Reguliraju i aktivnost kambija, stvaranje ksilema i floema, kao i dominaciju vrha nad bočnim ograncima stabljika.

Najpoznatiji fitohormoni su: 
*auksin, 
*giberelin, 
*citokinin koji djeluju pozitivno.

Postoje i biljni hormoni koji djeluju negativno na određene pojave i procese. Ima i onih koji na prvi pogled djeluju inhibitorno, iako štite biljku u nepovoljnim okolnostima (suša, prekomjerna vlažnost u tla, ranjavanje). To su:
*apscizinska kiselina i 
*etilen koji djeluje i na druge biljke kao feromon, 
*jasmonska kiselina, te 
*metil-jasmonska kiselina. Fitohormoni se i sintetiziraju; takav je 
*kinetin, 
*2,4-diklorfenoksioctena kiselina i neki drugi.

## Također pogledajte
*Hormon

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Fiziologija biljaka
Polugrm

[thumb|right|250px|*[Lavandula stoechas*]]
[thumb|right|250px|*[Linnaea borealis*]] 
**Polugrm** (lat. *suffrutex*)  – **polužbun** ili  **patuljasti grm** –  je kratka  drvenasta biljka. Prizemni ili položeni grm je srodni pojam. "Polugrm" se često koristi naizmjenično s "grm".
Budući da su kriteriji više stupanj, a ne vrsta, definicija polugrma nije oštro razdvojena od pojma grm; primjeri za opisivanje biljaka kao podzemnih, uključuju I stabljike prizemlja ili habitus niskog rasta. Polugrm može biti u velikoj mjeri zeljasti, s prezimljujućim višegodišnjim drvenastim rastom, znatno niže od listopadnog ljetnog rasta. Neke biljke opisane kao grmovi slabo su drvenaste, a neke traju samo nekoliko godina; druge, međutim, poput *Oldenburgia paradoxa* žive neograničeno, ukorijenjeni u stjenovitim pukotinama.
Malo, niski grmlje poput lavande, zimzelenih vrsta roda Vinca i timijan, te mnogi članovi porodice *Ericaceae*, poput brusnica i niskih vrsta roda  *Erica*, često se klasificiraju kao polugrmovi.

## Definicija
*Chamaephyte* ili patuljasti grmovi su biljke koje imaju hibernacijske pupoljke na trajnim izdancima u blizini zemlje – obično  drvenaste biljke sa trajnim pupoljcima  blizu zemlje, obično niže od  25&nbsp;cm  iznad površine tla. Značaj blizine tla je u tome što pupoljci ostaju unutar površinskog sloja tla i tako su donekle zaštićeni od raznih štetnih uticaja. Prema tome, hamaefitni  habitus je posebno čest u stresnim okruženjima, na primer:
*ekosistemi  na tlima siromašnim hranjivim tvarima ili stijenama;
* izloženi alpski ili arktički ekosistemi u kojima su sezonski ili višegodišnji vjetroviti i uslovi smrzavanja skloni ubijanju rastućih izdanaka ;
* ekosistemi koji su  predmet čestih požara, gdje mnoge vrste (npr. roda  *Banksia* ili *Eucalyptus* regeneriraju se  iz  lignogomolja ili kaudeks (koji je u osnovi rezervoar hranljivih hranjivih sastojaka u korijenu, a nije struktura za apsorpciju);  
* jako iscrpljeni ili pretrpani pašnjački ekosistemi.

## Primjeri hamefita
Termin hamefite najčešće se upotrebljava u kontekstu Raunkiærovih životnih oblika biljke. Primjeri su mnoge vrste iz makije i drugih biljaka mediteranskog I submediteranskog bazena suhih ekosistema (vrste poput timijana, *Thymus vulgaris * i ruzmarina, * Rosmarinus officinalis *); druge uključuju vrste vrijeska (npr. *Calluna vulgaris* i *Erica*), afričku divlju maslinu (*Olea europaea* ssp. *cuspidata*) i runolist (*Leontopodium alpinum*). Hamefite također uključuju i jastučaste biljke.

## Također pogledajte
*Grm
*Stablo
## Vanjski linkovi
## Referencee
Kategorija:Botanička nomenklatura
Kategorija:Morfologija biljaka
Primijenjena fizika

[mini|250x250piksel| Eksperiment pomoću [lasera ]]
[mini|250x250piksel| [Magnetna rezonanca|Slika magnetne rezonance ]]
**Primjenjena fizika** namijenjena je određenoj tehnološkoj ili praktičnoj upotrebi . Obično se smatra mostom ili vezom između fizike i inženjerstva .

"Primijenjeno" se razlikuje od "čistog" suptilnom kombinacijom faktora, kao što su motivacija i stav istraživača i priroda odnosa prema tehnologiji ili nauci na koje se radom može utjecati. Primijenjena fizika ima svoje korijene u temeljnim istinama i osnovnim pojmovima fizičkih nauka, ali bavi se upotrebom naučnih principa u praktičnim uređajima i sistemima, te u primjeni fizike u drugim područjima nauke.

Obično se od inženjerstva razlikuje po tome što primijenjeni fizičar možda ne dizajnira nešto posebno, već koristi fiziku ili provodi fizikalna istraživanja s ciljem razvoja novih tehnologija ili rješavanja inženjerskog problema. Taj je pristup sličan onom iz primijenjene matematike .

Drugim riječima, primijenjena fizika je ukorijenjena u temeljnim istinama i osnovnim pojmovima fizičkih nauka, ali bavi se upotrebom tih naučnih principa u praktičnim uređajima i sistemima.

Primjenjeni fizičari mogu se zanimati i za upotrebu fizike u naučnim istraživanjima. Na primjer, polje fizike akceleratora može doprinijeti istraživanju teorijske fizike radeći sa inženjerima koji omogućavaju dizajn i izgradnju visokoenergetskih sudarača . 
desno|mini|250x250piksel| Računarsko modeliranje svemirskog šatla prilikom ponovnog ulaska

## Primjeri područja istraživanja i razvoja 
* Tranzistor, koji su prvi izmislili fizičari John Bardeen, Walter Brattain i William Shockley, 1947  
* Laseri, poput lasera s vertikalnom šupljinom koji emituje sa površine 
* Fotonski kristali i kvantna optika 
* Snimanje magnetnom rezonancom 
* Mikroskopija 
* Poluprovodnici 
* Fizika ubrzivača 
* Kvantna nauka o informacijama 
* Kvantna tehnologija 
* Astrodinamika 
* Elektromagnetski pogon 
* Stealth tehnologija 
* Nuklearno inženjerstvo 
* Tehnička fizika 
* Elektronika 
* Sonar 
* Radar 
* Lidar 
* Biofizika 
* Hemijska fizika 
* Geofizika 
* Računarska fizika

## Reference 
Kategorija:Inženjerske discipline
Kategorija:Primijenjena i interdisciplinarna fizika
Sukulentna biljka

) u mesnatim listovima]]
**Sukulentne biljke** (latinski jezik|lat.]] *suculentus* = sočan) ili **sukulente** su one koje skladište vodu u povećane listove, stabljike ili korijenje. Povećanje listova je očitije vide kod tkiva biljke Aloe vera. Iako sve biljke iz tla ili na drugi način uzimaju vodu, sukulente su se najbolje prilagodile za dugotrajno čuvanje vode. Ova prilagodba im omogućava preživljavanje u ekološkim uvjetima u kojem druge biljke teško opstaju ili nikako ne mogu. Tokom dana njihovo okruženje je veoma vruće, a noću hladnije, što im pomaže da reguliraju odavanje vode.
Mnoge sukulente imaju voštani zaštitni sloj na stabljici i lišću, što pomaže čuvanje i ekonomisanje vlagom. Neke od porodica u kojima  su česte sukulente su: *Cactaceae* (kaktusi), *Agavaceae* (agave), *Crassulaceae* i *Aizoaceae*. 

## Pregled
Sukulente obuhvataju skupinu biljaka sa mesnatim, sočnim listovima i/ili stabljikama, rjeđe korijenom. U takvom tkivu mogu skladištiti velike rezerve vode koju tokom suše štedljivo koriste u procesima transpiracije i asimilacije. Tako prilagođene na suha okruženja, kao što je stepa, polupustinja i pustinja ili bilo gdje su suha staništa. 

Prema uvjetima u kojima rastu i način prilagodbe, pripadaju kategorijama hemikserofita ili kserofita. Razlikuju se lisnnate (s mesnatim listovima) i stabljične sukulente (s mesnatim stabljikama); rjeđe su korijenske sukulente. Prvoj grupi pripadaju naprimjer *Sedum* i  čuvarkućag, iz porodice *Crassulaceae*, te aloja iz porodice ljiljana, gdje pripadaju i rodovi *Mesembryanthemum* i *Carpobrotus* iz porodice *Aizoaceae* i druge. Tipski predstavnici stabljičnih sukulenti su valjkasti i stubasti kaktusi, s polulpptastom, kuglastom ili pljosnatom stabljikom i ograncima koji liče na debele, mesnate listove (opuncija), a drugi listovi sureducirani ili preobraženi u trnove. 

Neke vrste, kao npr. divovski kaktus *Carnegiea gigantea*, mogu narasti do dvadesetak metara, i kada padne kiša, mogu skupiti ogromnu količinu vode (do 90% svježe mase tijela). Tokom dugotrajne sušie mogu bez fizioloških  poteškoća potrošiti do 70% srezervi vode. Po obliku stabljike, kaktusima su slične i mnoge biljke iz drugih porodica. To je tipski primjer konvergene evolucije (konvergencije), kao prilagodba na slične ekološke prilike u prošlosti. Takve su naprimjer mnoge vrste sukulentnih vrsta roda *Euphorbia*, koje se vrlo lahko brkaju s kaktusima. Na mjestu rane,  mlječike izlučuju mliječni sok, po čemu se razlikuju od kaktusa. 

## Također pogledaj
*Hidrofite

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Botanika
Kategorija:Ekologija
Uskrsni ponedjeljak

[mini|Proslava Uskrsnog ponedjeljka u Bragi ([Portugal)]]
Uskrsni ponedjeljak je kršćanska svetkovina. Slavi se dan nakon Uskrsa. U mnogim državama svijeta je službeni praznik.

Na ovaj dan, u crkvama se spominje put uskrsnulog Isusa u Emaus s dvojicom učenika, koji su ga tek naknadno prepoznali, kada je lomio kruh. Nekada su uskršnje proslave trajale tjedan dana, ali se u 19. stoljeću skratilo na jedan dan poslije Uskrsa. Uskrsni ponedjeljak je službeni praznik u gotovo svim evropskim državama, u Australiji, Novom Zelandu, Kanadi, Argentini, Čileu i u nekim državama Afrike i Srednje Amerike. U Poljskoj, Češkoj i Slovačkoj postoji običaj, da mladići ujutro probude djevojke, prskajući ih svetom vodom, posvećenom na Uskrs.

Kategorija:Praznici u martu
Kategorija:Praznici u aprilu
Kategorija:Praznici u maju
Kategorija:Kršćanski blagdani
Mikrosporangija

[thumb|right|180px| Polenske mikrosporangije u zrelom i otvorenom muškom konusu „[Encephalartos villosusPojedine ljuske muškog konusa su oblikovani listovi, nazvani mikrosporofili]]

**Mikrosporangija**  je  termi koji se – u botanici – odnosi na strukture koje prizvode spore, od kojih nastaje muški gametofit . Mikrosporangije su posebno uočljive kod vrsta roda *Salaginella* i manjeg broja paprati.
[200px|thumb|left| Mikrosporangija i insekt  *[Pharaxonotha esperanzae* u konusu mikrocikasa, čiji je oprašivač.]]
Kod  gimnospermi i angiospermi (cvjetnica) mikrosporangije proizvode mikrosporocit, također poznat kao matična ćelija mikrospora, od koje nastaju zbog četiri mikrospore, putem mejoze. Mikrospore se dijele u procesu mitoze, kako bi stvorile zrnce polena. Ovaj termin ne koristi se za Bryophyta (mahovine jetrenjače i preslice).

## Također pogledajte
*Makrosporangija
*Spora

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Razmnožavanje
Mikrospora

[thumb|250px|Mikrografija spora (crveno) kod roda *[Selaginella*. Tri velike spore na vrhu su megaspore, dok su brojne manje crvene spore na dnu mikrospore.]]
**Mikrospore** su muške spore u Embryophyta (kopnene biljke), koje mogu izrasti u muški gametofit (mikrogametofit), koji tvori anteridiju. Mikrospore se formiraju u mikrosporangiji. Općenito se javljaju kod heterospornih biljaka.

Kod  kopnenih biljaka takve spore razvijaju se u muške, dok se megaspore razvijaju u ženske gametofite. Muški gametofit stvara spermatozoide, koji služe za oplodnju jajne ćelije i formiranje zigota. Megaspore su strukture koje su dio smjene generacija u mnogim nesiemenskim vaskularnim skrivenosjemenjačama, svim gimnospermama i svim angiospermama Biljke sa heterospornim životnim ciklusima pomoću mikrospora i megaspora pojavile su se neovisno u nekoliko biljnih grupa tokom devonskog perioda. Mikrospore su haploidne, a nastaju iz diploidnih  mikrosporocita putem mejoze.

U cvjetnica je anteridij i mikrogametofit su znatno smanjeni na nekoliko jedara. One  se kod golosjemenjača i cvjetnica obično oznčavaju kao pelud ili polen.

Pored mikrospora, pojavljuju se i velike spore, koje se nazivaju makrospore (ili megaspore). Makrosore nastaju u makrosporangijama. Iz makrospora nastaje  ženski gametofit (makrogametofit).

Kod vrta roda *Equisetum* (konjski repovi) javlja se funkcionalna, ali nema morfološke heterosporije. Dakle, spore su iste veličine, ali gametofiti koji iz njih izrastu su muški ili ženski. Te spore se nazivaju "androspore" i "ginospore".

## Također pogledajte
*Sporangija
*Makrospora
*Spora

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Razmnožavanje
Skupno kretanje

**Skupno kretanje** ili **skupno strujanje** – u citologiji – je proces u kojem  proteini,  putem signalog razvrstavanja putuju iz različitih dijelova ćelije u druge. Proteini često imaju signale sortiranja, kao što su transportni signali, određujući da li će se protein premjestiti u drugi odjeljak unutar ćelije, ili retencioni signali, utičući da li će se zadržati u struji, membranskii vezani, u satrukturi (kompartmentu) u kojem se već nalazi. Naprimjer, proteini s KDEL signalizacijom određeni su da se vrate u endoplazmatski retikulum iz Golgijevog aparata (vidi vezikularni transport). 

Međutim, proteini kojima nedostaje signal za razvrstavanje povećavat će koncentraciju u određenom dijelu ćelije,  dok ne dosegnu odgovarajuću skupnu koncentraciju u odjeljku za donore. Tada bjelančevine ulaze u vezikule i prenose se u akceptor. Taj se postupak naziva kretanje ili skupno strujanje.

Smatra se da pokretni teret proteina prolazi kroz cisterne Golgijevog aparata (od cis- do trans-pozicije),  velikim protokom.

## Također pogledajte
* Proteini
* Vezikula
* Golgijev aparat

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Citologija
Kategorija:Fiziologija biljaka
Ishrana biljaka

**Biljna ishrana** je skup procesa kojima biljke uzimaju tvari iz okruženje, kako bi sintetizirale svoje ćelijske komponente ili ih koristi kao energente.

Ishrana koristi procese apsorpcije plinova i rastvorene minerale, neke direktno iz vodi+e za niže biljke i vodene biljke , a u slučaju vaskularnih biljaka iz „hranjive otopine “ tla preko korijena ili u zraku preko  listova.

Korijen, stabljika i listovi su organi ishrane vaskularnih biljaka: oni čine **vegetativni aparat**. Apsorbujućim dlačicama svojih korijena (korijenskih dlaka),  biljka apsorbuje rastvorene supstance  tla, tj. vodu i mineralne soli, koje čine sirov sok (događa se da korijen „surađuje“ sa gljivicama da bi bolje apsorbirao hranjive materije tla i interakciji koja se zove mikoriza).

Fotosinteza se odvija u listovima; biljka stvara aminokiseline i šećere, koji čine prerađeni sok. U listovuma, stome omogućuju isparavanje dijela vode koja je apsorbirana kisik (O2) i ugljik-dioksida (CO2). U stabljici cirkuliraju dvije vrste soka: bruto sok kroz ksilem i proizvedeni sok kroz floem.

Bitni elementi koji su potrebni  višim biljkama su isključivo neorganske prirode. Dakle, elementi koji se smatraju bitnim hranjivim tvarima biljaka moraju ispunjavati sljedeća tri uvjeta:
# Manjak ovih elementa onemogućuje biljci da završi svoj životni ciklus;
#Nedostatak je specifičan za pojedine komponente;
#Elementi su  direktno uključeni u ishranu biljke, sa specifičnom i nezamjenjivom funkcijom.
Na osnovu sadržaja svakog hranjivog sastojka u biljnom tkivu,  mogu se svrstati u makronutrijente i mikronutrijente. Treba naglasiti da ova podjela ne podliježe molekulskoj veličini elementa ili njegovoj važnosti; sve je bitno, ali makroelementi  su potrebni u većim količinama.

## Makronutrienti 
Za „makronutrijente“ karakteristične su koncentracije veće od 0,1% suhe materije. Tri elementa u najvećoj koncentraciji su ugljik, vodik i kisik; koje se uzimaju iz vode i atmosfere. Dušik, fosfor i kalij nazivaju se primarnim makronutrijentima, a obogaćivanje  tim hranjivim tvarima vrlo je važno. Sekundarni makronutrijenti su kalcij, magnezij i sumpor

## Mikronutrijenti 
**Mikronutrijenti**, koji se nazivaju i elementi u tragovima ne prelaze 0,01% suhe materije. To su hlor, željezo, bor, mangan, cink, bakar, nikl i molibden. Svi spomenuti ispunjavaju u svim biljnim vrstama prethodno spomenute kriterije bitnosti. Postoje i drugi korisni elementi koji su neophodni za neke kulture, poput natrija, silicija ili kobalta.

## Također pogledajte
* Justus von Liebig
* Mikoriza
*Fotosínteza

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Historia del descubrimiento de la nutrición vegetal

Kategorija:Ishrana
Kategorija:Fiziologija biljaka
Nova M

**Nova M** je komercijalni TV kanal Crne Gore s nacionalnom pokrivenošću koji je pokrenut 9. oktobra 2018. godine kao član United Media, trenutno vodeće medijske platforme u jugoistočnoj Evropi.

## Program 
Nova M vlasnik je prava naredne četiri godine utakmica koje igra reprezentacija Crne Gore u UEFA Liga nacija i kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine. Također, Nova M emitira i kvalifikacije za reprezentaciju Crne Gore za Svjetsko prvenstvo 2022. Prvi sportski prijenos u sklopu programa Nova M bio je prijenos utakmice UEFA Liga nacija između Crne Gore i susjedne Srbije 11. oktobra 2018. godine.

Osim bogatog sportskog programa, Nova M emitira i hrvatski talent show *Supertalent* kao i novu hrvatsku seriju *Na granici*. Osim hrvatskih sadržaja, preuzimaju i srpski game showa *Totalni obrt* te neke od formata Grand produkcije. Također, svakodnevno proizvode i emitiraju svoje informativne emisije *Vijesti* te *Centralni dnevnik* u 18 sati.

Osim domaće produkcije, Nova M u svom početku emitiranja, prikazuje i strane serije poput *Zabranjena ljubav* i *Rat ruža*

## Reference 
Kategorija:Crnogorske TV-stanice
Kategorija:TV-stanice osnovane 2018.
Dubravko Merlić

**Dubravko Merlić** (Zagreb, 28. aprila 1960.) - hrvatski novinar, urednik i producent. Poznat je po svom radu na Hrvatskoj radio televiziji. Dobitnik je nagrade "Rose d'Or" (bosanski: Zlatna ruža) 2007., za tv-emisiju "Piramida." Vlasnik je tvrtke „Castor Multimedia“.

## Biografija 
Dubravko Merlić rodio se u Zagrebu 1960. godine. Diplomirao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1983. Predavao je hrvatski jezik i književnost u osnovnoj školi u Zagrebu 1984.-1986. Godine 1987. započeo je svoju novinarsku karijeru na Radio Sljemenu.

### Profesionalna karijera 
Televizijsku karijeru započinje 1990. godine na Hrvatskoj radio - televiziji. U razdoblju od 1990. do 1991., bio je urednik i voditelj vijesti na HRT 2. Od 1992. do 1996., Dubravko Merlić bio je urednik i voditelj tv-emisije „Slikom na sliku“, zbog koje je dobio nagradu novinara godine 1995., Hrvatskog novinarskog društva. Objavio je i knjigu "Slikom na sliku", 2005. Zbog političkih pritisaka, emisija „Slikom na sliku“ ukinuta je. Od 1998. do 1999. bio je voditelj emisije "Jedan plus jedan".

Od 2000. do 2001. bio je urednik Informativnog programa Hrvatske televizije, u tom razdoblju vodio je i središnji Dnevnik HTV-a.

Od 2001. do 2003. radio je kao direktor korporativnih komunikacija u Plivi.

### Privatni život 
U braku je sa Željkom Ogrestom.

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1960.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski novinari
Kategorija:Hrvatski televizijski producenti
Igor Mešin

**Igor Mešin** (Zagreb, 8. jula 1967.) je hrvatski pozorišni, filmski i televizijski glumac i voditelj.

## Filmografija 
### Televizijske uloge 
* "Samo ti pričaj" kao Ivan Jakšić (2015.)
* "Larin izbor" kao svećenik (2012.)
* "Stipe u gostima" kao Nenad "Neno" Kosmički (2008.; 2012.)
* "Tito" (2010.)
* "Bitange i princeze" kao pržinar (2009.)
* "Bračne vode" kao Ivan "Ivica" Kumarica (2008.-2009.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao Neno Kosmički (2006.-2014.)
* "Luda kuća" kao Rudolf "Rudi" Volarić (2006.-2010.)
* "Naša mala klinika" kao Milan "Mile" Car (2004.-2007.)
* "Žutokljunac" kao Žutokljunac (2005.)
* "Osvajanja Ljudevita Posavca" (2004.)
* "Olujne tišine 1895-1995" kao Stjepan Radić (1997.)
* "Mlakarova ljubav" kao Mlakar (1993.)

### Voditeljske uloge 
* "Tvoje lice zvuči poznato" kao voditelj (2014.-danas)
* "MasterChef Hrvatska" kao voditelj (2012.)
* "Supertalent" kao voditelj (2009.-2011.; 2016.-danas)
* "Ne zaboravi stihove" kao voditelj (2008.-2009.)
* "Ljepotice i genijalci" kao voditelj (2019.)

### Filmske uloge 
* "Sve najbolje" kao policajac (2016.)
* "Gdje pingvini lete" kao Miran (2008.)
* "Nije kraj" kao carinik (2008.)
* "Reality" kao Roby W. (2008.)
* "Mrtvi kutovi" kao voditelj (2005.)
* "Pušća Bistra" kao Krivić (2005.)
* "Doktor ludosti" kao Horkić Mlađi (2003.)
* "Infekcija" kao policajac #1 (2003.)
* "Posljednja volja" kao konobar "Kod Bepa" (2001.)
* "Holding" kao Miroslav (2001.)
* "Nebo, sateliti" kao Rudi (2000.)
* "Crna kronika ili dan žena" kao policajac (2000.)
* "Četverored" kao Ante Moskov (1999.)
* "Bogorodica" kao vozač (1999.)
* "Tri muškarca Melite Žganjer" kao policajac (1998.)
* "Territorio Comanche" kao tehničar TV Bosne (1997.)
* "Rusko meso" (1997.)
* "Zagorje, dvorci" (1997.)
* "Prepoznavanje" kao policajac (1996.)
* "Gornja granica" (1995.)
* "Mrtva točka" (1995.)
* "Svaki put kad se rastajemo" (1994.)
* "Na rubu pameti" (1993.)
* "Zlatne godine" kao Talin dečko (1993.)
* "Dok nitko ne gleda" (1992.)
* "Vozačka dozvola" (1992.)
* "Obećana zemlja" (1986.)

### Sinhronizacija 
* "Poštar Pat" kao Pat Clifton (2014.)
* "MaksimUm" kao Metro Man (2010.)
* "Žuta minuta" kao Josip Tata Vanzemaljac (2005.)
* "Action Man" kao No Face (2002.)
* "Scooby Doo i Scrappy Doo" kao Scrappy (1996.)
* "Scooby Doo i braća Boo" kao Scrappy (1995.)
* "Gospodar Brzine (Speed Racer) kao Speed Racer (1995.)
* "Scooby Doo i prijatelji" kao Scrappy Doo, Petar Vodenkonj, miš Brbljalo
* "Čarobnjak iz Oza" kao Lav
* "Medvjedići dobra srca" kao Hrabrić
* "X-Men" kao Cyclops
* "Iron Man" kao Iron Man
* "Svi psi idu u raj" kao Charlie
* "Casperov najbolji Božić" kao jedan od duhova
* "Vitezovi Mon Colle" kao Tanaka

## Vanjski linkovi 
https://www.imdb.com/name/nm0581879/

Kategorija:Rođeni 1967.
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatski glumci
Ispravno ime (botanika)

**Ispravno ime** ili (sa tuđicom) **korektno ime** – u  botanici – je ono po   Međunarodnom kodeksu nomenklature algi, gljiva i biljaka  (ICN), jedno i jedino botaničko ime koji će se koristiti za određeni takson, kada taj takson ima određeni  položaj i taksonomski rang. To ime mora biti **valjano objavljeno**, prema postupku koji je definiran u najmanje 16 članova ICN-a. It must also be "legitimate", which imposes some further requirements.

Ako postoje dva ili više legitimnih imena za isti takson (s istim ograničenjem, položajem i rangom), tada je ispravno ime ono koje ima prioritet, tj. koje je bjavljeno najranije, iako imena mogu biti sačuvana ako su se široko koristila. Objavljena imena koja nisu tačna imena nazivaju se sinonimi. Budući da se taksonomi ne mogu složiti u pogledu cirkumskripcije, položaja ili ranga taksona, za određenu biljku može biti više od jednog tačnog imena. Oni se mogu nazvati i sinonimima.
 
## Primjer
thumb|Linnaeusova *Adenanthera falcataria* ima mnogo drugih imena
Različiti taksonomski položaji mogu dovesti do različitih tačnih imena. Naprimjer, najranije ime najbrže rastućeg stabla na svijetu je *Adenanthera falcataria* L. stoji oznaka za "Linnaeus" koji je prvi valjano objavio ime. *Adenanthera falcataria * je, dakle, jedno od tačnih imena za ovu biljku. Postoje i druga tačna imena, zasnovana na različitim taksonomskim tretmanima.
*Rod *Albizia* može se svrstati  na način  kao što je to prvo učinio Fosberg. Kada se postavi u ovaj rod, prvi izbor tačnog imena je ime novog roda, praćeno epitetom ranijih vrsta, dajući ime *Albizia falcataria *.  Ovo se ime ne može upotrijebiti ako u rodu već postoji vrsta s ovim epitetom, tako da bi se stvorio nelegitimni duplikat. Kako to nije slučaj, ispravno ime biljke u ovom rodu je „Albizia falcataria“ (L.) Fosberg. "Fosberg" je autoritet za prelazak na novi rod; "L (innaeus)" i  ovlast za 'osnovno ime' (*basionym*) iz kojeg je izvedeno novo ime. 
* Može se smjestiti i u rod * Paraserianthes *. Ispravno ime na tom položaju je „Paraserianthes falcataria“ (L.) I.C.Nielsen.
* U rodu *Paraserianthes* ova vrsta nalazi se u sekciji „Falcataria“. Ako je ta povećana da postane rod „Falcataria“, ispravno ime ne može biti „Falcataria falcataria“, kao što se može očekivati, jer su, po  botaničkom kodu (ali ne i zoološkom), nazivi s istom riječju kao i rod i specifični epitet (tautonimi), koji su zabranjeni. Mora se tražiti alternativni bazionim ili stvoriti novo ime. Tačno ime je *Falcataria moluccana* (Miq.) Barneby and J.W.Grimes.
Četiri imena *Adenanthera falcataria*, *Albizia falcataria*, *Paraserianthes falcataria* i *Falcataria moluccana* tačna su, s obzirom na to da je biljka smještena u ova četiri roda. Koji je "pravi" rod, problem je taksonomije, a ne nomenklature. Tako će ova vrsta drveća imati različit tačan botanički naziv za različite ljude.
## Također pogledajte
*Međunarodni kodeks nomenklature algi, gljiva i biljaka
*Međunarodni kodeks nomenklature gajenih biljaka
*Biološka klasifikacija
*Binomna nomenklatura
*Međunarodni kodeks zoološke nomenklature

## Reference
## Bibliografija
* 
* 

Kategorija:Botanička nomenklatura
Botoșani (okrug)

**Botoșani** () je jedan od 41 okruga Rumunije. Nalazi se na sjeveroistoku države, unutar regije Moldavije.
Prostire se na površini od 4.986&nbsp;km2 i prosječne je veličine. Prema podacima od 31. 10. 2011. godine u njemu je živjelo 412.626 stanovnika. Prosječna gustina od 83 stanovnika po km2 skoro je istovjetna prosječnoj nacionalnoj gustini.

Glavni i najveći grad je Botoșani.

## Geografija 
Nalazi se između rijeka Siret i Prut, na sjeveroistoku države a graniči i sa Ukrajinom na sjeveru i Moldavijom na istoku. Zauzima ukupnu površinu od 4.986&nbsp;km2 što je oko 2,1% rumunske teritorije.
Reljef okruga je uglavnom visoka ravnica dok je klima umjerena, pod utjecajem istočnih kontinentalnih zračnih masa.

Graniči sa sljedećim rumunskim okruzima: Suceava na zapadu i Iași na jugu kao i s moldavskim distriktom Edineț na istoku i ukrajinskom Černivačkom oblašću.

## Demografija 
Prema popisu stanovništva Rumunije zaključno sa 31. 10. 2011. u Okrugu je živjelo 412.626 stanovnika što je prosječna gustina od 62 stanovnika po km2.

Etnički sastav stanovništva bio je sljedeći:
* Rumuni - 94,1%
* Romi - 1%
* Ukrajinci – 0,2%
* Lipovjani – 0,1%
* ostale etničke zajednice – 0,1%
* nepoznata etnička pripadnost - 4,6%

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica okruga

Botoșani
Kategorija:Botoșani (okrug)
Wayback Machine

**Wayback Machine** je digitalna arhiva World Wide Weba i ostalih informacija na Internetu. Pokrenuo ga je 2001. Internet Archive, neprofitna organizacija sa sjedištem u San Franciscu u Kaliforniji u Sjedinjenim Državama .

Osnivači Internet Arhiva Brewster Kahle i Bruce Gilliat pokrenuli su Wayback Machine 2001. kako bi riješili problem nestajanja sadržaja web stranica kad god se promijene ili zatvore. Usluga omogućava korisnicima da vide arhivirane verzije web stranica kroz vrijeme, koje arhiva naziva "trodimenzionalni indeks". Kahle i Gilliat su sačinili mašinu nadajući se da će arhivirati čitav Internet i omogućiti „univerzalni pristup cjelokupnom znanju“.

## Reference 
Kategorija:Historija Interneta
Ždrijelni krajnik

**Ždrijelni krajnik** ili **ždrijelna tonzila** (lat. *tonsilla pharynegea*) je naziv za nakupinu limfnog tkiva u nosnom dijelu ždrijela, nasofarinksu. Ždrijelni krajnik se još naizva i "treći krajnik" i adenoidi, tj. adenoidne vegetacije (lat. *vegetationes adenoidea*).

Ždrijelni krajnik nalazi se na stražnjoj stijenci nazofariksa, a građena je od nabora sluznice, te je u njima limfno tkivo i limfni čvorići difuzno rasprostranjeno.

Ždrijelni krajnik zajedno sa nepčanim tonzilama, tubarnim tonzilama i jezičnom tonzilom čine limfnog prstena ždrijela (lat. *annulus lymphaticus Waldeyer*).

Hirurški zahvat uklanjanja ždrijelnog krajnika naziva se adenoidektomija.

## Reference
Kategorija:Limfni sistem
Kategorija:Otorinolaringologija
Palagruža (ostrvo)

**Palagruža** je priobalno ostrvo od desetak ostrva i ostrvca usred Jadranskog mora, 68 nautičkih milja južno od Splita, na hrvatskom dijelu Jadrana. Nalazi se u općini Komiža, u Splitsko-dalmatinskoj županiji

Sastoji se od glavnog ostrva Vela Palagruže sa svjetionikom, visok je 92 m, dugačak 1400 i širok 300 m. Jugoistočno ostrvo Mala Palagruža visok je 51 m, a strmo otočje Kamik Tarmunton (jugoistočno) od njega je jugoistočno. 29 m) i istočno od ovog ostrvca Pupak. Sjeverno od Male Palagruže nalazi se ostrvce Kunj, a jugozapadno od niskih ostrvca Baba i Gaca. 3 kilometra od Palagruže daleko na jugoistoku nalazi se donje ostrvce Galijula ​​(11 m), na kojem leži najjužnija kopnena tačka Hrvatske, a oko njega se mjere najveći olujni valovi Jadrana visine do 9 m.

Vela Palagruža je uski greben u smjeru istok-zapad, uglavnom s nepristupačnim strmim obalama i dvije manje pješčane uvale, Zola na jugu i Stara Vlaka na sjeverozapadu. Na zapadu završava rtom Kapić, a na istoku rtom Mondefust. Na jarugastoj Maloj Palagruži je jedina pristupačna uvala sa zaljevom Medvidin na istočnoj obali, dok je do drugih stjenovitih i visokih otoka teško doći.

lijevo|mini|Vela Palagruža
Geološki, Velika Palagruža čini vrh podpovršinskog kompleksa - jedinstven i intrigantan sklop stijena različite starosti, od trijasa (oko 220 mil. g.), preko miocena (oko 10 mil. g.) do kvartara (recentne tvorevine).

Ekološki je Palagruža jedinstvena u Hrvatskoj zbog najblaže klime i najmanjih padavina, prosječno tek oko 270&nbsp;mm godišnje, uglavnom bez mraza. Prosječna januarska temperatura je 11,5&nbsp;°C, dok je ona julijska 24,4&nbsp;°C. Zato je uz susjedni otok Sušac, Palagruža jedini dio Hrvatske gdje obilno i samoniklo raste prava *subtropska* vegetacija ljetopadnog grmlja (južni tip *restinga*) koje samo za vlažne zime nosi lišće te pupa i cvate najesen, a ljeti je posve golo (tj. baš obratno nego na kontinentu zimi). Slična subtropska vegetacija se nalazi tek na južnom Sredozemlju, npr. Malta, Sinaj, polupustinje Izraela i Palestine, te sjeverne obale Afrike. 
[desno|mini|250x250piksel|[Gušteri|Gušter na Palagruži.]]
Među južnim dalmatinskim otocima, Palagruža je najbogatija rijetkim biljnim endemima: palagruška kupusina (*Brassica botteri*), palagruška zečina (*Centaurea friderici*), palagruška preslica (*Muscari speciosum*), pučinski vranjemil (*Limonium diomedeum*), *Ornithogalum visianicum*, itd.

Arheološki nalazi dokazuju da je Palagruža bila naseljena još od postglacijala pred nekih 9.000 godina, a u srednjem vijeku tu je bio samostan čije su ruševine na srednjem sedlu otoka i sada vidljive. Na Palagruži danas stalno borave svjetioničari tvrtke Plovputa. Povremeni stanovnici su komiški ribari koji na tom području ribare još od 14. stoljeća.

Palagruža je nekad bila jedna od najizdašnijih pozicija za izlov male plave ribe (sardina, inćun). Danas se plava riba i dalje lovi ali u manjim količinama, a ribari se na tom području uglavnom bave izlovom jastoga i bijele (oborite) ribe.

## Reference
Kategorija:Južnodalmatinski otoci
Kategorija:Prirodni rezervati
Kategorija:Arheološki lokaliteti u Hrvatskoj
Interfejs komandne linije

[mini|317x317piksel| [PowerShell|Windows PowerShell 1.0, koji radi na Windows Visti ]]
**Interfejs komandne linije** (*eng. Command-line interface, CLI*) jest način komunikacije sa kojom korisnik izdaje naredbe programu u tekstualnom obliku.

Većina operativnih sistema ima interfejs u ljusci za dvosmjerni pristup funkcijama ili servisima operativnog sistema. Takav način komunikacije je korisnicima bio uobičajen na računarskim terminalima iz sredine 1960-ih, a nastavio se koristiti tokom 1970-ih i 1980-ih na VAX/VMS, Unix sistemima i ličnim računarskim sistemima, uključujući MS-DOS, CP/M i Apple DOS.

Danas obični korisnici skoro i da ne vide komandnu liniju, već se oslanjaju na grafički korisnički interfejs. Ipak, mnogi programeri softvera, sistemski administratori i napredni korisnici i dalje u velikoj mjeri koriste interfejs komandne linije za bolje i brže izvršavanje zadataka, konfiguraciju uređaja ili pristup programima i nekim funkcijama koje nisu dostupne putem grafičkog interfejsa.

## Anatomija ljuske komandne linije 
Standardni šablon komandne linije je: 
 Odzivnik komanda parametar1 parametar2 parametar3...

* Odzivnik (*eng. Prompt*) pokazuje da program čeka na vas da upišete nešto. 
* Komanda     
*# Interna – prepoznaje i obrađuje sam prevodilac naredbenog retka i ne ovisi o nijednoj vanjskoj izvršnoj datoteci. 
*# Uključena – zasebna izvršna datoteka koja se uglavnom smatra dijelom operativnog okruženja i uvijek je uključena u operativni sistem. 
*# Vanjska – vanjske izvršne datoteke koje nisu dio osnovnog OS-a, ali mogu biti dodane od strane drugih aplikacija 
* param1, 2, 3 itd. – neobvezni parametri koje pruža klijent. Format i značenje parametara ovisi o naredbi. Parametri mogu biti ili argumenti ili opcije .

Jednostavni CLI prikazat će odzivnik, prihvatiti "komandnu liniju" koju je korisnik potvrdio tipkom Enter, a zatim izvršiti navedenu naredbu i pružiti tekstualni prikaz rezultata ili poruku o grešci.

### Komandna linija 
mini|Odzivnik BBC Micro-a nakon uključivanja ili resetiranja.
Komandna linija je je niz (jednog ili više) znakova koji se koriste u interfejsu komandne linije koja pokazuje spremnost za prihvatanje naredbi. Odzivnik poziva korisnika na akciju. Odzivnik obično završava jednim od znakova `$`, `%`, `#`, `:`, `&#x3E;` i često uključuje ostale informacije, poput putanje trenutnog direktorija u kojem radi i imena hosta.

Na mnogim Unix i sličnim sistemima, odzivnik obično završava sa `$` ili `%` ako je korisnik normalni korisnik, ili kao `#` ako je korisnik superuser ("root" u Unix terminologiji).

### Argumenti 
**Argument** ili **parametar** **komandne linije** je podatak koji se programu pruža prilikom pokretanja. Program može imati mnogo argumenata komandne linije koji identificiraju izvore ili odredišta informacija ili koji mijenjaju rad programa.

*

## Reference 
*

Kategorija:Korisnički interfejs
Kategorija:Operativni sistemi