Suha truhlež

thumb| Suha truhlež greda na palubi
thumb| Drvena greda sa značajnim rastom gljiva
[thumb|right| Propadanje drveta uzrokovano gljivom smeđe truhleži *[Serpula lacrymans* (prava suha truhlež ]]
thumb|Oštećeni zid s gljivama
**Suha truhlež** izaziva  propadanje drveta, uzrokovano određenim vrstama gljiva koje razgrađuju dijelove drveta koji mu daju čvrstoću i krutost. Termin se ranije se koristio za opisivanje bilo kakvog propadanja sušenog drveta na brodovima i zgradama putem gljivica koje je rezultiralo tamno obojenim, pogoršanim i ispucalim stanjem.

Životni ciklus suhe truhleži može se podijeliti u četiri glavne faze. Započinje kao mikroskopska spora koja u dovoljno visokim koncentracijama može nalikovati sitnoj narančastoj prašini. Ako su spore podvrgnute dovoljnoj vlazi, počet će rasti fine bijele niti poznate kao hife. Kako hife klijaju, na kraju će formirati veliku masu poznatu kao micelij. Završna faza je plodište koja ispumpava nove spore u okolni zrak.

U drugim poljima termin je primijenjen na propadanje usjeva biljkama zbog zaraze gljivama. U [zdravstvi i sigurnosti, termin se koristi za opisivanje pogoršanja [guma|gume, naprimjer pucanje gumenih crijeva.

## Diskusija 
**Suha truhlež** je pojam koji je dat propadanju zbog smeđe truhleži uzrokovane određenim gljivama koje razlažu drvo u zgradama i drugim drvenim konstrukcijama bez očiglednog izvora vlage. Termin je pogrešno ime 
 jer svim gljivama koje razlažu drvo treba minimalna količina vlage prije početka propadanja. Propalo drvo poprima tamni ili smeđi mrvičasti izgled, s kuboidnim strukturama raspuklina ili kockica, koje postaju lomljive i na kraju može zdrobiti drvo u prah. Hemijski, drvo napadnuto gljivicama suhe truhleži propada istim postupkom kao i dejstvom ostalih gljiva smeđe truhleži. Napad suhe truhleži u zgradi može biti izuzetno ozbiljna zaraza koju je teško iskorijeniti, zahtijevajući drastične lijekove za ispravljanje. Značajno propadanje može prouzročiti nestabilnost i izazvati urušavanje konstrukcije.

Termin *suha truhlež * ili *prava suha truhlež* odnosi se na propadanje drveta djelovanjem samo određenih vrsta gljiva za koje se smatra da pružaju vlastiti izvor vlage i hranjivih sastojaka, uzrokujući propadanje u inače relativno suhom drvetu . Međutim, nisu objavljeni eksperimentalni dokazi koji podupiru taj fenomen. U modernim tekstovima pojam suha truhlež koristi se u odnosu na štetu koju nanose bilo koji od slijedećih gljiva: *Serpula lacrymans* (ranije *Merulius lacrymans*),  pretežno u Ujedinjenom Kraljevstvu i jevernoj Evropi  i / ili *Meruliporia incrassata* (koja ima brojne sinonime, uključujući *Poria incrassata* i * Serpula incrassata*) u Sjevernoj Americi. Obje uzrokuju propadanje smeđe truleži, po mogućnosti razgrađujući celulozu i hemicelulozu , ostavljajući krhku matricu modificiranog lignina.

Termin  *suha truhlež * pomalo obmanjuje, jer obje vrste gljiva, *Serpula lacrymans* i *Meruliporia incrassata* zahtijevaju povišeni sadržaj vlage, kako bi pokrenule napad na drveta (28–30%). Jednom naseljene, gljive mogu ostati aktivne u drvetu sa sadržajem vlage većim od 20%. Na relativnoj vlažnosti ispod 86%, rast "Serpula lacrymans" je inhibiran, ali može ostati u stanju mirovanja na relativnoj vlažnosti do 76%.
. Te relativne vlažnosti odgovaraju ravnotežnom sadržaju vlage drveta od 19%, odnosno 15%.

Objašnjenje izraza "suha trulež" povremeno veže se za  brodska dvorišta. U doba drvenih brodova, čamci su se ponekad vukli zimi i stavljali u šupe ili na suho pristanište radi popravljanja. Čamci su već imali određenu količinu truhleži, koja se pojavila u drvenim dijelovima, ali ćelijska struktura drveta bila je puna vode  i dalje je strukturno funkcioniralo. Kako bi se drvo sušilo, ćelijski zidovi bi se raspadali. Drugim riječima, drvo je već bilo truhlo, a kako se čamac sušio,  urušavalo se i drobilo, zbog čega su radnici u dvorištu utvrdili da je riječ o "suhoj truhleži", dok je zapravo drvo svo vrijeme bilo truhlo.
 
Schilling & Jellison zabilježili supotencijalnu efikasnost  gljivica suhe truhleži u rastu podalje od direktnih izvora vlage, iako ne postoji referenca koliko efikasna mora biti gljiva smeđe truleži u translokaciji vode, da bi se svrstala u kategoriju 'suha truhlež'. Neki su sugerirali da je važnost ovih gljiva da osiguravaju vlastiti izvor hranjivih sastojaka značajnija od pružanja odgovarajućeg izvora vlage. Schillingsugerira da efikasna translokacija i upotreba hranjivih sastojaka, posebno dušika i gvožđa, kod ovih vrsta mogu biti prepoznatljivije od translokacije vode. Voda koja je premještena na ovaj način prenosi hranjive sastojke do krajeva organizma,a  ne, kako se ponekad zaključuje, jednostavno da učini suho drvu dovoljno mokrim za napad. Coggins detaljnije govori o kretanju vode u * Serpula lacrymans*.

Stalno zasićenje drveta vodom također inhibira suhu truhlež, kao i trajna suhoća.

**Suha truhlež** javlja se kao  paradoksni termin, koji naizgled ukazuje na propadanje supstance gljivicom bez prisustva vode. Međutim, njegova povijesna upotreba datira iz razlike između propadanja suhog drveta u građevinarstvu, tj. takvog drveta u odnosu na propadanje u živim ili tek oborenim stablima. tj. u vlažnom drvetu.

## Historijska upotreba termina  "suha truhlež" 
Suha trulež je pojam iz 18. stoljeća koji općenito opisuje ono što se danas naziva  smeđa truhlež. Izraz je korišten jer je šteta bila prisutna u sušećem ili osušenom drvetu brodova i zgrada, a smatralo se da je uzrokovana unutrašnjim 'vrenjem', a ne vodom. To doprinosi etimološkoj zabludi da suha truhlež zahtijeva manje ili nimalo vode od ostalih vrsta koje koriste mehanizam propadanja smeđe truleži.

Londonski *Times* je u utorak 12. marta 1793. objavio oglas koji čitaoca obavještava da *British Color Company*, , Walbrook br. 32, London nastavlja koristiti, proizvoditi i prodavati boje pripremljene s ugljenskim uljem, što je vrlo važno jer prodire i stvrdnjava drvo u neobičnom stepenu, štiteći ga od vremenskih neprilika, suhe truhleži i leda.

Početkom 19. stoljeća, nagli porast slučajeva propadanja drveta pripisan suhoj truhleži (smeđoj truhleži) u britanskoj pomorskoj floti, što je uveo taj pojam u širu upotrebu. "Traktat o suhoj truleži u drvetu" Thomasa Wadea objavio je posthumno Mornarički ured, 1815.,  nakon njegove istrage na brodovima iz raznih zemalja. Drugi brod *Queen Charlotte*, porinut je 1810. godine i, kada je pregledan, utvrđeno je da je drvo gornjih paluba zaraženo 'suhom truhleži'. Do 1816. godine troškovi popravki ovog plovila premašili su prvobitne troškove gradnje broda.

Tekstovi objavljeni u 19. i ranom 20. stoljeću također su koristili taj termin za opisivanje gljivica koje su proizvele značajan (b ijeli) micelij, uključujući * Antrodia (Fibroporia) vaillantii*, od kojih je glavna bila *Serpula lacrymans*, u većini tekstova koja se bavi temom, pretežno iz Ujedinjenog Kraljevstva. Ova vrsta gljivica propadanja kasnije je postala poznata i kao „prava suha truhlež“. Čak je predloženo da se izraz "gljive koje provode vodu" koristi u kategoriji "smeđa truhlež", a ne "suha truhlež". Međutim, iako gljive poput ovih mogu prenijeti vodu, sporno je Nema, međutim, dokaza da ove male količine vode na hifi uzrokuju značajan porast sadržaja vlage u inače suhom drvetu.

## Obrada suhe truhle građe 
Suhu truhlež može biti vrlo teško sanirati, ukoliko se ne ukloni sve truhlo drvo i spore. U nekim slučajevima, nakon što se to učini, raspadnuta područja mogu se tretirati posebnim epoksidnim formulacijama koje ispunjavaju kanale oštećenog drveta, ubijajući truhlež i poboljšavajući strukturni integritet. Međutim, ovj tip liječenja zapravo može pospješiti 
 u drvetu u vanjskim uslugama, osim ako je epoksidna aplikacija namijenjena i za polijevanje vodom.Epoksid ili drugi polimeri će zarobiti vlagu iza zakrpe, uzrokujući više propadanja u okolnim prethodno neinficiranim zonama, osim ako popravljena zona nije zaštićena od ponavljajućih vodenih događaja. Komercijalni etilen-glikol (koji se obično prodaje kao antifriz) i mnoga druga toksični difuzibilni spojevi mogu difundirati u drvo da ubiju gljivice, ali također mogu difundirati iz drveta čija se vlažnost ponavlja. Difuzija ovih toksičnih spojeva iz drveta i u okolna tla i biljke nije prikladna sa stanovišta toksičnosti ili životnog okruženja, i ovi načini obrade se ne preporučuju za drvo u upotrebi. Određeni sšpojevi  bakra, kao što je bakar-naftenat, dostupna su u obliku rastvora kojim se četka i često se koriste kada se oštećenja od suhe truhleži popravljaju spajanjem novog drveta, nakon uklanjanja rasute truhleži, preostala originalna površina je zasićena takvim spojem (obično zelene boje) prije nanošenja novog drveta.

U određenim zgradama, posebno onima s čvrstom ciglom od 9 inča (ili više) i onima izgrađenim pomoću krečnog maltera i kremena, poznato je da suha truhlež putuje kroz i duž površine zida iza gipsa i render. Stoga kompanije koje prodaju ovu uslugu preporučuju da se tamo gdje se nađe suha truhlež, gips i zidne obloge skinu na metar nakon zaraze u svim smjerovima i na cijelom tretiranom području. Međutim, s obzirom na to da suha truhlež napada samo mokru drvenu građu, zdrav razum bi trebao nalagati da gips ne treba uklanjati tamo gdje nema drvne građe ili je bilo koje drvo suho (izvan zone vlaženja koja je izazvala izbijanje). Identificiranje izvora vode i omogućavanje sušenja pogođenog drveta ubit će suhu truhlež, jer je to gljiva i zahtijeva vodu kao i sve ostale gljive. To, međutim, neće ubiti bilo kakve spore koje su ostale, a koje će ostati održive i uzrokovati povratak truhleži nakon vlaženja.

## Također pogledajte
* Plijesni
* Vlažna truhlež
* Gljive

## Reference
Kategorija:Fitopatologija
Kategorija:Građevinski materijal
Kategorija:Gljive