Podjezična kost

**Podjezična kost**, **jezična kost** ili **hioidna kost** (lat. *os hyoideum*) je u potkovičasta kost, smještena u prednjoj liniji vrata između brade i tiroidne hrskavice. U mirovanju, leži na nivou osnove donje vilice, čelno iza trećeg vratnog pršljena 3 (C3).

Za razliku od drugih kostiju, samo je podjezična kost udaljena od zglobljavanja sa drugim kostima, mišićima ili ligamentima. Podjezična kost je hvatište mišića sprijeda, straga i odozdo, a pomaže pokrete jezika i gutanje. Ova kost daje vezu za mišiće poda usne šupljine, a gore i jezika, ispod grkljan, a epiglotisa i ždrijel iza.
Njeno ime je izvedeno u vidu slova upsilon (υ).

## Struktura 
Podjezična kost je uvrštena kao nepravilna kost i sastoji se od sredinjeg dijela zvanog tijelo i dva para rogova: veliki i mali rogovi (*cornua*).

### Rogovi 
thumbnail|Mali I veliki rogovi podjezične kosti.
Veliki i mali rogovi su dva dijela koji se projiciraju sa svake strane podjezične kosti.
Veliki se projiciraju unazad od vanjske granice tijela, a spljošteni su odozgo prema dolje i na kraju konusni, gdje su koštane kvržice vezane za bočni tiropodjezični ligament. Gornja površina velikih rogova je gruba i blizu njegove lateralne granice, a olakšava vezanje mišića. Najveći mišići koji pridaju gornjoj površini velikih rogova su podjzični mišić i srednji ždrijelni konstriktor, koji se protežu duž cijele dužine rogova. Digastrični mišić i stilopodjezični mišić imaju mala hvatišta ispred ovih, kod raskrižja tijela kosti sa rogovima. Prikačeni su na medijalnu granicu tiropodjezične membrane, a prednja polovina bočnih granica je hvatište tirohioidnog mišića. Veliki rogovi proizilaze iz embrionskog trećeg škržnog luka.

Mali rogovi su dva mala konusna vrha pričvršćena na svoje osnove u uglovima spoja između tijela i velikih rogova podjezične kosti. Za tijelo kosti su povezani fibroznim tkivom, a povremeno za velike rogove različitih dvočlanih zglobova, koji obično traju cijeli život, ali povremeno postaju ankilozirani. Mali rogovi se nalaze u liniji poprečnog grebena na tijelu kosti i čini njegov morfološki nastavak. Vrh svakog roga je mjesto veze za stilohioidni ligamenta.

### Hvatišta mišića 
Na podjezičnu kost su priključeni sljedeći mišići:

;Gornji
*Srednji mišić stezač ždrijela
**Musculus hyoglossus*
**Genioglossus*
*Unutrašnji jezični mišić
*Nadpodjezični mišić
**Digastrični mišić
**Stilohioidni mišić
**Geniohioidni mišić
**Mylohyoid muscle

;Donji
*Tirohioidni mišić
*Omohioidni mišić
*Sternohioidni mišić

## Funkcija 
Podjezična kost je prisutna kod mnogih sisara, koja omogućava širi spektar pokreta jezika, ždrijela i grkljana. Putem priprema ovih struktura jedni pored drugih postižu se potrebne varijacije pokreta. Njeno porijeklo kod živih bića nije jedinstven za vrstu *Homo sapiens*, jer ne dozvoljava proizvodnju širokog spektra zvukova: s nižim grkljanom, muškarci ne proizvode širi spektar zvukova od žena i dvogodišnjih beba. Osim toga, položaj grkljana neandertalaca nije bio hendikep za proizvodnju govornih zvukova. Otkriće modernog izgleda podjezične kosti od neandertalaca u pećini Kebara u Izraelu, navelo je na tvrdnju da su neandertalci imali spušten grkljan. Na taj način amali su posobnost govora poput ljudskog.

## Dodatne slike 

Datoteka:Eublepharis maculatus hyoid.jpg|Podjezična kost sa hvatištem trahejnih prstenova
Datoteka:Vogelzungenbeine, Naturhistorisches Museum Wien.jpg|Podjezična kost raznih ptica
Datoteka:Hyoid bone - animation.gif|Položaj podjezične kosti (crvena).
Datoteka:Hyoid bone - close-up - animation.gif|Oblik podjezične kosti
Datoteka:Gray43.png|Glava i vrat ljudskog embriona od 18 sedmica, sa prikazanom hioidnom kosti

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Mnemonic:Muscles attached

Kategorija:Glava i vrat
Kategorija:Nepravilne kosti
Kategorija:Otorinolaringologija