open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skolioza

**Skolioza**  (grč. σκολίωσις  - *skoliosis * =  savijanje) je anatomski poremećaj, medicinsko stanje u kojem osobe imaju bočno iskrivljenu  kičmu. Zakrivljenost je obično trodimenzijska u obliku **S** ili **C**.

Kod nekih od pogođenih, stepen zakrivljenosti je stabilan, dok se kod drugih s vremenom povećava. Obično, pogođeni  nemaju  bolova.

## Znaci i simptomi
thumb|upright| Ilustracija 20-stoljetnog najtežeg slučaja skolioze u "S" obliku
Simptomi povezani sa skoliozom mogu uključivati:
* Bol u leđima, ramenima, vratu i zadnjici boli najbliže dnu leđa
* Respiratorni ili srčani problemi u teškim slučajevima
* Zatvor zbog zakrivljenosti koji izaziva "stezanje" želuca, crijeva itd.
* Ograničena pokretljivost sekundarna boli ili funkcionalnom ograničenju kod odraslih
* Bolna menstruacija (dismenoreja).

Znakovi skolioze mogu obuhvatati promjene kao što su:
* Nejednaka muskulatura s jedne strane kičme;
* Istaknutost rebra ili ramena, uzrokovana rotacijom rebara u skoliozi grudnog koša;
* Nejednake dužine kukova, ruku ili nogu;
* Sporo djelovanje živaca;
* Problemi sa srcem i plućima (u teškim slučajevima);
* Nakupljanje kalcija  na završnoj ploči hrskavice, a ponekad i u samom disku.

## Uzrok
Uzrok većine slučajeva nije poznat, ali vjeruje se da uključuje kombinaciju genetičkih i faktora okoliša. Mogu se obavljati pojedinačno ili zajedno sa drugim tretmanima kao što je liječenje. Dokazano je da su kiropraktička manipulacija, dodaci prehrani ili vježbe protiv pogoršanje stanja slabo pomažu. Međutim, vežba se još uvijek preporučuje zbog ostalih zdravstvenih koristi.

## Epidemiologija
Skolioza se javlja kod oko 3% ljudi, najčešće u dobi između 10. I 20. godine.

## Također pogledajte 
*Kičma
*Kifoza
*Lordoza

## Reference
## Vanjski linkovi 
* Early Onset Scoliosis is the abnormal, side-to-side curve of the spine in children un scoliosis (birth to 3 years).
* Questions and Answers about Scoliosis in Children and Adolescents – US National Institute of Arthritis and Musculoskeletal and Skin Diseases

Kategorija:Anatomija
Kategorija:Kosti
Kategorija:Bolesti
Kategorija:Urođeni poremećaji mišićno-koštanog sistema
Naegeli–Franceschetti–Jadassohnov sindrom

**Naegeli–Franceschetti–Jadassohn sindrom ** (**NFJS**), poznat i kao   **hromatoforni nevus Naegeli**  i **Naegelijev sindrom**, je  posljedica prisustva autosomno dominantnog alela. Oblikuje ektodermne displazije, karakterizirana mrežastom  pigmentacijom kože, smanjenom funkcijom znojnih žlijezda, odsutvu zuba i hiperkeratozom dlanova i stopala. Jedna od najupečatljivijih karakteristika je odsustvo  otisaka na prstima.

Naegeli sindrom je sličan poremećaju zvanom  *dermatopathia pigmentosa reticularis*, 
po tome  što su oba uzrokovano specifičnim oštećenjem keratinskog proteina 14.

## Uzrok 
NFJS uzrokuju mutacije u genu za keratin 14 (KRT14), smještenom na hromosomskoj poziciji   17q12-21. Poremećaj se nasljeđuje po autosomno dominantnom modelu, što znači da je neispravni gen odgovoran za poremećaj smješten na autosomu  (hromozom 17 je autosom), i samo jedan kopija neispravnog gena dovoljna je da izazove poremećaj, a naslijeđuje se od roditelja koji ima poremećaj.

## Dijagnoza 
U većini slučajeva Naegelijevog sindroma postavlja se dijagnoza na osnovu tipskih kliničkih karakteristika ovog stanja. Dijagnoza se može potvrditi genetičkim testiranjem  gena *KRT14*.

## Liječenje 
Liječenje Naegelijevog sindroma temelji se na simptomima pacijenata. Suha koža se može vlažiti kremama. Izloženost toplini treba ograničiti. Da bi se izbjeglo pregrijavanje, pogođene osobe trebaju ostati hidrirane, nositi odgovarajuću odjeću i koristiti mokre presvlake. Stomatološka njega je potrebna za liječenje karijesa i gubitka zuba.

## Eponim
Sindrom je imenovan po  Oskaru Nägeliju.

## Također pogledajte
*Autosomno nasljeđivanje

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Nasljedne bolesti i poremećaji
Kategorija:Rijetke bolesti
Kategorija:Sindromi
Kategorija:Genetika čovjeka
Kategorija:Autosomno dominantni poremećaji
Buxales

*Buxales*' je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta,  carstvo Plantae.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Buxales
Spisak naselja u Crnoj Gori

**Spisak naselja u Crnoj Gori** je lista svih službenih naseljenih mjesta u Crnoj Gori. Na dan 1. januara 2020. godine, Crna Gora je imala **1.307** naseljenih mjesta.

Naselja:
A • 
B • 
C • 
Č • 
Ć • 
D • 
Dž • 
Đ • 
E • 
F • 
G • 
H • 
I • 
J • 
K • 
L • 
Lj •
M • 
N • 
Nj • 
O • 
P • 
R • 
S • 
Š • 
T • 
U • 
V • 
Z • 
Ž

## Reference 
## Također pogledajte
* Spisak općina u Crnoj Gori
* Spisak gradova u Crnoj Gori

Kategorija:Geografija Crne Gore
*
Kategorija:Spiskovi naselja u Crnoj Gori
Ustiprača

**Ustiprača** je naseljeno mjesto u općini Novo Goražde, Bosna i Hercegovina. Naseljeno mjesto je do 1995. godine bilo dio grada Goražda.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Novo Goražde
Radiotelevizija Džibutija

**Radiotelevizija Džibutija** (; ) je nacionalni tv emiter Džibutija.

## Historija 
thumb|left|180px|Program vijesti koji se na RTV Džibutija emituju na francuskom jeziku
Radiotelevizija je započeta s emitovanjem programa 1940-ih, tokom kolonijalnog perioda kada se Džibuti nalazio unutar Francuskog Somalilanda. 1967. Ured francuske radiotelevizije (ORTF) uspostavio je regionalnu stanicu u inostranstvo i to u gradu Djiboutiju. Ova tv stanica nije posjedovala tehniku za proizvodnju vlastitog programa već je samo reemitovala program iz Francuske. Većina zaposlenika bili su Francuzi.

1977. godine, stjecanjem nezavisnosti od Francuske Republika Džibuti je započela s uspostavom vlastitog nacionalnog tv emitera.

Od tada, Vlada Džibutija se uz pomoć prijateljskih zemalja i međunarodnih tijela, fokusirala na unapređenje tehničke opreme, uređenja radnih prostora i obuku osoblja.

1983., uz njemačku pomoć, uspostavljen je radiodifuzni centar u Doralehu, predgrađu grada Džibutija. Ovaj centar je tada imao sposobnost da emituje na srednjem talasu, kratkom talasu u frekvencijskoj modulaciji i da proizvodi radio emisije.

Signal televizije je 1986. proširen u unutrašnjost države instaliranjem relejnog predajnika.

Danas se radiotelevizija sastoji od općeg kolažnog kanala gdje se emituju različite vrste programa. Program se emituje se na četiri jezika: afarskom, somalskom, arapskom i francuskom.

Putem satelita Badr-6 program Radiotelevizije Džibutija može se pratiti na području Sjeverne Afrike, Evrope, Bliskog i Srednjeg Istoka. Neki od programa emituju se uživo i na internetu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:TV-stanice osnovane 1940-tih
Kategorija:Mediji u Džibutiju
Kategorija:Radiotelevizija Džibutija
Simfonija br. 23 (Mozart)

**Simfonija br. 23 u D-duru**, KV&nbsp; 181/162b, je simfonija Wolfganga Amadeusa Mozarta, za koju je završni datum komponiranja napisan 19. maj 1773. Radi se o jednoj od takozvanih "salzburških simfonija", koje je tako prvi nazvao Alfred Einstein, iznoseći hipotezu da ih je sve naručivao nepoznati italijanski mecena. Simfoniju je posthumno u Hamburgu objavio 1848. August Cranz.

## Simfonijski stavci i muzička instrumentacija 
Simfonija br. 23 u D-duru, K. 181, Wolfganga Amadeusa Mozarta, poput simfonija koje su joj prethodile i simfonije koje su slijedile, djelo je u tri stavka. U ovom slučaju sva tri stavka se izvode bez prekida (italijanski: "attacca") u stilu italijanske operske uvertire. U Salzburgu, 19. maja 1773., Simfonija u D-duru napisana je za puhače (2 oboe, 2 roga, 2 trube) i gudače. Zapravo, u uvodnom stavku *Allegro spiritoso* sa svojim fanfaresima i promjenama akorda i arpeggiom više se radi o stilu komponiranja nego o muzičkim temama i modulacijama. Središnji stavak *Andantino grazioso* u 3/8 ritmu je sicilijana sa solo oboom koja slatko pjeva praćena žuborima gudača. *Presto assai* je završni rondo s country dance glavnom temom, koja je gotovo prebrza da bi se mogla plesati naizmjenično s gracioznim i sablasnim epizodama koje završavaju konvencionalnom završnom kadencom.

Mozart je napisao ovu simfoniju kao jedan neprekinuti stavak koji se sastojao od 3 različita tempa:

#Allegro spiritoso, 4/4
#Andantino grazioso, 3/8
#Presto assai, 2/4

Uvod u stavak *Allegro spiritoso* :

:
\relative c'* {
  \version "2.18.2"
  \tempo "Allegro spiritoso"
  \key d \major  
  d2:16\f d4 r |
  d2:16 d4 r |
  d,,8 e16 fis g a b cis d e fis gis a b cis d |
  cis4  q r
}

Uvod u stavak *Andantino grazioso* :
:
\relative c* {
  \version "2.18.2"
  \key g \major
  \tempo "Andantino grazioso"
  \time 3/8
  \tempo 4 = 80
   g8-! b (c)  
   d (e) d-!
   d\trill (c) b-!
   b (d c)
   r8 a (b)
   c (e d)
   c (b a)
   c (b) b-!
  }

Uvod u stavak *Presto assai* :
:
\relative c'' {
  \version "2.18.2"
  \key d \major
  \tempo "Presto assai"
  \time 2/4
  \tempo 4 = 170
  d'4\f fis,8. g16
   a4 d8. b16
   a4 fis8. g16
   a4 d8. b16
   a32 (g fis8.) fis8-. fis-.
   g32 (fis e8.) e8-. e-.
   fis32 (e d8.) d8-. d-.
   cis32 (b a8.) a8-. a-.
  }

## Reference 
Kategorija:Mozartove simfonije
Kategorija:Kompozicije iz 1773.
Kategorija:Kompozicije u D-duru
Skutelum (botanika)

[thumb|300px|Dijagram  generakizirane sjemenke (1) dikotiledona i  (2)  monokotiledona: A – Vanjski omotač, B – [Kotiledon C – Hilum (sa skutelumom)  D – Plumula  E – Radikula  F – Endosperm]]
[thumb|200px|Dijagram unutrašnje strukture sjemenke i embriona kod dikotiledonskih biljaka: (a) – Sjemenjača (vanjski omotač) (b) – [Endosperm, (c) – Kotiledon, (d) – Hipokotil**Skutelum** povezije strukture **b** i **c**.]]

**Skutelum** dio je strukture  sjemenki, koji je,  po porrijeklu, preobraženi list.

Monokotiledone,  čije sjemenke sadrži samo jedan kotiledon, dijele s dvokotiledonama glavna obilježja rane embriogeneze, uključujući posjedovanje suspenzora i, u većini slučajeva, prilično redovno napredovanje ćelijskih dioba dioba stanica do osmeroćelijske faze. Nakon toga, razvojem pojedinog kotiledona gubi se simetrični obrazac rasta. U porodici ljiljana (*Liliaceae*), općenito prihvaćenoj kao primitivna porodica monokotiledona, kotiledon nastaje iz oktade ćelija koje proizlaze iz terminalne ćelije.

Hipokotilni i matični vrh potiču iz proksimalne ćelije kratkog vlakna kojeg formira bazna ćelija, a korijen potiče iz para ćelija pored nje. Suspenzor se formira iz distalne ćelije ili ćelijskog filamenta. U naprednijim porodicama monokotilena, uključujući trave (*Poaceae*) i orhideje  (*Orchidaceae*), embriogeneza je mnogo manje regularna. Zametak trava poseduje strukture koje se ne javljaju ni u jednoj od ostalih grupa cvjetnica, skutelum, organ koji omogućava ishranu klijanaca, a koleoptil i koleoriza su njihov zaštitni omotači. Skutelum nastaje iz oktanskih ćelija, koje također učestvuju u kotiledonu. Bazna ćelija čini deo koleoptila i također podstiče  rast vrška izdanka i tkiva korijena i koleorize. Embrion je asimetričan, s vrhom izdanka koji leži na jednoj strani u usjeku, koji je zaštićen koleoptilom.

Termin skutelum potiče od latinske  imenice *scutella* što znači mali štit.  Također se može odnositi na ekvivalentnost tankog kotiledona kod monokotiledona (posebno članova porodice *Poaceae* (trave]) . Vrlo je tanak s velikom površinskom površinom i služi za apsorpciju hranjivih sastojaka iz endosperma tokom klijanja. 
Smatra se da scutellum sadrži još neidentificirani prijenosnik proteina koji olakšava kretanje škroba iz endosperma u embrion.

## Funkcije 
Skutellum je rezervni organ smješten između endosperma, skradišnog organa sjemenke i embriona s kojim je u direktnoj vezi s vaskularnim tkivom. Također je glavni kontrolni organ u fazi klijanja sjemenki tipa kariopsis.

Pripisuje mu se desetak fizioloških funkcija:
# kontrola i regulacija rasta embriona i klijanca, emisijom trofičnih ili hormonskih faktora,
# nakupljanje skroba, lipida i proteina u organima i izvorima rezervi, 
# upijanje i transport vode,
# sinteza i izlučivanje enzima,
# razmjena ugljikohidrata,
# tranzit aminokiselina i peptida,
# aktivni metabolizam lipida i aktivnosti glioksisoma,
# metabolizam dušika,
# metabolizam fermentacije.

## Reference 
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Morfologija biljaka
Epikotil

[thumb|250px| Klijanac [javora sa hipokotilom i epikotilom.]]
**Epikotil**  je značajan organ za početne faze života biljke. To je područje stabljike klijanca iznad sjemenskih listova biljnog embriona (tj. kotiledona). Raste brzo, a ima  hipogealno klijanje i produžuje stabljiku iznad površine tla. Česta zabluda je da je epikotil, bliži vrhu biljke, prvi dio koji se pojavljuje nakon klijanja. Prije će biti da je hipokotil područje stabljike između tačke spajanja kotiledona i korijena, gdje formira a kukasto lučnu  formaciju tokom hipogealnog klijanja i izbijanja iz tla, omogućujući osjetljivijem tkivu plumule i apikalnog meristema da izbjegnu oštećenja od probijanja kroz tlo. Epikotil će se proširiti i oblikovat će mjesto vezanja vrhova izdanaka i lisnih primordija ili „prvih listova“. Kotiledoni mogu ostati podzemni ili biti gurnuti nadzemno s rastućim stabljikama, ovisno o datoj biljnoj vrsti.

Šire gledano, stabljika je zračna os biljke koja nosi izdanke,  lišće i cvjetove i prenosi vodu i minerale iz korijena, a hrane s mjesta sinteze do područja gdje se treba koristiti. Glavno stablo biljke je kontinuirano s korijenovim sistemom kroz tranzicijsku regiju koja se naziva hipokotil. U embrionu u razvoju hipokotil je embrionskaa os koja nosi listove klijanaca (kotiledone).
 
U fiziologiji biljaka, **epikotil** je embrionski izdanak iznad kotiledona. U većini biljaka epikotil će se vremenom razviti u listove biljke. U dikotiledona  hipokotil je osnovno stablo ispod istrošenih kotiledona, a izdanak tik iznad toga je epikotil. U monokotiledona  prvi izdanak koji izlazi iz zemlje ili iz sjemena je epikotil, iz kojeg izbijaju prvi izdanci i lišće.

Smatra se da izduživanje epikotila kontroliraju fitohromski fotoreceptori.

## Također pogledajte
* Hipokotil
* Kotiledon
* Plumela

## Reference
## Vanjski linkovi 
*  "Epicotyl." A Dictionary of Biology. 2004. Encyclopedia.com. 3 Dec. 2015

Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Anatomija biljaka
Koleoptil

thumb|250px|Koleotil pšenice (gore) i zastavičasti list (dolje).
**Koleoptil** je šiljasti zaštitni omotač koji prekriva vrh pojavljujućeg klijanca kod  monokotiledona poput trava. Koleoptili imaju dva vaskularna snopa, po jedan sa obje strane. Za razliku od zastavičstog  lista namotanog u njemu, prednastajući koleoptil ne akumulira značajan protohlorofil ili karotenoide, pa je uglavnom vrlo blijed. Međutim, neki prelementarni koleoptili nakupljaju ljubičaste antocijaninske pigmente.

Koleoptili sastoje se od vrlo sličnih ćelija koje su sve specijaliziane za brzi rast istezanja. Ne dijele se, već povećavaju veličinu jer nakupljaju više vode. Koleoptili također imaju vodene sudove (često dva) duž osi kako bi osigurali dovod vode.

Kad koleoptil dostigne površinu, prestaje rasti i  zastavićasti listovi  prodire do vrha, nastavljajući rasti. Koleoptil pšenice najviše se razvija u trećem danu klijanja (ako je u tami).

## Tropizmi 
Rani eksperimenti na fototropizmu upotrebom koleoptila sugerirali su da biljke rastu prema svjetlu, jer biljna ćelija na tamnijoj strani izdužuje se više od onih na svjetlijoj. U 1880. Charles Darwin i njegov sin Francis otkrili su da se koleoptili savijaju prema svjetlu samo kada su njihovi vrhovi izloženi. Stoga vrhovi moraju sadržavati fotoreceptorsku ćeliju iako se savijanje odvija niže na izdanku. Hemijski glasnik ili hormon zvan auksin kreće se niz tamnu stranu klijanca i stimulira rast na toj strani. Prirodni biljni hormon odgovoran za fototropizam danas je poznat kao indoleacetna kiselina (IAA).

Cholodny-Wentov model je nazvan po Fritsu Warmoltu Wentu iz *California Institute of Technology*  i ruskom naučniku N. Cholodnyju, koji je do istog zaključka nezavisno došao 1937. Opisuje fototropska i gravitropska svojstva rastućih izdanaka monokotiledona. Model predlaže da se auksin, biljni hormon rasta, sintetizira u vrhu koleoptila, koji osjeti svjetlost ili gravitaciju i uputi aksin dolje prema odgovarajućoj strani izdanka. To uzrokuje asimetrijski rast jedne strane biljke. Kao rezultat toga, izdanak će se početi savijati prema izvoru svjetla ili prema površini.

Koleoptili također ispoljavaju  snažnu geotropnu reakciju, koja uvijek omogućuje raste prema gore i ispravlja smjer nakon preusmjeravanja. Geotropna reakcija je regulirana svjetlošću (tačnije dejstvom fitohroma).

## Reference 
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Morfologija biljaka
Radikula

thumb|220px|Sintropna radikula koja je probila mikropilu sjemenke*Xanthoceras sorbifolium* 
thumb|right|240px|Sjemenka vrbe *Salix scouleriana*
**Radikula** – u botanici – je prvi dio klijanca (rastući biljni embrion) koji izlazi iz sjemenke tokom procesa klijanja. To je zametni korijen biljke i raste prema dolje u tlo (izdanak izlazi iz plumele). Iznad radikule je embrionska stabljika ili hipokotil, podržavajući kotiledon(e). 
To je embrionski korijen, unutar sjemenke. Prilikom klijanja, prva izlazi iz sjemenke u zemlju kako bi klijanac mogao usisati vodu i prenijeti u list(ove) kako bi mogla započeti fotosinteza.

Radikula izlazi iz sjemenke kroz **mikropilu**. Radikule klijanaca svrstane su u dva glavna tipa. One koje su usmjereni od ožiljaka sjemenke ili hilumu klasificirane su kao **antitropne**, a ako su usmjerene prema hilumu, tada su **sinteropne**.
Ako radikula počne propadati, klijanac se prigušuje. Ova bolest pojavljuje se na radikuli u vidu zamračenih mrlja. Na kraju prouzrokuje ugibanje klijanca.

Plumula je beba izdanka, a raste nakon radikule.
U 1880 Charles Darwin objavio je knjigu o biljkama koje je proučavao, "Moć kretanja u biljkama" (*The Power of Movement in Plants*), u kojoj spominje radikulu

## Također pogledajte
* Sjemenka
*Klijanje

## Reference 
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Morfologija biljaka
Hilum (biologija)

[thumb|250px|Hilum je bijela regija u centru sjemenke [graha, zvanog *crno oko*]]
**Hilum** – u botanici – je  ožiljak ili trag koji je na sjemenskom omotaču ostao od nekadašnje veze sa zidom jajnika ili funikulus (koji se  pričvršćuje na zid jajnika). Na  zrnastim semenkama, hilum se naziva "oko" ili *pupak*.

Za neke vrste gljiva hilum je mikroskopski malo udubljenje koje je ostalo na sporama kad se odvoje od sterigme bazidija.

Hilum može biti i jezgro zrna škroba; tačka oko koje se talože novi slojevi.
Pridjevski oblik "hilumski" označava prisustvo takve oznake i može se koristiti kao razlikovna karakteristika sjemenke ili spore.

## Reference 
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Morfologija i anatomija gljiva
Hipokotil

[thumb|250px| Klijanac [javora sa hipokotilom i epikotilom.]]
thumb|Dijagram sjemenke vrbe *Salix scouleriana*, sa uočljivim položajem hipokotila
**Hipokotil** (skraćenica za  "hipokotiledonsku stabljiku", sa značenjem ispod kotiledona) je stabljika rastućeg klijajanca, koja se nalazi ispod kotiledona (sjemenskih listova) i iznad radikula (korijen).

## Eudikotiledone 
Kako biljni embrion raste pri klijanju, stvara izdanak koji se zove radikula koja postaje primarni korijen, a zatim prodire dolje u tlo. Nakon pojave radikule, nastaje hipokotil i stvara rastući vrh (obično uključujući sjemenski omotač) iznad zemlje, noseći zametak embriona (zvani kotiledoni) i plumelu koja daje prve prave listove . Hipokotil je primarni organ ekstenzije mlade biljke i razvija se u stabljiku.

## Monokotiledone 
Rani razvoj klijanaca monokotiledona poput žitarica i drugih trava nešto je različit. Struktura koja se naziva koleoptil, u osnovi je dio *kotiledona*, a štiti mlado stablo i plumelu dok ih rast gura kroz zemlju. **Mezokotil** – onaj dio mlade biljke između sjemenke (koji ostaje zakopan) i plumele – izdužuje  izdanak sve do površine tla, gde se razvijaju sekundarni korijeni, upravo ispod plumele. Tada se, iz radikule, može dalje razvijati primarni korijen. Mezokotil se smatra dijelom hipokotila, a dijelom kotiledona (vidjeti sjemenka).

Ne razvijaju se sve monokote poput trava. Luk se razvija na način koji je  sličan prvopisanom redoslijedu: sjemenski omotač i endosperm (pohranjena rezerva hrane) povlače se prema gore kako se kotiledon širi. Kasnije, prvi pravi list raste iz čvora između radikule i listolikog kotiledona, probijajući se kroz kotiledon kako bi ga uspio proći.

## Organ za skladištenje 
U nekim biljkama hipokotil se povećava u organ za skladištenje. Primjeri uključuju ciklame, rod *Gloxinia* i celer. U ciklama ovaj organ za čuvanje rezervne hrane naziva se gomolj.

## Ispitivanje izduženja hipokotila 
Jedno od široko korištenih ispitivanja u području fotobiologije je ispitivanje utjecaja promjena količine i kvaliteta svjetlosti na produženje hipokotila. Često se koristi za proučavanje efekata primjene biljnih hormona poput etilena (koji pospješuje rast) i za suzbijanje rasta. U normalnim svjetlosnim uvjetima, rast hipokotila kontrolira se procesom zvanim fotomorfogeneza, dok sjenčanje sadnica izaziva brzi odgovor transkripcije koji negativno regulira fotomorfogenezu i rezultira povećanim stopama rasta hipokotila. Ta stopa je najviša kada se biljke drže u tami posredovanoj postupkom zvanim skotomorfogeneza, koji je u suprotnosti s fotomorfogenezom.

## Također pogledajte
* Epikotil
* Monokotiledone
* Dikotiledone

## Reference 
Kategorija:Anatomija biljaka
Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Razmnožavanje biljaka
Boraginales

**Boraginales** je red cvjetnica sa jednom porodicom, *Boraginaceae*, koja uključuje 155 rodova, sa preko 2.600 vrsta. Najvažniji, tipski rod,  po kojem su imenovani i  porodica i red  je *Borago*, poznat kao oštrolist.

U Bosni i Hercegovini i okolnim balkanskim zemljama rastu prestavnici slijedećih rodova: 

**Alkanna
**Anchusa*
**Asperugo*
**Cerinthe*
**Cynoglossum* 
**Cynoglottis* 
**Echium*
**Heliotropium*
**Lappula
**Lithospermum*
**Moltkia*
**Myosotis*
**Neatostema*
**Nonea*
**Omphalodes*
**Onosma*
**Pulmonaria* 
**Symphytum*

## Filogenetika
Prema katalogu života oštročisti imaju slijedeći filogenetički kladogram:

## Također pogledajte
*Boraginaceae
## Vanjski linkovi
* [Mapa de distribución de las Boraginaceae(https://bs.wikipedia.org/wiki/Boraginaceae)]  
* Descripción de las Boraginales (en inglés)  

Kategorija:Asteridae
Kategorija:Boraginales
Borago

***Borago*** je rod cvjetnica zvanih **oštrolisti**,  u porodici *Boraginaceae*, razred Magnoliopsida.

## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Boraginales
Nymphaeales

**Nymphaeales** je red  cvjetnica iz divizije Angiospermae, koji obuhvata tri porodice: *Cabombaceae*, *Nymphaeaceae* *Hydatellaceae*.

Fosili ovog reda pronađeni su do prije oko 112 miliona godina.

## Filogenija 
## Reference 
* Angiosperm Phylogeny Group; 2003; "An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering: APG II" *Botanical Journal of the Linnean Society* **141**:399–436
* Angiosperm Phylogeny Group (2009). "An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III". *Botanical Journal of the Linnean Society* **161**: 105–121.
* *Nymphaeales* at the APWebsite
* Saarela *et al*., (2007) *Nature* **446**: 312-315

## Vanjski linkovi 

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Apiales

**Apiales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Apiales
Kategorija:Magnoliopsida
Golubovci

**Golubovci** (ćir. *Голубовци*) su naseljeno mjesto i gradska općina u okviru glavnog grada Podgorice u Crnoj Gori.

## Geografija
Golubovci se nalaze južno od glavnog grada Podgorice u historijsko-geografskoj oblasti Zeta, u plodnoj Zetskoj ravnici i zahvataju dio priobalja Skadarskog jezera.

## Historija 
Do nove teritorijalne organizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica. Od 2005. donošenjem zakona o glavnom gradu Golubovci postaju gradska općina.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine gradska općina Golubovci imala je 16.231 stanovnika, od čega u samim Golubovcima 3.110.

### Gradska općina Golubovci 
**Napomena**: *U 2005. nastala iz stare općine Podgorica.*

### Golubovci (naseljeno mjesto)
#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Sport
* FK "Zeta", nogometni klub

## Galerija 

Datoteka:Plavnica.JPG|restoran "Plavnica"
Datoteka:PODGORICA CONTROL TOWER - panoramio.jpg|Podgorički aerodrom

## Također pogledajte
* Aerodrom Podgorica
* Spisak općina u Crnoj Gori

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*
Balabani

**Balabani** (ćir. *Балабани*) su naseljeno mjesto u sastavu gradske općine Golubovci, grad Podgorica, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Balabani su imali 1.014 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Markisko otočje

[desno|mini|200px| [Zastava Markiškog otočja]]
desno|mini|270px|Geografsi položaj otočja
**Markisko otočje** () je grupa od 15 otoka, otočića i grebenova u Pacifiku, u Francuskoj Polineziji. To je najosamljenije  pacifičko otočje, na 6.500&nbsp;km zapadno od Australije i 5.500&nbsp;km sjeveroistočno od Kalifornije. Glavni otoci  su Nuku Hiva, Ua Pu, Ua Huka, Hiva Oa i Fatu Hiva.

Ovaj arhipelag  jedan je od pet administrativnih posjeda Francuske Polinezije. Glavni grad je naselje Taiohae na otoku Nuku Hiva.

Markizi se nalaze na geografskoj poziciji  9.7812° S, 139.0817° W.

## Otočje
[thumb|300px|[Hiva Oa.]]

### Sjeverni Markizi
[thumb|300px|Vodopad Hakaui na otoku [Nuku Hiva.]]
* Eiao
* Hatutu
* Motu Iti
* Motu Oa
* Motu One
* Nuku Hiva
* Ua Huka
* Ua Pou

### Južni Markizi
* Fatu Hiva
* Fatu Huku
* Hiva Oa
* Moho Tani
* Motu Nao
* Tahuata
* Terihi

### Grebeni
Postoji takođe i niz vrhova podmorskih planina (grebenova) ili plićaka, koji se nalaze prvenstveno na području sjeveru arhipelaga. Među tim su:
* Clark Bank
* Hinakura Bank
* Lawson Bank
* Bank Jean Goguel

## Demografija
Markisko otočje, na popisu 2017., imalo je ukupno 9.346 stalnih stanovnika.

;Površina broj stanovnika na otocima, 2012.:
* Nuku-Hiva (388&nbsp;km2) 2.966
* Ua-Pou (106&nbsp;km2) 2.173
* Ua-Huka (83&nbsp;km2) 621
* Hiva-Oa (327&nbsp;km2) 2.190
* Tahuata (61&nbsp;km2) 703
* Fatu-Hiva (85&nbsp;km2) 611
* **Ukupno** (1.049&nbsp;km2) 9.264

## Historija 
Otočje je otkrio španski istraživač Álvaro de Mendaña 1595., nazvavši ga Maquis po svom zaštitniku markizu od Cañete, ali se na njemu nije dugo zadržao. Krajem 18. stoljeća na otočje dolaze katolički misionari, koji pokrštavaju domoroce i zabranjuju *patutiki* (tetoviranje), *pahu* (bubnjeve), *paepae* (mjesta za žrtvovanje ljudi), domorodački jezik i  plesove, kao pravljenje  skulptura. Ipak, u drugoj 20. Stoljeća, misionar Hervé-Marie Le Cleac'h prevodi molitve na markiski, premienuje biskupiju i vraća zapljenjene umjetnine iz Francuske, oživljavajući  tradiciju obrtništva i lokalnih običaja. Za vrijeme kolonizacije u Novom vijeku male boginje, sifilis i ospice smanjile su broj  stanovnika za preko 90 %.

## Također pogledajte
* Polinezija
* Pacifik
* Kolonijalizam

## Reference
## Dopunska literatura
*
*Urmenyhazi, Attila. 2013 book publication: "Samoan & Marquesan Life in Oceania: a probing travelogue".  - National Library of Australia, Bib ID: 6377055

## Vanjski linkovi
* Stevenson, Robert L. (1896), *In the South Seas*
*Official website Les îles Marquises en polynésie française
*Administrative divisions of the Marquesas Islands
*Effects of the 1946 Aleutian Tsunami on the Marquesas Is.
*Flora of the Marquesas Islands
*WorldAtlas.com's map of the Marquesas—includes most of the islands
*Sailing Schedule to the Marquesas Islands

Kategorija:Francuska Polinezija
Kategorija:Markisko otočje
Austrobaileyales

**Austrobaileyales** je mali red cvjetnica u razredu  Magnoliopsida, sa  tri porodice:
*''*Austrobaileyaceae*, 
**Schisandraceae* i 
**Trimeniaceae*. Imenovan je po malom rodu lijana, *Austrobaileya*, čiji je jedini predstavnik *Austrobaileya scandens* iz  (Queenslanda).

Vrste ovog roda su grmovi, stablašice i lijane. Porodice *Austrobaileyaceae*  ima  samo lijane sa jedinom vrstom *Austrobaileya scandens*, koja  raste jedino na sjeveroistoku Australije. Porodica *Schisandraceae* sa rodovima *Illicium*, *Kadsura* i *Schisandra*  su iz  jugoistočne Azije, južnog Meksika, jugoistoku SAD-a i Kariba.  Treća porodica,  *Trimeniaceae*  raste na  Okeaniji i istočnom pojsu Australije. Samo jedan rod, Trimenia ima  11 vrsta.

Prema Katalogu života, red uključuje 94 vrste, sa slijedećim kladogramom odnosa porodica:

## Galerija 
 
Datoteka:Trimenia weinmanniaefolia 99.jpg|*Trimenia weinmanniifolia*
Schisandra repanda - Miyajima Natural Botanical Garden - DSC02383.JPG|*Schisandra repanda*
Datoteka:Schisandra chinensis Blüte.jpg|*Schisandra chinensis*
Datoteka:Illicium simonii (12994671073).jpg|*Illicium simonii* 
Datoteka:Illicium henryi-01.jpg|*Illicium henryi*
Datoteka:Kadsura japonica (fruits s6).jpg|*Kadsura japonica*
Datoteka:Kadsura japonica SZ17.png|*Kadsura japonica*

## Reference 
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Ranales

**Ranales** je zastarjeli takson dikotiledona, s rangom reda koji je tipiziran sa *Ranunculus* (*Ranunculaceae*).

## Opis 
*Ranunculaceae* je DeCandolle (1819-1824) direktno uključio u Thalamiflorae, kao red unutar tog podrazreda. One su parafilne i smatrane su vrlo primitivnom grupom s ključnim položajem u filogeniji angiospermi. I U klasifikaciji  po Bentham-Hookerovom sistemu okarakterizirane su kao *prašnika obično mnogo, slobodne karpele, vidan endosperm, mali zametak*. Izraz se može kvalificirati upotrebom njegovog šireg obuhvata  (*sensu lato*), tj. Ranales *s.l. *.
U sistemu Bentham i Hooker (1862-1883), Ranales je bila prva kohorta [Thalamiflorae] sa osam porodica:
* ::: I. R  ANUNCULACEÆ 
* ::: II. D  ILLENIACEÆ 
* ::: III. C  ALYCANTHACEÆ 
* ::: IV. M  AGNOLIACEÆ 
* ::: V. A  NONACEÆ  [sic]
* ::: VI. M  ENISPERMACEÆ 
* ::: VII. B  ERBERIDEÆ 
* ::: VIII. N  YMPHÆACEÆ 

Bessey (1915.) učinio ga je mnogo većim entitetom unutar Strobiloideae sa dvadeset četiri porodice. Kasnije je Hutchinson (1959.) opširnije opisao Ranales sa samo četiri porodice (Ranunculaceae, Cabombaceae, Ceratophyllaceae, Nymphaeaceae) unutar Archychlamydeae. Melchior (1964.) preferirao je termin Ranunculales da uključuje Ranunculaceae unutar Archychlamydeae, izraz koji se i dalje koristi uključujući sedam porodica, ali se malo preklapaju sa Hutchinsonom. Cronquistova (1968-1981), jedna od najuticajnijih klasifikacija dvadesetog stoljeća imala je osam porodica i Ranunculales postavila u više Magnoliidae. Ranunculales je koristila većina sljedećih sistema, s izuzetkom Thorneovog (1992), sa Berberidales, ali sa široko promjenjivim brojem porodica.

Sadašnji APG sistem koristi Ranunculales u kladus eudikotiledona sa sedam porodica.

## Reference 
Kategorija:Sistemi klasifikacije biljaka
Kategorija:Taksonomija
Goričani

:

* Goričani (Golubovci), naselje u gradskoj općini Golubovci, grad Podgorica

:

* Goričani (Čačak), gradsko naselje grada Čačka, Moravički okrug
Sedmi pečat

**Sedmi pečat** () jest švedski historijsko-fantastični film u režiji Ingmara Bergmana iz 1957. godine, za koji je ujedno napisao i scenario. Radnja filma je smještena u Švedskoj tokom pandemije crne smrti i prati putovanje viteza Antoniusa Blocka (glumi Max von Sydow), koji se upravo vratio iz krstaških ratova, i njegovu igru šaha sa personifikacijom smrti (Bengt Ekerot) koja je došla da mu uzme život. Bergman je razvio film  iz svoje ranije drame *Drvorez.* Naziv se odnosi na odlomak iz biblije koji kaže: 

*Sedmi pečat* se smatra svjetskim klasikom i jednim od najboljih filmova svih vremena, koji je uvrstio Ingmara Bergmana među najveće svjetske filmske režisere.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 

Kategorija:Filmovi iz 1957.
Kategorija:Švedski dramski filmovi
Kategorija:Filmоvi u režiјi Ingmаrа Bergmаna
Kategorija:Filmovi na švedskom jeziku
Kategorija:Šah u Švedskoj
Kategorija:Švedski filmovi fantazije
Kategorija:Filmovi s radnjom u Švedskoj
Kategorija:Filmovi snimljeni u Švedskoj
Kategorija:Švedski crno-bijeli filmovi
Kategorija:Filmovi na latinskom jeziku
Kategorija:Švedski filmovi
Donja Mahala

:

* Donja Mahala (Mostar), gradska četvrt u Mostaru
* Donja Mahala (Orašje), naselje u općini Orašje

## Također pogledajte
* Mahala (čvor)
Berberidopsidales

**Berberidopsidales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, Plantae.

## Vanjski linkovi
* 

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Berberidopsidales
Kategorija:Taksonomija
Bruniales

**Bruniales** je valjano botaničko ime u ranga jednog od redova cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Donedavno nije bio u upotrebi, ali studija iz 2008. sugerirala je da su porodice *Bruniaceae* i * Columelliaceae * sestrinski kladusi. Najnovija revizija  APG III postavlja obje porodice kao jedine članove reda Bruniales, koji je sestrinski sa  Apiales, i jedan od asteridnih taksona.

Filogenetičko stablo asterida, po APG III sistemu je:

## References
## Vanjski linkovi

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Taksonomija
Brassicales

**Brassicales** je  red cvjetnica, kupusnjača, iz razreda Magnoliopsida. Imenovan je po najvažnijem, tipskom rodu *Brassica* i porodici *Brassicaceae*.
Po  to the APG II sistemu, uključen je u euroside II, dikotiledone. Jedan od karakteristika mnogih članova reda je proizvodnja spojeva glukozinolata.

Većina sistema klasifikacije uključila je ovaj red, iako ponekad pod nazivom **Capparales** (ime je izabrano ovisno o tome za  koje se smatra da ima prioritet).
Rod uključuje slijedeće porodice cvjetnica:

* Akaniaceae – dvije vrste drvenastog šiblja iz Azije i istočne Australije
* Bataceae – grmovi otporni na so iz Amerike i Australazije
* Brassicaceae –  porodica senfa kupusa; može uključivati Cleomaceae 
* Capparaceae – porodica kapra porodica, ponekad uključena u Brassicaceae
* Caricaceae – porodica papaja 
* Cleomaceae

Nedavno, 20. aprila 2020., novoopisana je monotipska vrsta iz Namibije, *Tiganophyton karasense* Swanepoel, F.Forest i AE van Wyk i stavljena u ovaj red kao monotipski član nove porodice *Tiganophytaceae* koja je usko povezana sa *Bataceae*, *Salvadoraceae* i *Koeberliniaceae*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*


Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Taksonomija
Džamija Kuba

**Džamija Kuba** () jest džamija na periferiji Medine, u Saudijskoj Arabiji. U vrijeme gradnje, džamija se nalazila na oko 6 km od Medine u selu Kuba, prije nego što se Medina proširila i obuhvatila i ovo naselje. Ovisno o tome je li džamija ashaba u eritrejskom gradu Massavi starija ili ne, Džamija Kuba je možda prva džamija na svijetu koja datira iz perioda poslanika Muhammeda. Prema islamskoj tradicjii, kamen temeljac džamije postavio je Muhammed kada je sa ashabima tokom hidžre stigao iz Meke u Medinu a džamiju su dovršili ashabi. Muhammed je proveo 14 dana u ovoj džamiji moleći dok je čekao da Alija stigne u Medinu, nakon što je ostao u Meki da izvrši nekoliko zadataka koje mu je Poslanik povjerio. Također, u muslimanskoj tradiciji se vjeruje da je u ovoj džamiji obavljena prva džuma, koju je predvodio Muhammed.

U ovu džamiju Muhammed je odlazio svake subote, jašući ili pješice, i klanjao dva rekata namaza. Savjetovao je drugima da učine isto, govoreći: *Svako onaj ko se očisti (abdesti) u svojoj kući, zatim dođe u džamiju Kuba i u njoj klanja dva rekata, imat će nagradu umre.*

## Arhitektura 
Kada je dobitnik nagrade Driehaus i novi klasični arhitekt Abdel-Wahed El-Wakil izabran da osmisli novu veću džamiju u Kubi, želio je u svoj dizajn ugraditi staru strukturu džamije. Ali je ipak stara džamija srušena i zamijenjena novom.

Nova džamija sastoji se od pravugaone molitvene dvorane podignute na kamenoj platformi. Dvorana za molitvu povezana je s ostalim prostorijama džamije kao što su: kancelarije, biblioteka i dr.

Skoriji građevinski radovi na džamiji desili su se 1984. i sastojali su se od mnogih novih dodataka, poput 7 glavnih ulaza, 4 paralelna minareta i 56 mini kupola koje okružuju obod džamije. Dvorište ove džamije sačinjeno je od crnog, crvenog i bijelog mramora. Većina građevinskih i unutrašnjih struktura poput minbera i mihraba su od bijelog mramora. Prvobitno je postojao jedan minaret, kasnijim preuređenjem džamije dodana su tri minareta a nalaze se na četvrtastim podlogama, imaju osmerokutne osovine koje poprimaju kružni oblik pri vrhu minareta.

## Spominjanje u Kur'anu i hadisu 
### Kur'an 
Džamija u Kubi je prema mišljenju mufesira spomenuta u Kur'anu i to u suri Et-Tevba, u dijelu 108. ajeta gdje se kaže:

Džamija u Kubi se spominje u kontekstu spominjanja mesdžida Dirar (džamija koja nanosi štetu), kojeg su sagradili oni koji su htjeli nanijeti štetu džamiji u Kubi i kako bi osnažili nevjerovanje u Allaha i unijeli razdor među muslimane. U ajetima od 108. do 110. iste sure pravi se paralela između džamiju u Kubi i mesdžida Dirar.

### Hadis 
Ova džamija se spominje u mnogim hadisima i različitim zbirkama hadisa.

## Galerija 

Datoteka:Qubaorig.jpg|Prvobitni izgled džamije, prije njenog rušenja i dorade izvršene toko 20. vijeka 
Datoteka:Origquba.jpg|Ditto
Datoteka:Oldquba.jpg|Ditto
Datoteka:OldQuba.jpg|Ditto
Datoteka:Qubapilgrims.jpg|Ditto

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Džamije u Saudijskoj Arabiji
Kategorija:Džamije u Medini
Kategorija:Džamije iz 7. vijeka
Srpska

**Srpska** (ćir. *Српска*) je naseljeno mjesto u sastavu gradske općine Golubovci, grad Podgorica, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Srpska je imala 880 stanovnika.

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Srpska (čvor)

:

* Republika Srpska, jedan od dva entiteta u Bosni i Hercegovini

:

* Srpska, naselje u gradskoj općini Golubovci, grad Podgorica
Supermarket

[mini|desno|Unutrašnjost supermarketa [Maksi.]]
mini|desno|Izgled spakovane robe na policama u supermarketu
**Supermarket** je vrsta prodavnice u kojoj je kupcima na raspolaganju veliki broj brendova hrane, pića, kućnih proizvoda i drugih artikala, sortiranih po namjeni u odjeljke (odjeljenja) i postavljenih na police.

Supermarketi kombinirani s robnom kućom zovu se hipermarketi. Nalaze se obično u okviru trgovinskih lanaca prodavnica.

## Izgled 
U gotovo svakom supermarketu postoje odjeljenja za voće, povrće, konditorske proizvode (slatkiši, keks, čokolade), pića (voda, sok, gazirana pića), smrznute proizvode (pavlaka, mlijeko, kiselo mlijeko) i tehniku (televizori, računari, manji kućni aparati). Neki supermarketi prodaju i odjeću, alkohol, sportsku opremu, društvene igre i dr. U njima se nalaze i dugački frižideri sa suhomjesnatim proizvodima na kojim radi jedan ili više radnika.

Supermarketi radi efikasnosti moraju imati veći broj kasa za plaćanje. Sve više se u supermarketima uspostavlja praksa uvođenja brzih kasa na kojima kupci s manjim brojem artikala mogu brže završiti kupovinu bez čekanja ostalih koji imaju mnogo više artikala od njih. Granica za brze kase uglavnom se uspostavlja na pet ili deset artikala. Postoje i supermarketi sa samouslužnim kasama.

Kategorija:Prehrambena industrija
Siegfried & Roy

**Siegfried & Roy** bili su dvojac njemačko-američkih mađioničara i zabavljača, najpoznatijih po svojim nastupima s bijelim lavovima i tigrovima.

Sačinjavali su ga Siegfried Tyron Fischbacher (13. juni 1939 – 13. januar 2021) i Roy Horn (rođen Uwe Ludwig Horn; 3. oktobar 1944 – 8.  maj 2020).

Od 1. februara 1990. do Hornove povrede zbog završetka karijere na njegov rođendan, 3. oktobra 2003, dvojac je izvodio Siegfried & Roy u odmaralištu Mirage i kazinu, koji se smatrao najposjećenijom predstavom u Las Vegasu. Od augusta 2004. do maja 2005. Fischbacher i Horn bili su izvršni producenti animiranog sitcoma *Ponos oca*.

Fischbacher i Horn rođeni su i odrasli u Njemačkoj. Oni su emigrirali u Sjedinjene Države i postali naturalizirani građani.

Siegfried Tyron Fischbacher rođen je u Rosenheim 13. juna 1939. godine Martinu i Mariji Fischbacher.

Na kraju je Fischbacher pronašao posao koji se odnosio na izvođenje magije na brodu (TS *Bremen*) pod scenskim imenom Delmare. Dok je nastupao na brodu, sreo je Horna i zamolio ga da mu pomogne tokom revije.

Roy, rođen kao Uwe Ludwig Horn, rođen je 3. oktobra 1944. godine u Nordenhamu, usred bombaških napada, kao sin Johanne Horn. Otac mu je umro u Drugom svjetskom ratu, a majka se udala za građevinskog radnika nakon završetka rata. Kasnije je započela rad u fabrici. Horn je imao tri brata: Manfreda, Alfreda i Wernera. Horn se zainteresirao za životinje u vrlo ranom dobu

U februaru 2009. dvojac je s Montecore-om upriličio konačni nastup kao korist za Lou Ruvo Brain Institute (iako je Chris Lawrence izjavio da je u ovom nastupu bila riječ o drugom tigru). Njihov nastup snimljen je za emitovanje na programu "20/20" ABC televizije.

23. aprila 2010., Fischbacher i Horn su se povukli iz show businessa. "Poslednji put kad smo se zatvorili, nismo imali puno upozorenja", izjavio je dugogodišnji menadžer Bernie Yuman. "Ovo je oproštaj. Ovo je tačka na kraju rečenice."

19. marta 2014. Montecore je preminuo nakon kraće bolesti. Imao je 17 godina.

U junu 2016., režiser Philipp Stölzl najavio je da će Fischbacher i Horn snimiti biopski film koji dokumentira njihove živote.

28. aprila 2020. Horn-ov publicist izjavio je da je "pozitivno testiran na virus koji uzrokuje COVID-19 i da trenutno dobro reagira na liječenje". Međutim, njegovo se stanje pogoršalo i umro je u 75. godini života 8. maja 2020. u Hospital View Hospital u Las Vegas tokom pandemije COVID-19 u Nevadi. Glasnogovornik duela Dave Kirvin najavio je Hornovu smrt i rekao da je to zbog komplikacija od bolesti. Fischbacher je izjavio da je "svijet izgubio jednog od velikana magije, ali ja sam izgubio svog najboljeg prijatelja".

## Reference
## Vanjski linkovi
* Službena stranica  
*  

R
Dendrocerotaceae

**Dendrocerotaceae** je porodica u redu Dendrocerotales, razred Anthocerotopsida, divizija Bryophyta, carstvo Plantae.

## Vanjski linkovi
Kategorija:Mahovine
Kategorija:Dendrocerotaceae
Crossosomatales

**Crossosomatales**  je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.
'''Crossosomatales' '' su red koje je kao takvog  prvo prepoznao APG II sistem. To su cvjetnice  iz grupe roside, eudikotiledone.

## Opis 
Vrste u redu  Crossosomatalesima obično imaju cvjetove koji su postavljeni samotno, a baza im je krunica, cvjetna čašica, spojeni su u cjevasti cvjetni pehar. Unutar kućišta polenovog zrna horizontalno su proširena tanka područja (ili endo-otvori). Ginecij je na kratkoj dršci, papile na žigu sastoje se od dvije ili više ćelija, jajničke lokule se sužavaju se  prema gore i zaštitni ćelijski sloj (ili omotač) koji okružuje ovule ostavlja cik-cak  otvor (ili mikropilu). Neki ćelijski klasteri imaju snopove dugih žutih kristala,  imaju sluzaste ćelije, a sjemenke su glatke, sa drvenastom prevlakom.

## Taksonomija 
Odnosi između redova unutar kladusa malvide, prema APG sistemu, predstavljeni su sljedećim stablom:

Unutar Crossosomatales,  APG III sistema iz 2009. prepoznaju se porodice predstavljene na sledećem stablu.

## Reference
## Vanjski linkovi
* Angiosperm Phylogeny website


Kategorija:Magnoliopsida
Cucurbitales

**Cucurbitales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Cucurbitales
Kategorija:Magnoliopsida
Vranjina (čvor)

:

* Vranjina, naselje u gradskoj općini Golubovci, grad Podgorica
* Vranjina (ostrvo), ostrvo u Skadarskom jezeru u blizini istoimenog naselja
NK Bedem Ivankovo

**NK Bedem Ivankovo** je nogometni klub iz Ivankova, Hrvatska. Trenutno nastupa u 3. HNL Istok, četvrtom rangu hrvatskog nogometa. Domaće utakmice igra na stadionu Grac.
## Historija 
Nogometni klub je osnovan 1931. godine. U sezoni 1994/95. Bedem je igrao u šesnaestini finala Hrvatskog kupa protiv zagrebačke Croatije. U Ivankovu je pred 2000 navijača Bedem poražen s 0:3, dok je na Maksimiru poražen s 5:3. U sezoni 2001/02. Bedem se je takmičio u 2. HNL Sjever-Istok, ali je zbog reorganizacije lige ispao u niži rang. Bedem Ivankovo je igrao u 3. HNL tri sezone, ali su ispali u sezoni 2014/15. U sezoni 2015/16. osvajaju prvo mjesto u Međužupanijskoj ligi Slavonije i Baranje, te od sljedeće sezone igraju u 3. HNL Istok.

## Uspjesi 
***Međužupanijska liga Slavonije i Baranje**
****Datoteka:Cup Winner.png (1)**: 2015/16.

## Reference 
Kategorija:Nogometni klubovi osnovani 1931.
Kategorija:Nogometni klubovi u Hrvatskoj
Vukovci (Golubovci)

**Vukovci** (ćir. *Вуковци*) su naseljeno mjesto u sastavu gradske općine Golubovci, grad Podgorica, Crna Gora.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazili su se u sastavu stare općine Podgorica.

## Stanovništvo 
Na popisu stanovništva 2011. godine Vukovci su imali 416 stanovnika.

**Napomena**: *Do 1994. iskazivano pod imenom **Vukovići**.*

#### Popis 2011.
**Napomena**: *Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.*

#### Raniji popisi
## Reference 
## Vanjski linkovi
Dilleniaceae

***Dilleniaceae*** je porodica cvjetnica iz monotipskog reda Dilleniales, razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

## Vanjski linkovi 
*Flowering Plant Gateway 

Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Dilleniales
Canellales

thumb|250px|*Canella winterana*

**Canellales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Rasprostranjene su po tropskoj Americi i Africi (porodica Canellaceae) i Okeanije, Malezije, istočne Australije, Novog Zelanda i Madagaskara (porodica Winteraceae).

Red i porodica imenovani su po rodu kanela (Canella), mirisnih zimzelenih stablašica, čiji je jedini predstavnik Canella winterana, koja raste po Karibima, južnoj Floridi, Meksiku  (Campeche, Quintana Roo, Yucatan) i  Venecueli (Zulia).

Sastoji se od dvije porodice

## Porodice i rodovi 
***Canellaceae***
* *Canella*
* *Cinnamodendron*
* *Cinnamosma*
* *Pleodendron*
* *Warburgia*
***Winteraceae***
* *Drimys*
* *Pseudowintera*
* *Takhtajania*
* *Zygogynum*

Prema Katalogu života, red Canellales ujljučuje 120 vrsta.

Isti izvor podataka, omogućio je konstrukciju slijedećih kladograma:

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Canellales
Kategorija:Taksonomija
Escalloniaceae

***Escalloniaceae*** je porodica cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Escalloniaceae
Dipsacales

**Dipsacales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

U  APG III sistemu iz  2009, red je uključivao samo dvije porodice:  *Adoxaceae* i široko definiranu *Caprifoliaceae*. Neki poznati članovi reda Dipsacales su  rodovi Caprifolium, *Sambucus*, *Viburnum* i *Valeriana*.

Po Cronquistovom sistemu,  u ovom redu bile su *Adoxaceae*, *Caprifoliaceae* sensu stricto, *Dipsacaceae* i *Valerianaceae*.  U  APG II sistemu, 2003., obuhvat reda  bio je gotovo isti, ali je sistem  dopuštao ili široko obuhvaćene *Caprifoliaceae*, uključujući porodice *Diervillaceae*, *Dipsacaceae*, *Linnaeaceae*, *Morinaceae* i *Valerianaceae* ili se te porodice drže odvojeno. APG III sistem koristi samo široko shvaćene *Caprifoliceae*.
Čini se da je red Dipsacales najpovezaniji sa Paracryphiales.

Prema Katalogu života, red Dipsacales ima 1.321 vrstu i slijedeći kladogram porodica:

## Reference
*Bell, C. D., E. J. Edwards, S. T. Kim, & M. J. Donoghue. 2001. Dipsacales phylogeny based on chloroplast DNA sequences. Harvard Papers in Botany 6:481-499.
*Donoghue, M. J., C. D. Bell, & R. C. Winkworth. 2003. The evolution of reproductive characters in Dipsacales. International Journal of Plant Sciences 164:S453-S464

## Vanjski linkovi
*Dipsacales  at Tree of Life
*[Phylogeny of the Asteridae s. str. based on rbcL sequences, with particular reference to the Dipsacales](http://www.springerlink.com/(lmk1zcqhf3qoezridttpvqvk)/app/home/contribution.asp?referrer=parent&backto=issue,5,7;journal,87,1500;linkingpublicationresults,1:104878,1) (link to abstract)


Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine