open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kup velesajamskih gradova

**Kup velesajamskih gradova** je bilo evropsko nogometno takmičenje igrano u periodu od 1955 do 1971. godine nakon čega je osnovan Kup UEFA.

Iako se smatra pretečom ovog takmičenja, Kup velesajamskih gradova nikada nije bio organizovan od strane UEFA-e te se tako ne ubraja u službena evropska takmičenja. Najuspješniji tim je španska Barcelona sa tri titule.

## Finala
*aet – produžeci*

### Rezultati po klubovima
### Rezultati po državama
Kategorija:Kup velesajamskih gradova
Kategorija:Evropska nogometna takmičenja
KK Krka Novo Mesto

**KK Krka** je slovenski košarkaški klub iz Novog Mesta.

## Historija 
Klub je osnovan 1948 godine.

## Tim 
## Uspjesi 
* **ULEB Eurokup - finalist (1)**: 2003
* **Jadranska liga - finalist (1)**: 2002
* **Prvenstvo Slovenije (4)**: 2000, 2003, 2010, 2011
* **Eurochallenge (1)**: 2011

## Dvorana 
Svoje domaće utakmice klub igra u dvorani Leon Štukelj, koja je kapaciteta 2.500 gledalaca.

Do 2013 bi trebala da bude završena nova dvorana Arena Krka Portoval, koja će biti kapaciteta 5.400 gledalaca. Tada će se KK Krka preseliti u ovu dvoranu.

Kategorija:Košarkaški klubovi osnovani 1948.
Kategorija:Slovenski košarkaški klubovi
Hrana Vuković Kosača

**Hrana Vuković** je bio bosanski knez koji je vladao područjima između rijeka Neretve i Drine. Nosio je titulu Velikog vojvode bosanskog. Otac je Sandalja Hranića i brat Vlatka Vukovića, poznatog plemića koji je učestvovao u dvije bitke protiv Osmanlija, Kosovu i Bileći, koji ga je naslijedio kao glava plemićke porodice Vuković-Kosača. Pominje se u izvorima 1378. godine, ali se ne zna kada je umro, mada je to bilo sigurno prije smrti njegovog starijeg brata Vlatka 1392. godine. Kao mlađi član vlastelinske porodice najverovatnije je nosio titulu kneza sa kojom ga pominje dokument Mletačke republike iz 15. vijeka.

Hrvoje Vukčić je bio njegov nasljednik na poziciji Velikog vojvode. ﻿O djelovanju Hrane Vukovića ništa se ne zna.

## Reference 
## Izvori 
* Kurtović, Esad (2009). Veliki vojvoda bosanski Sandalj Hranić Kosača (PDF) . Institut za istoriju univerziteta Sarajevo. 
*      
* Fine, John Van Antwerp (1994). Kasno srednjovjekovni Balkan: kritičko istraživanje od kasnog dvanaestog stoljeća do osmanskog osvajanja . University of Michigan Press. ISBN    Fine, John Van Antwerp (1994).   Fine, John Van Antwerp (1994).

## Dalje čitanje 
* 

Kategorija:Umrli 1435.
Kategorija:Rođeni 1370.
Kategorija:Kosače
Larne

**Larne** (irs. *Latharna*) je grad u okrugu Antrim, Sjeverna Irska. Po podacima iz 2001. godine, grad je imao 18.228 stanovnika. Jedna je od važnijih luka na istočnoj obali Sjeverne Irske. Iz Larnea vode trajekti prema Fleetwoodu, Engleska i Cairnryanu, Škotska.

Kategorija:Gradovi u Sjevernoj Irskoj
Mezosfera

mini|desno|70px|Slojevi Zemljine atmosfere
**Mezosfera** (gr.: mesos (sredina) und sphaira (kugla)) je na visinama atmosfere od oko 45 do 80&nbsp;km. Vazduh u njoj je razrjeđeniji i lakši. Zbog rijetkog vazduha i nedostatka ozona temperature zraka se snižavaju i do -80&nbsp;°C, a posebna karakteristika su snažni vjetrovi brzine i preko 250&nbsp;km/h. Visina i debljina sloja nisu precizno definirane, zbog učestalih i opsežnih promjena u relativno kratkom vremenskom periodu. Ali najčešće se uzima da je donja granica mezosfere na 50&nbsp;km, a gornja na skoro 100&nbsp;km visine, osim u umjeronom pojasu i polovima, gdje je visina do 85&nbsp;km.

U mezosferi se ponekad stvara “*noćni sjaj*”, pojava koja liči na oblake plave boje, sa nazubljenim krajevima, a nastaje zbog stvaranja kristala leda vode. Najčešće se vidi između 50º i 70º sjevernih i južnih geografskih širina. I Stratosfera (sljedeći sloj) i mezosfera se smatraju srednjom atmosferom. Prelazna granica koja razdvaja mezosferu od stratosfere naziva se stratopauza.

## Reference
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20100701030705/http://www.ace.mmu.ac.uk/eae/atmosphere/older/mesosphere.html
* Nic, M.; Jirat, J.; Kosata, B., eds. (2006–). "mesosphere". IUPAC Compendium of Chemical Terminology (Online ed.). doi:10.1351/goldbook.M03855. . http://goldbook.iupac.org/M03855.html.
* http://www.atoptics.co.uk/highsky/hmeso.htm

Kategorija:Atmosfera
Egzosfera

desno|thumb|300px|Prosječna temperatura i molarna masa zraka u zavisnosti od visine.
**Egzosfera** predstavlja najviši sloj Zemljine atmosfere sa potpuno razrijeđenim zrakom na visinama iznad 800 km. Donji sloj se graniči s termosferom. Na visinama oko 3000 km iznad Zemlje čestice iz egzosfere odlaze u međuplanetarni prostor. Uglavnom egzosferu strukturno predstavljaju ionizirani vodik, kisik i dušik. Na ovoj visini molekuli gasa imaju toliku brzinu da su u stanju i napustiti oblast Zemljine teže i udaljiti se u Svemir. Ali, budući da su pretežno ionizirani, veći dio ostaje unutar magnetnih silnica magnetosfere (Zemljini polovi) 

## Reference
Kategorija:Atmosfera
KK Union Olimpija

**KK Union Olimpija** je slovenski košarkaški klub iz Ljubljane.

## Historija 
Klub je osnovan 1946 godine u okviru fiskulturnog društva *Sloboda*. Krajem iste godine je preimenovan u *Enotnost* (*Jedinstvo*).

Taj je naziv nosio do 1954, kada postaje *AŠK Olimpija*. Od tada klub je zadržavao nastavak *Olimpija*, ali obično je ispred tog naziva naziv nekog od sponzora kluba.

Prvu utakmicu klub je odigrao iste godine kad je i osnovan, 1946.

Prvi trofej prvaka Jugoslavije, klub je osvojio 1957. Nakon toga klub je još pet puta bio prvak bivše države.

Nakon raspada Jugoslavije 1991 u novoosnovanoj slovenskoj košarkaškoj ligi Olimpija je više puta bila šampion Slovenije. Od međunarodnih uspjeha se iz tog vremena izdvaja osvajanje košarkaškog Eurokupa 1994.

## Dvorana 
Do 2010 KK Olimpija je svoje domaće utakmice igrala u dvorani Tivoli, koja je kapaciteta 4.000 i 5.500 gledalaca.

Te je godine klub preselio u novosagrađenu Arenu Stožice, gdje i danas igra. Ona je kapaciteta 13.000 gledalaca.

Kategorija:Košarkaški klubovi osnovani 1946.
Kategorija:Slovenski košarkaški klubovi
Kategorija:Ljubljana
Suha (Živinice)

**Suha** je naseljeno mjesto u gradu Živinicama, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Živinicama
Globalna radijacija

**Globalna radijacija** predstavlja zbir direktnog Sunčevog zračenja i difuzne radijacije. Intenzitet globalne radijacije izražava se formulom **IG=I x sinh + i**
:**Ig-** intenzitet globalne radijacije 
:**I-** globalna radijacija 
:**sinh-** visina Sunca nad horizontom
:**i-** difuzno zračenje 
Globalna radijacija zavisi od visine Sunca nad horizontom, oblačnost, geografske širine, reljefa i ostalih klimatskih modifikatora. Najveće vrijednosti globalnog zračenja su u anticiklonalnim područjima tropskih širina. Uglavnom, globalna radijacija u svom dnevnom hodu najveća je u onda kada je Sunce u zenitu. U našim umjerenim geografskim širinama od ukupne globalne radijacije oko 70% čini direktno Sunčevo zračenje, a oko 30% otpada na difuzno.
Najveće vrijednosti tokom godine vezano za globalno zračenje imaju područja: Sahare i Arabijskog poluostrva (oko 220 kgcal/cm2min), područje Meksika i Arizone na sjevernoj Zemljinoj atmosferi dok područja Amazonskog bazena i Konga u ekvatorijalnom pojasu imaju daleko manje, odnosno primaju od 100 do 120 kgcal/cm2min. Razlog je u povećanoj oblačnosti iznad ovih područja koja su tokom dana u popodnevnim časovima karakterisana zenitalnim pljuskovima. Također, srednje godišnje vrijednosti iznad prostranih vulkanskih područja nemaju visoke vrijednosti globalne radijacije. Razlog tome je povećana vlažnost i oblačnost usljed intenzivnog isparavanja okeanskih površina.
Općenito, uzevši vrijednosti globalnog zračenja su veće na kopnu nego na okeanskim površinama. Minimalne vrijednosti gobalne radijacije zabilježene su na područjimaa Arktika i Antarktika, zato što tamo 6 mjeseci vlada polarna noć. Tada je vrijednost globalne radijacije jednaka 0.
## Reference 
Kategorija:Klima
Aktivni ugalj

mini|desno|250px|Aktivni ugalj
**Aktivni ugalj**, također poznat i kao **aktivni ugljik** ili **aktivni karbon** je oblik karbona koji je procesiran tako da je veoma porozan, s takvom strukturom čestica da mu je površina izrazito povećana, čime se dobijaju osobine povećane apsorpcije ili sposobnosti lahkog stupanja u hemijske reakcije

Riječ *aktivni* se ponekad zamjenjuje i sa pojmom *aktivirani*. Zbog svog velikog stepena mikroporoznosti, samo 1 gram aktivnog uglja ima površinu koja prelazi 500&nbsp;m2 (oko desetog dijela veličine nogometnog igrališta), mjerljivo po količini upijanja gasa dušika. Dovoljna aktivacija uglja je korisna pri upotrebi gdje su potrebne velike površine, bilo da se radi o hemijskim tretmanima ili industriji. Dodavanjem aktivnog uglja određenim materijalima povećava se mogućnost apsorpcije tog materijala. Aktivni ugalj se najčešće proizvodi iz uglja.

## Također pogledajte 
* E153

## Vanjski linkovi
*"Imaging the atomic structure of activated carbon" &ndash; JOURNAL OF PHYSICS: CONDENSED MATTER
*Engber, Daniel (28.11.2005). "How Does Activated Carbon Work?". Slate (magazin)

## Reference
Banovići Selo

**Banovići Selo** su naseljeno mjesto u općini Banovići, Bosna i Hercegovina. To je najveće (zauzima 20 kilometara kvadratnih površine općine) i najmnogoljudnije naselje u općini (700 domaćinstava). U naselju se nalazi džamija, izgrađena 1984. godine. Stara džamija je srušena 1952.god.

U Banovići Selu, 12&nbsp;km zapadno od grada, uz savremeno muslimansko groblje i spomenik palim borcima iz II svjetskog rata, nalaze se dva nadgrobna spomenika iz srednjeg vijeka. Po jednom od njih, stećku Božićka Banovića, ime je dobio i općinski centar Banovići. Na ovu lokaciju stećci su preneseni sa svoga izvornog mjesta radi eksploatacije Rudnika mrkog uglja Banovići. Stećci su nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine

## Stanovništvo 
## Dijelovi naselja (zaseoci) 
Banovići Selo, Brdo, Brezje, Jukići, Kasumovići, Kurtići, Lapandići, Nurkovići, Odžak, Ramići, Ravne i Tabakovići.

## Također pogledajte 
* Stećci u Banovići Selu

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Banovići
KK Vršac

**KK Vršac Meridianbet** je srbijanski košarkaški klub  iz Vršca. Vršac se trenutno takmiči u Košarkaškoj ligi Srbije. Dvorana u kojoj igra je Centar Milenijum, kapaciteta 5.000 mjesta.

## Historija 
## Tim 
## Dvorana 
Klub svoje domaće utakmice igra u dvorani Millennium Centar u Vršcu.

Kategorija:Srbijanski košarkaški klubovi
KK Vršac
Kategorija:Košarkaški klubovi osnovani 1946.
KK Radnički Kragujevac

**KK Radnički** je srbijanski košarkaški klub iz Kragujevca.

## Historija 
Klub je osnovan 1994 godine i danas se ga smatra relativno mladim klubom.

## Dvorana 
Svoje domaće utakmice klub igra u dvorani Jezero u Kragujevcu. Kapaciteta je oko 5.000 gledalaca.

Radnički Kragujevac
Radnički Kragujevac
Radnički Kragujevac
Grivice

**Grivice** su naseljeno mjesto u općini Banovići, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Dijelovi naselja (zaseoci) 
Avdići, Čitluk, Dijaci, Eminovići, Grivice, Krešići, Mekići, Mrdići, Mušići, Pirići, Sjenokos i Turići.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Banovići
Erol Avdović

**Erol Avdović** bosanskohercegovački je novinar i diplomat. Od jula 2023. ambasador je Bosne i Hercegovine u Belgiji i Luksemburgu sa sjedištem u Bruxellesu, a više od 30 godina bio je novinar, dopisnik iz Ujedinjenih nacija i Sjedinjenih Američkih Država sa sjedištem u New Yorku.

## Karijera 
Rođen je 1958. u Skoplju. Do 1992. živio je u Sarajevu, a od 1993. u New Yorku. Od 1992. bio je dopisnik iz Ujedinjenih nacija za medije sa zapadnog Balkana, iz Njemačke i Turske, kao i londonski WTN, agenciju "Sense" iz Bruxellesa te saradnik američkih medija. Bio je stalni dopisnik iz New Yorka za *Vjesnik* i *Jutarnji list* iz Zagreba (2005–2009) te kolumnist *Oslobođenja* (2008–2010). Od maja 2010. do 2018. bio je dopisnik, komentator i kolumnist za *Dnevni avaz*, od 1997. izvještač je njemačkog radija Deutsche Welle i WDR-ovog programa za jugoistočnu Evropu. Bio je i stringer iz UN-a za hrvatski i bosanskohercegovački program Glasa Amerike. Saradnik je i BH Radija 1, N1 i Face TV-ja iz Sarajeva.

Od 1980. do 2010. objavio je veliki broj članaka u medijima s područja bivše Jugoslavije. Od 1991. do 2011. objavio je i intervjue s većinom predsjednika i šefova vlada ili diplomatija sa zapadnog Balkana. Imao je intervjue s generalnim sekretarima UN-a Kofijem Annanom (čije je dijelove prenio *The New York Times*) i Ban Ki-moonom te s predsjednikom Sjedinjenih Američkih Država Joeom Bidenom. Objavljuje stručne članke koji se bave UN-om i američkom politikom. Učestvovao je na panel-diskusijama u UN-u i na američkim univerzitetima Columbia i Leigh. Kao analitičar se javljao i za Al Jazeeru English. U UN-u je uređivao poseban program na internetskoj televiziji "ICastNews.com", s kojom još sarađuje. Od oktobra 2010. vodi i multimedijalnu agenciju "Webpublicapress" u New Yorku.

Autor je knjiga *Dnevnik imitacije* (1988) i *Daytonska podmornica* (1996). Proglašen je "Novinarom godine" za 1999. od Studija 99 iz Sarajeva. Dvaput je bio predsjednik Udruženja akreditovanih novinara u UN-u (UNCA). Objavljuje na bosanskom, hrvatskom i makedonskom te na engleskom i turskom jeziku. Diplomirao je na Ekonomskom fakultetu Univerziteta "Sveti Kiril i Metodij" u Skoplju.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Avdovićev intervju s Danilom Türkom ()
* Avdovićev razgovor s Angelinom Jolie 
* iCastNews: UN, New York – Out of Africa 
* Daytonska podmornica (http://www.learntoquestion.com/resources/database/archives/003430.html – )

Kategorija:Rođeni 1958.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Ambasadori Bosne i Hercegovine
Kategorija:Biografije, Skoplje
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Makedonski novinari
Beatifikacija

[mini|widthpx|[Ivan Pavao II|Papa Ivan Pavao II beatificirao je više ljudi nego ijedan drugi papa.]]

**Beatifikacija** (latinski: *beatus*, blagoslovljen, grčki: μακάριος, *makarios* i latinska riječ *facere*, učiniti) proglas je Rimokatoličke crkve o mrtvim ljudima koji su dobili pristup raju i sposobnost da posreduju u korist pojedinca koji se moli u njegovo ili njeno ime. Beatifikacija je treći od četiri koraka procesa kanonizacije. Osoba koja je beatificirana dobija titulu "blaženi", odnosno "blažena" (latinski: *beatus*, odnosno *beata*).

## Historija
Riječ beatifikacija vjerovatno dolazi u upotrebu u 4. vijeku, a prvi put se počela koristiti u Crkvi u Kartagi, ali ideja je vjerovatno starija. U ranije vrijeme ta čast je bila lokalna i bila je prenošena sa jedne dijeceze drugoj uz biskupovo odobrenje. Dokaz za to su rana kršćanska svetišta u kojima se nalaze freske samo lokalnih mučenika. Neke betifikacije biskupa u srednjem vijeku bile su skandalozne u usporedbi sa današnjim beatifikacijama. Naprimjer, Karlo Veliki beatificiran je od strane biskupskog skupa samo kratko vrijeme poslije smrti. Nikad nije kanoniziran (proglašen svetim), a štovanje njega je rijetko. Ipak je dato dopuštenje da se slavi misa u njegovu čast u Aachenu i Osnabrücku, ali bez prava da ga se naziva blaženim.

Zakon o kanonizaciji sastavljen 1983. godine kaže da se u buduće mora dokazati jedno čudo da bi se založilo za beatifikaciju neke osobe, mada to pravilo ne vrijedi za one koji su umrli kao mučenici, jer je njihova svetost već dokazana pošto su umrli zbog mržnje prema katoličkoj religiji (*odium fidei*).

Svetački dani za blažene nisu jednaki, već se slave samo u regijama gdje je blaženik poštovan. Naprimjer, hrvatski katolici 25. oktobra slave kraljicu Katarinu Kosaču, koju drugi katolici ne slave. Također, osoba iz jedne zemlje može biti slavljena u sasvim drugoj zemlji. Naprimjer, Ivan Duns Škot slavi se u Kölnu, Njemačka, te kod franjevaca širom svijeta.

## Beatifikacija koju provodi papa 
Ivan Pavao II promijenio je stari katolički način beatifikacije. Do oktobra 2004. godine beatificirao je 1340 ljudi, više od ijednog pape. Nasljednik Ivana Pavla II, papa Benedikt XVI, ukinuo je običaj da se proces beatifikacije odvija u Vatikanu, te odredio da se proces može održati u mjestu gdje je osoba živjela, a proces vodi kardinal te države.

## Potvrda kulta 
**Potvrda kulta** je drugačija procedura, gdje Crkva odobrava kult lokalne osobe, sa dokazom da je ta osoba vrijedna slavlja. Tu potvrdu daje kršćanski narod i nije slična proceduri kanonizacije ili beatifikacije, ali osoba koja se slavi može nositi titulu "blaženi".https://web.archive.org/web/20060714023014/http://www.catholic-forum.com/SAINTS/define81.htm

## Reference 
*Vatikanski sajt s novim procedurama
*Proces postajanja svetim  - članak koji objašnjava postupak kanonizacije kroz povijest u Katoličkoj crkvi.
* Beatifikacija i kanonizacija
* Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2021. Pristupljeno 30. 1. 2023.

B
Bilalići (Teočak)

**Bilalići** su naseljeno mjesto u općini Teočak, Bosna i Hercegovina.

## Historija 
Naselje Bilalići se do rata u Bosni i Hercegovini (1992-1995) u cjelini nalazilo u sastavu općine Ugljevik.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Teočak
Sunčevo zračenje

[mini|desno|200px|Sunčevo zračenje kroz oblake (primjer [krepuskularne zrake|krepuskularnih zraka)]]
Direktno **Sunčevo zračenje** je količina energije izražena u kalorijama koja u jednoj minuti dospije na horizontalnu površinu Zemlje po 1 cm2. Zavisi od količine vodene pare i koncentracije lebdećih čestica u atmosferi, te od upadnog ugla Sunčevih zraka, a vrlo je važan i utjecaj reljefa, geografske širine te rasporeda kopna i mora. 

Direktno Sunčevo zračenje je značajnija toplotna energija koja utječe na bioklimatske procese na Zemlji. Ono ima svoj dnevni hod; njegove najveće vrijednosti su oko podneva, kad je Sunce u zenitu (odnosi se na tropske i umjerene geografske širine). Najveće vrijednosti s aspekta godišnjeg hoda ima tokom ljetnog solsticija pri vedrom vremenu (odsustvo vodene pare u zraku), a najmanje vrijednosti ima u polarnim područjima sjeverno i južno od polarnika, kada tokom zime vlada polarna noć.

Velika koncentracija vodene pare u troposferi iznad ekvatorijalnih područja (Amazon, bazen Konga) i prostranih okeana značajno umanjuje efekt direktnog Sunčevog zračenja, čak i do 50%.

Najveće vrijednosti trajanja Sunčevog zračenja pokazuju kontinentalna područja Sahare, Iranske visoravni, Arizone, sjevernog Meksika tokom juna (sjeverna hemisfera), a u decembru pustinje u Zapadnoj Australiji te Kalahari u Africi (južna hemisfera).

## Također pogledajte 
* Krepuskularne zrake
* Zemljina atmosfera
* Difuzna radijacija Zemlje
* Globalna radijacija
* Svjetlost
* Svjetlosni izvori
* Ozonska rupa
* Godišnje doba

## Vanjski linkovi 
* http://www.eoearth.org/article/Solar_radiation
* http://www.ngdc.noaa.gov/stp/solar/solarirrad.html
* https://web.archive.org/web/20180113070251/http://www.pmodwrc.ch/pmod.php?topic=tsi%2Fcomposite%2FSolarConstant
* http://apod.nasa.gov/apod/ap100627.html

Kategorija:Sunce
Kategorija:Prirodni resursi
Kategorija:Svjetlost
Kategorija:Izvori svjetlosti
Difuzna radijacija Zemlje

mini|200px|Vedro plavo nebo.
**Difuzna radijacija** Zemlje ili nebesko zračenje.
**Difuzna radijacija** predstavlja raspršivanje (difuziju) sunčevih zraka u oblake, vodene kapljice i kristaliće leda u raznim pravcima, pri čemu sunčevi zraci sadržavaju svoju talasnu dužinu. 
Taj proces u atmosferi naziva se **difuzna refleksija** kojom se 16 puta više rasturaju kratkotalasni ultraljubičasti zraci u odnosu na infracrvene. Njena najveća uloga je svjetlost, odnosno izmijenjena zračna sunčeva energija koja se difuznom refleksijom pretvara u svjetlosnu energiju. 
U svom dnevnom hodu maksimumi difuzne refleksije su u prva tri sata nakon izlaska Sunca i pred zalazak Sunca kada je difuzna radijacija veća od direktnog sunčevog zračenja. Tokom dana kada je Sunce visoko nad horizontom nebo je plavo usljed difuznog rasturanja kratkotalasnih ultraljubičastih zraka od čestice prašine.
Difuzna refleksija raste sa povećanom količinom vodene pare u zraku i porastom geografske širine. Na primjer, oko 50 do 80 % od ukupne radijacije tokom godine u Štokholmu otpada na difuznu radijaciju ili zračenje. Navedeno zračenje je posebno značajno kao izvor svjetlosti u višim geografskim širinama tokom zimskih mjeseci.

## Također pogledajte 
* Tyndallov efekt
* Rayleighovo raspršenje

## Vanjski linkovi 
*Dr. C. V. Raman lecture: Why is the sky blue?
*Why is the sky blue?
*Blue Sky and Rayleigh Scattering
*Atmospheric Optics (.pdf), Dr. Craig Bohren 

Kategorija:Sunce
Kategorija:Svjetlost
Kategorija:Vidljivost
Kategorija:Atmosferski optički fenomeni
Marokanski dirhem

**Dirhem** (arapski: درهم, množina: دراهم‎) je službena valuta Maroka. U množini se izgovara *darahim*, iako se u francuskom i engleskom jeziku koristi i riječ "dirhams", odnosno "dirhemi" na bosanskom jeziku. Njegov ISO 4217 kod je "MAD". Jedan dirhem se dijeli na 100 santima (arapski jednina: سنتيم, množina: سنتيما ili سنتيمات).  Dirhem izdaje Al-Magrib banka, centralna banka Maroka. Ova valuta se također koristi i u Zapadnoj Sahari.

## Historija 
Prije predstavljanja modernih novčanica u 1882. godini, Maroko je izdavao bronzano-bakarne novčiće imena falus, srebrene novčiće imena dirhem i zlatne novčiće imena benduqi. Od 1882. godine dirhem je postao dio marokanskog riala u odnosu 10 dirhema = 1 rial,

Dirhem je ponovo uveden 1960. godine, kada je zamijenio franak važeću jedinicu valute, ali je i franak sve do 1974. godine kružio u opticaju i mogao se zamijeniti u odnosu 1 dirhem = 100 franaka. 1974. godine santim je zamijenio franak.

## Kurs
## Novčanice
Prve novčanice imena dirhem su se printale preko ranijih novčanica franka, u denominaciji od 50 dirhema (za novčanice od 5.000 franaka), i 100 dirhema (za novčanice od 10.000 franaka). Godine 1965. nove novčanice su bile izdate za denominacije od 5, 10 i 50 dirhema. Novčanica od 100 dirhema je predstavljena 1970. godine, i slijedila ju je novčanica od 100 dirhema iz 1991. godine i novčanica od 20 dirhema iz 1996. godine. Novčanica od 5 dirhema je zamijenjena kovanicom 1980. godine, a isto se desilo i novčanici od 10 dirhema 1995. godine.

### Serija 1987. i 1991.
### Serija 1996.
### Serija 2002.
## Trenutni valutni kurs Marokanski dirhem
## Kovanice
Srebrena kovanica denominacije jednog dirhema je predstavljena 1960. godine. Potom su, 1965. godine, uslijedili niklovani novčić denominacije 1 dirhema i srebreni novčić denominacije 5 dirhema. Godine 1974, uz predstvaljanje santima, predstavljeni su i novi novčići denominacija 1, 5, 10, 20 i 50 santima, te jednog dirhema. Kovanica od 1 santima je bila livena od aluminija, kovanice od 5 i 20 santima od mesinga, a kovanice od 50 santima i 1 dirhema od niklove bronze (legure bakra sa niklom). Novčići od niklove bronze denominacije 5 dirhema su predstavljeni 1980. godine, a od 1987. godine počele su se liti i kao bimetalni novčići.

Novčić od 1 santima se proizvodio do 1987. godine, kada je predstavljen novi dizajn kojim je ½ dirhema zamijenila 50 santima, bez promjene veličine ili sastava novčića. Novi novčić od 5 dirhema je bio bimetalni, kao i novčić od 10 dirhema (predstavljen 1995. godine). Novčići od niklove bronze denominacije 2 dirhema su naposljetku predstavljeni 2002. godine.

## Također pogledajte 
* Privreda Maroka

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Maroko
Kategorija:Afričke valute
Kategorija:Ekonomija Maroka
Kategorija:Zapadna Sahara
Kategorija:Valute u optjecaju
Kategorija:Valute uvedene u 1960.
Spisak naseljenih mjesta u općini Teočak

## Opći podaci 
**Teočak** je općina koja se nalazi u sjeveroistočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Naseljena mjesta u općini Teočak, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 10) su:

## B 
* Bilalići
* Brijest

## G 
* Gornja Krćina

## J 
* Jasenje
* Jasikovac

## P 
* Priboj

## S 
* Sniježnica
* Stari Teočak

## T 
* Teočak-Krstac
* Tursunovo Brdo

Teočak
*
Seid Zenunović

**Seid Zenunović** (Koraj, 1875 – Koraj, 1932) bosanskohercegovački je alhamijado književnik.

## Biografija 
Seid Zenunović je rođen u Koraju 1875. godine. Vjersku naobrazbu stekao je pred svojim ocem Osman-efendijom. Poznavao je turski, arapski i perzijski jezik. Imamsku dužnost vršio je do 1920 godine u Trnovu, a poslije toga u Atik Džamiji u Koraju do svoje smrti 1932 godine.
Hafiz Seid Zenunović je do sada bio poznat uglavnom po svom Mevludu koji je štampan arapskim pismom na bosanskom jeziku 1929. godine. Njegov spjev o smrti Muhammeda, također je štampan na isti način kao i Mevlud i doživio je nekoliko izdanja. Zenunović je ostavio u rukopis i jedan alhamiado tekst o Hidžri.
Iz pouzdanih izvora se zna da je hafiz Seid Zenunović preveo i Kur'an. Ovaj prijevod u rukopisu, pisan arapskim pismom skoro u cijelosti je nestao u toku Drugog svjetskog rata .
O Zenunoviću je pisao Omer Nakičević, u svojoj knjizi "Hafiz Seid Zenunović i njegov prevod Kur’ana", izdatoj u Sarajevu 2002. godine

## Reference 
## Vanjski linkovi
* http://www.preporod.com/rubrike/kolumne/muhamed-veli/555-jasno-ko-dan.html
* http://www.kalesija.info/zvornik-danas-pocinje-9-kulturno-vjerska-manifestacija-dani-hasana-kaimije-2011-program/ 
* http://www.sim.ba omer-nakicevic

Kategorija:Rođeni 1875.
Kategorija:Umrli 1932.
Kategorija:Biografije, Lopare
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Spisak gradova u Maroku

[mini|290px|Karta [Maroko|Maroka.]]

  

## Također pogledajte 
* Ceuta
* Melilla

## Vanjski linkovi
* History of cities of Morocco

Kategorija:Geografija Maroka
*
Maroko
Muhamed VI, kralj Maroka

**Muhamed VI** (rođen 21. augusta 1963. godine) je trenutno kralj Maroka.

Sin je marokanskog kralja Hasana II. Njegov otac je posvetio posebno pažnju obrazovanju Muhameda po pitanjima religije i politike.

Kralj Hasan II je umro 23. jula 1999. godine, te je Muhamed postao novi marokanski kralj. Ubrzo po dolasku na prijestolje, obratio se Marokancima putem televizije i obećao im borbu protiv siromaštva i korupcije, nova radna mjesta i unapređenje ljudskih prava. Muhamedovi najveći kritičari su konzervativci i fundamentalisti koji negoduju zbog reformi koje kralj provodi. Oformio je komisiju čiji je zadatak bio istražiti kršenja ljudskih prava tokom vladavine njegovog oca.

Muhamed VI je 21. marta 2002. godine oženio Selmu Benani, kojoj je dao titulu princeze. Kralj i princeza imaju sina, princa prijestolonasljednika Hasana (rođenog 2003. godine), i kćerku, princezu Hatidžu (rođenu 2007. godine).

## Također pogledajte 
* Alidi

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1963.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Trenutni vladari
Kategorija:Marokanski vladari
Kategorija:Alidi
Anđeo Kaić

**Fra Anđeo Kaić** (Livno, 24. marta 1894. - Livno, 29. septembra 1983.) bio je bosanski franjevac, odgajatelj i slikar.

Fra Anđeo, krsnim imenom Luka, rođen je u uglednoj livanjskoj trgovačkoj porodici Kaić. Osnovnu školu pohađao je u Livnu, gimnaziju u Visokom, studij teologije u Sarajevu i Budimpešti, a studij slikarstva u Beču. U novicijat je stupio 1910., a za svećenika je zaređen 1916. godine. U više navrata bio je župnik u Livnu (1928-34, 1937-39, 1948-58), te gvardijan samostana Gorica (1934-37).

U decembru 1939. godine, izabran je za provincijala franjevačke provincije Bosne Srebrene. Pozdravljajući ispočetka uspostavu Nezavisne Države Hrvatske kao odraza višestoljetnog sna hrvatskog naroda, Kaić uskoro uviđa razmjere zlodjela ustaške vlasti. Posebno će ostati zapamćena odluka uprave provincije pod njegovim vodstvom kojom se fra Tomislava Filipovića Majstorovića isključuje iz franjevačkog reda radi njegovog učešća u ustaškom pokolju Srba u okolini Banja Luke u februaru 1942. Kaić također poziva crkvene vlasti da se javno oglase o zločinima:
 
Od 1958. do smrti živio je u samostanu Gorica kraj Livna radeći u samostanskoj biblioteci i slikajući livanjske motive i krajolike. Ostavio je bogatu zbirku svojih bilješki, te zbirku akvarela, crteža i ulja.

## Literatura 
*Marko Semren, "Fra Anđeo Kaić (1894-1983)", *Bosna franciscana* 29/2008, str. 231-257.
*Marijan Karaula (ur.), *Fra Anđeo Luka Kaić (1894-1983)*, Livno: Franjevački samostan Gorica, 2009.

## Reference
Kategorija:Biografije, Livno
Kategorija:Franjevci (svećenici)
Kategorija:Bosanskohercegovački slikari
Kategorija:Rođeni 1894.
Kategorija:Umrli 1983.
Kategorija:Provincijali Bosne Srebrene
Fes (čvor)

* Fes, vrsta pokrivala za glavu;
* Fes, grad u Maroku;
* Fes, provincija u Maroku;

## Hemija 
* FeS, hemijska formula za željezo(II)-sulfid
Bitumen

mini|Prirodni bitumen
mini|Rafinirani bitumen
**Bitumen** je viskozna, crna, ljepljiva smjesa organskih tečnosti, potpuno rastvorljiva u ugljik-disulfidu, a sastoji se primarno od visoko kondenziranih policikličnih aromatskih ugljikovodika.

Prirodni bitumen ili *sirovi bitumen* je ljepljivi oblik nafte, sličan katranu, koji je potrebno zagrijati ili razblažiti da bi se preveo u tečno stanje. Na sobnoj temperaturi ima konzistenciju sličnu hladnoj melasi. **Rafinirani bitumen** je rezidualna frakcija, dobivena frakcionom destilacijom sirove nafte. To je najteža frakcija, sa najvišom tačkom ključanja (525&nbsp;°C).

## Reference
Kategorija:Nafta
Kategorija:Hemijske smjese
Kategorija:Karcinogene grupe 2B po IARC
Lancaster (dinastija)

Dinastija **Lancaster** je bila engleska kraljevska dinastija čiji su članovi vladali od 1399. do 1461. i ponovo od 1470. do 1471. godine.

## Osnivanje 
Lancaster je bio ogranak dinastije Plantagenet koji je osnovao Ivan, 1. vojvoda od Lancastera, treći sin engleskog kralja Eduarda III. Brak s rodicom, također Plantagenetkom, Blankom Lankasterskom, učinio ga je drugim najbogatijim zemljoposjednikom u Engleskoj (nakon samog kralja). Neuspješno je polagao pravo na kastiljsku krunu kao muž Konstancije, kćerke zbačenog kastiljskog kralja Petra.

Među značajnim Lankasterkama su Ivanove kćeri koje su se udale za evropske kraljeve: portugalska kraljica Filipa Lankasterska i kastiljska kraljica Katarina Lankasterska.

## Vladavina 
Kralj Rikard II je protjerao Ivanovog nasljednika, svog prvog rođaka Henrika. Henrik se iste godine vratio u Englesku s velikom vojskom, zbacio i pogubio Rikarda II i preuzeo krunu kao kralj Henrik IV. Međutim, time su bila povrijeđena prava na nasljedstvo potomaka kćerke drugorođenog sina kralja Eduarda III, što će dovesti do Ratova ruža.

Kćerka Henrika IV, Filipa od Engleske, brakom je postala kraljica Danske, Norveške i Švedske.

### Stogodišnji rat 
Kralj Henrik V je nastavio voditi Stogodišnji rat i polagati pravo na francusku krunu kao što je to činio i Eduard III, unuk francuskog kralja Filipa IV. Porazio je Francuze u nekoliko navrata i prisilio francuskog kralja Karla VI da mu da ruku njegove kćerke Katarine i proglasi regentom Francuske i prijestolonasljednikom. Međutim, Henrik je umro prije svog punca Karla, tako da je jedino dijete prvog, a unuk drugog, Henrik VI, postao kralj Engleske i nominalni kralj Francuske. Stogodišnji rat je završio u korist Karla VII, sina Karla VI, te su engleski kraljevi zauvijek izgubili nadu za osvajanje Francuskog kraljevstva.

### Ratovi ruža 
Za vrijeme vladavine mentalno nestabilnog Henrika VI došlo je do Ratova ruža; Lankasterci su se borili za vlast s Jorkovcima, koji su također bili Plantageneti kao potomci četvrtog sina Eduarda III. Lankasterci su bili nasljednici po agnatičkoj primogenituri kao patrilinearni potomci trećeg sina Eduarda III, a Jorkovci po kognatičkoj kao potomci kćerke drugog sina Eduarda III. Dinastija je izumrla smrću Henrika VI, 17 dana nakon pogibije njegovog jedinog djeteta, princa Eduarda.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Engleske dinastije
*
Spisak univerziteta u Maroku

## Agadir 
* Université Ibnou-Zohr

## Casablanca 
* Université Hassan II - Ain Chok
* Université Mundiapolis
## El Jadida 
* Université Chouaib Doukkali

## Fès 
* Université Quaraouiyine
* Université Sidi Mohamed Benabdellah

## Ifrane 
* Université Al-Akhawayne

## Kénitra 
* Université Ibn-Tofail

## Marrakech 
* Université Cadi Ayyad

## Beni-Mellal 
* Université Soultan Moulay Sliman

## Meknès 
* Université Moulay-Ismaïl

## Mohammédia 
* Université Hassan II - Mohammedia

## Rabat 
* Université Mohammed V - Agdal 
* Université Mohammed V - Souissi
* Université Internationale de Rabat

## Settat 
* Université Hassan-I - Settat

## Tanger-Tétouan 
* Université Abdelmalek Essaâdi

## Oujda 
* Université Mohamed I - Oujda

## Vanjski linkovi 
* Lista marokanskih univerziteta 

*
Maroko
Škahovica

**Škahovica** je naseljeno mjesto u gradu Gračanici, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt grada Gračanice
Husejnovići

**Husejnovići** su naseljeno mjesto u sastavu općine Teočak, Federacija Bosne i Hercegovine, BiH.

## Historija
Husejnovići nisu postojali kao samostalno naseljeno mjesto na popisu stanovništva iz 1991. godine. 

Kategorija:Teočak
Spisak aerodroma u Maroku

mini|desno|250px|Karta Maroka
Ovo je lista aerodroma u Maroku, sortiranih po lokaciji.

## Aerodromi 
Imena napisana u formatu **bold** su aerodromi za putnički promet

## Također pogledajte 
## Reference 
* 
*  -  IATA kodovi
* Great Circle Mapper: Aerodromi u Maroku - IATA i ICAO kodovi
* World Aero Data: Aerodromi u Maroku  - ICAO kodovi i koordinate

Kategorija:Aerodromi u Maroku
Maroko
Spisak marokanskih zastava

mini|desno|Državna zastava Maroka
**Spisak marokanskih zastava**

Za više informacija o državnoj zastavi Maroka, pogledajte članak zastava Maroka.

## Državne zastave
## Kraljevski standard
## Vojne zastave
## Historijske zastave
## Reference 
*[Zastave Maroka. Flags of the World(https://bs.wikipedia.org/wiki/FOTW)]
*[Historijske zastave Maroka. Flags of the World(https://bs.wikipedia.org/wiki/FOTW)]
*[Vojne zastave Maroka. Flags of the World(https://bs.wikipedia.org/wiki/FOTW)]

## Vanjski linkovi
Maroko
Kategorija:Simboli Maroka
York (dinastija)

**York** je bila dinastija koja je vladala Engleskom od 1461. do 1470. i ponovo od 1471. do 1485. godine. Bili su patrilinearni potomci trećeg sina Eduarda III i kao takvi su pripadali Plantagenetima, ali i potomci kćerke Eduardovog drugog sina i kao takvi nasljednici engleske krune. Po načelu kognatičke primogeniture, Jorkovci su imali prednost nad svojim rivalima, Lankastercima, ali su Lankasterci imali prednost nad Jorkovcima po principu agnatičke primogeniture; tip primogeniture po kojoj je trebalo da se nasljeđuje engleska kruna nije bio ustaljen sve do 1689. godine.

## Osnivanje 
York je bio ogranak dinastije Plantagenet koji je osnovao Edmund, 1. vojvoda od Yorka, treći sin engleskog kralja Eduarda III. Edmundov sin Rikard, 3. grof od Cambridgea, oženio je Anne Mortimer, prapraunuku Leonela, drugog sina Eduarda III. Anne de Mortimer je bila sestra Edmunda Mortimera, koji je u to vrijeme bio nasljednik krune po principu kognatičke primogeniture i kojeg je kralj Rikard II bio proglasio svojim prijestolonasljednikom. Međutim, vlast je uzurpirao Henrik IV.

## Ratovi ruža 
Godine 1455. izbili su Ratovi ruža, sukob potaknut željom Rikarda, 1. vojvode od Yorka, sina pomenutog grofa od Cambridgea i Anne Mortimer, da se domogne engleske krune. Njegov sin, kralj Eduard IV, je 1461. godine uspio zbaciti kralja Henrika VI, ali je tek drugim zbacivanjem Henrika VI 1471. godine uspio osigurati Jorkovcima krunu na neko vrijeme.

Godine 1485. poginuo je kralj Rikard III u bici s predstavnikom izumrle dinastije Lancaster, budućim Henrikom VII, koji je pripadao Tudorima. Henrik VII je oženio Elizabetu od Yorka, kćerku Eduarda IV, i tako ujedinio lankastersku i jorkovsku partiju.

## Izumiranje 
Henrik VII, i njegov sin, Henrik VIII, namjerno su uzrokavali izumiranje dinastije York, tada jedinih predstavnika nekada brojnih Plantageneta, kako bi učvrstili svoju vlast. Henrik VII je naredio pogubljenje maloumnog Eduarda, 17. grofa od Warwicka i 7. grofa od Salisburya, 1499. godine. Time je dinastija bila osuđena na izumiranje koje se konačno desilo smrću grofove sestre i nasljednice, beatificirane Margarete, 8. grofice od Salisburya, čije je pogubljenje naredio Henrik VIII.

## Porodično stablo 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
## Bibliografija 
*
* 
*: 
*: 
*: 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Engleske dinastije
*
Spisak avionskih kompanija u Maroku

Ovo je lista avionskih kompanija u Maroku.

[mini|250px|[Boeing 737-400 kompanije Jet4you na Mohammed V Međunarodnom Aerodromu, Maroko (2007)]]

## Također pogledajte 
* Spisak aerodroma u Maroku

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Avionske kompanije u Maroku
Maroko
Spisak autoputeva u Maroku

desno|100px
[Autoput A1 i izlaz za [Témarau|mini|280px]]

**Mreža marokanskih autoputeva** duga je 1804&nbsp;km (stanje 2016). Marokanskim autoputevima upravlja Société nationale des autoroutes du Maroc (ADM). Prvi autoput u Maroku je autoput Casablanca - Rabat [[Autoput A3 (Maroko)|]].

Prva brza cesta u zemlji bila je A1 Casablanca-Rabat . Izgradnja prve dionice počela je 1975. godine. Završetak ovog puta između privrednog i administrativnog glavnog grada trajao je 13 godina. Prvobitno je korištenje puta bilo besplatno. Sistem naplate putarine uveden je kao jedna mjera za sprječavanje dugotrajnosti izgradnje, kao što se dogodilo sa ovom prvom cestom. Pronalaženje investitora za nove puteve bilo bi lakše kada bi ovi putevi stvarali sopstveni prihod za otplatu investitora.

## Planirano 
Kraljevina Maroko planira ulaganja od oko 23 milijarde eura u izgradnju puteva do 2035. godine. Marokanska vlada je najavila da će se izgraditi više od 5.500 kilometara novih autoputeva i brzih puteva uz ulaganje od 8,8 milijardi eura. To uključuje 700&nbsp;km puteva 3x2 koji će biti izgrađeni.

Također će biti urađeno 45.000&nbsp;km novih seoskih puteva u ruralnim područjima i modernizacija 7.000&nbsp;km ruralnih puteva. To je dio novog plana marokanskog ministarstva saobraćaja, koje će uložiti 660 milijardi dirhama u sektor transporta i logistike.
desno|mini|Dionica brze ceste Fes-Oujda neposredno prije otvaranja u julu 2011
Glavne marokanske brze ceste su:

* Ring Road (42&nbsp;km)
* A1 Casablanca-Rabat (86&nbsp;km)
* A1 Casablanca–Safi (255&nbsp;km)
* A2 Rabat-Fes (190&nbsp;km)
* A2 Fes-Oujda (306&nbsp;km)
* A3 Kazablanka-Marakeš (220&nbsp;km)
* A3 proširenje za Agadir (233&nbsp;km)
* A4 Berrechid-Benni Mellal (172&nbsp;km)
* A5 Rabat-Tangier Med (308&nbsp;km)
* A7 Tetouan-Fnideq (28&nbsp;km)

mini|312x312piksel|Karta marokanskih autoputeva i brzih cesta

## Reference 
Kategorija:Maroko
Kategorija:Autoputevi u Maroku
Ferdinand I, kralj Aragonije

**Ferdinand I** (španski: Fernando I; 27. novembar 1380 – 2. april 1416), poznat kao **Ferdinand Pravedni** i **Ferdinand Iskreni**, bio je kralj Aragona, Valencije, Majorke, Sardinije, Korzike i Sicilije, vojvoda Atine i Neopatrije, te grof Barcelone, Roussillona i Cerdanye od 1412. do 1416. Također je bio i regent Kastilje od 1406. do 1416.

## Biografija 
Bio je mlađi sin kastiljskog kralja Ivana I i Eleonore Aragonske.

Godine 1406, po smrti njegovog starijeg brata, kastiljskog kralja Henrika III, kastiljski plemići su mu predložili da zbace njegovog bratića, Ivana II, i da njega postave za kralja. Ferdinand je odbio, te je sa bratovom udovicom, Katarinom Lankasterskom, preuzeo regentstvo za vrijeme Ivanove maloljetnosti. Ubrzo je upao u sukobe s kraljicom Katarinom, te su oni podijelili upravu nad kraljevinom, i to tako da je Ferdinandu ostao južni dio. Nakon Ferdinandove smrti Katarina je dobila *de facto* vlast nad cijelom kraljevinom.

Nakon što je Ferdinandov dajdža, aragonski kralj Martin, umro bez potomstva, Ferdinand je bio od strane plemstva izabran za kralja Aragonije umjesto maloljetnog kastiljskog kralja Ivana II koji je po primogenituri bio zakonski nasljednik.

Godine 1414. Ferdinand je stvorio titulu princa od Girone koja je za aragosnkog prestolonasljednika trebala imati istu funkciju kao i titula princa od Asturije za kastiljskog prijestolonasljednika.

Najznačajnije postignuće u njegovoj kratkoj vladavini bio je dogovor iz 1416. kojim je zbacio protupapu Benedikta XIII. Sahranjen je u aragonskoj kraljevskoj grobnici u manasturu Poblet, u veličanstvenom grobu sagrađenom po zapovijedi njegovig sina i nasljednika, Alfonsa V.

Ferdinandov život opisao je italijanski humanista, Lorenzo Valla, u svom djelu *Historiarum Ferdinandi regis Aragonum libri*.

Ferdinandova supruga je bila Eleonora od Alburquerquea, a njihova djeca su bili:

* Alfons V, kralj Aragonije
* Marija Aragonska, supruga kastiljskog kralja Ivana II
* Ivan II, kralj Aragonije
* Henrik, vojvoda od Alburquerquea
* Eleonora Aragonska, supruga portugalskog kralja Eduarda
* Petar Aragonski
* Sančo Aragonski

Naslijedio ga je najstariji sin, Alfons V.

Kategorija:Kraljevi Aragonije
Kategorija:Kraljevi Sicilije
Kategorija:Kraljevi Sardinije
Kategorija:Grofovi Barcelone
Kategorija:Trastámare
Metak

**Metak** je naziv za kombinaciju eksplozivnog punjenja i puščanog ili pištoljskog zrna komprimiranih u jednu cjelinu uz pomoć čahure. 
mini|Sastavni dijelovi metka|550x550piksel

Meci se ubrojavaju u vrstu municije i koriste se danas u kalibrima od .17 (4,3&nbsp;mm) do 125&nbsp;mm u topovskim cijevima tenkova i oklopnih vozila.

## Historija 
Sve veća potreba za oružjem koje ima mogućnost brže uzastopne paljbe nekoliko metaka, dovelo je 1812. godine do pronalaženja danas poznatih metalnih metaka u Francuskoj.

### Papirni Metak 
mini|lijevo| Paprini metak Chassepot bez zrna|216x216piksel
Prethodnik modernog metalnog metka su bila eksplozivna punjenja umotana papirom. Prva generacija ove vrste metka je služila za doziranje određene količine baruta. Kako se do 17. vijeka koristilo uglavnom oružje punjeno od naprijed, strijelci su za punjenje uzimali ili punjače kojima su u cijev ubacivali nedoziranu količinu baruta, ili kasnije u papir umotan i doziran barut. Da bi se puška ili pištolj napunili, bilo je neophodno zubima (druga ruka je morala držati oružje) otvoriti papirni omot i njegov sadržaj sasuti u cijev. Nakon toga, sa šipkom u kalibru oružja, bi se barut nabio. Ovakvom naboju u cijevi slijedi olovno zrno, koje se putem iste šipke nabija u cijev. Pri inicjalnom paljenju, na početku putem kremena a kasnije putem perkuzijskih kapsula, nabijeni barut putem oksidacione reakcije i energije koja nastaje tjera zrno napolje. Ovaj princip vrijedi i za današnje vrste oružja koja energiju za pokretanje metka vuku iz oksidacionih reakcija punjenja.

Ovakav način punjenja je vremenski bio zahtjevan, tako da su i dobro obučeni strijelci mogli opaliti samo nekoliko zrna u minuti. Promjenom taktike ratovanja u 19. vijeku, pojavila se i potreba za većom brzinom paljbe te tako i za bržim načinom punjenja.
[mini|lijevo| Papirni meci u [Kalibar|kalibru .45 i .36 za perkuzioni revolver sa zrnom|203x203piksel]]

Samim tim, krajem 18. i početkom 19. vijeka se sve više prelazi na oružje koje se puni sa zadnje strane, tako da strijelac prilikom punjenja ne mora mijenjati položaj te cijev ostaje usmjerena prema cilju.

### Moderni metak 
Prvi metak u smislu današnjeg modernog metka je konstruisao švicarki oružar Samuel Pauli 1812. godine u Parizu. Bio je sastavljen od kartonskog omota, punjenja, nasađenog zrna i inicijalnog punjenja koje se nalazilo na dnu metka u metalnoj kapsuli.
Kasnije, od 1870. godine, ovaj koncept je usavršen i metak dobija svoj današnji oblik.

## Konstrukcija
mini|lijevo| Moderni metak i njegovi sastavni dijelovi|187x187piksel
:# Projektil
:# Čahura
:# Punjenje barut ili kordit
:# Usjek za izvlačenje iz cijevi
:# Metalna kapsula sa inicijalnim punjenjem
:

## Reference
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Oružje
Projektil

U vojnoj terminologiji, **projektil** je vođeno vazdušno dalekometno oružje sposobno za samohodni let obično pomoću mlaznog motora ili raketnog motora. Rakete se stoga nazivaju i **vođeni projektili**. Rakete imaju pet sistemskih komponenti: ciljanje, sistem navođenja, sistem leta, motor i bojevu glavu. Rakete dolaze u tipovima prilagođenim za različite namjene: rakete zemlja-zemlja i vazduh-zemlja (balističke, krstareće, protivbrodske, protivtenkovske, itd.), rakete zemlja-vazduh (i antibalističke), rakete vazduh-vazduh i protivsatelitsko oružje .

Zračne eksplozivne naprave bez pogona nazivaju se granatama ako ih ispaljuje artiljerija i bombama ako ih ispali iz aviona. Nevođene rakete na mlazni ili raketni pogon obično se opisuju kao raketna artiljerija.

Historijski gledano, riječ *projektil se* odnosila na svaki projektil koji je bačen, ispaljen ili izbačen prema meti, a i danas se koristi u istom kontekstu. Manje poznate bile su serije protiv-brodskih i protivvazdušnih projektila, obično baziranih na jednostavnom sistemu radio kontrole (komandnog navođenja) kojim upravlja operater. Međutim, ovi rani sistemi u Drugom svjetskom ratu su izgrađene u malom broju.

## Tehnologija 
Vođene rakete imaju niz različitih komponenti koje sačinjavaju sistem:

* Sistem navođenja
* Sistem ciljanja
* Sistem letenja
* Motor

## Reference 
Kategorija:Pages with unreviewed translations
Kategorija:Projektili
Kategorija:Municija
Kategorija:Balistika
Spisak poljskih vladara

=Kneževi=
## Pjastovići
*oko 960–992 – Mješko I
*992–1025 – Boleslav I, kralj od 1025.
*1025–1031 – Mješko II, kralj od 1025. do 1031.
*1031 – knez Besprim, knez Poljske
*1032–1034 – Mješko II
*oko 1034–1039 – *interregnum*
*1039–1058 – Kazimir I
*1058–1079 – Boleslav II, kralj od 1076. do 1079.
*1079–1102 – Vladislav I
*1102–1107 – Zbignjev
*1102–1138 – Boleslav III

= Vrhovni kneževi =
## Pjastovići
*1138–1146 – Vladislav II
*1146–1173 – Boleslav IV
*1173–1177 – Mješko III
*1177–1194 – Kazimir II
*1190– Mješko III
*1194–1199 – Lešek I
*1199–1202 – Mješko III
*1202 – Vladislav II
*1202–1227 – Lešek I
*1210–1211 – Mješko IV
*1227–1228 – Vladislav III
*1228–1229 – Henrik I
*1229–1232 – Konrad I
*1230 – Vladislav III 
*1232–1238 – Henrik I
*1238–1241 – Henrik II
*1241–1243 – Konrad I 
*1243–1279 – Boleslav V 
*1279–1288 – Lešek II
*1288–1290 – Henrik IV

## Premislovci
*1291–1305 – Vjenceslav I, kralj od 1300. do 1305. (također kralj Češke)
*1305–1306 – Vjenceslav II, kralj od 1305. do 1306. (također kralj Češke)

## Pjastovići
*1290–1296 – Premislav, kralj od 1295.
*1306–1333 – Vladislav I, kralj od 1320.
*1333–1370 – Kazimir III, kralj

=Kraljevi=
## Anžuvinci
*1370–1382 – Ludovik (također kralj Ugarske)
*1384–1399 – Jadviga

## Jagelonci
*1386–1434 – Vladislav II
*1434–1444 – Vladislav III
*1447–1492 – Kazimir IV
*1492–1501 – Ivan I Albert
*1501–1506 – Aleksandar
*1506–1548 – Sigismund I
*1548–1572 – Sigismund II Avgust I

## Izborna monarhija
*1573–1575 – Henrik (također kralj Francuske)
*1575–1576 – Ana 
*1576–1586 – Stjepan
*1587–1632 – Sigismund III (također kralj Švedske)
*1632–1648 – Vladislav IV
*1648–1668 – Ivan II Kazimir
*1669–1673 – Mihael
*1674–1696 – Ivan III
*1697–1706 – August II
*1704–1709 – Stanislav I
*1709–1733 – August II
*1733–1736 – Stanislav I
*1733–1763 – August III
*1764–1795 – Stanislav II

*
Kategorija:Spiskovi