open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Endosfera

[thumb|upright=1.7|  Biljni [mikrobiom sastoji se od različitih mikrobnih zajednica na vanjskoj površini i u unutrašnjim tkivima biljke domaćina. Zajednice rizosfera i filosfera nalaze se na vanjskoj strani biljke, dok se zajednica endosfere nalazi unutar nje.]]

Neki mikroorganizmi, poput endofita, prodiru i zauzimaju unutrašnja tkiva biljaka, formirajući endosferski mikrobiom. Arbuskularna mikoriza i druge endofitske gljive su dominantni kolonizatori endosfere. Bakterije, a do određene mjere Archaea, su važni članovi endosfernih zajednica. Neki od ovih endofitskih mikroba stupaju u interakciju sa svojim domaćinom i pružaju očigledne koristi biljkama. Za razliku od rizosfere i rizoplana, endosfere sadrže vrlo specifične mikrobne zajednice. Endofitska zajednica korijena može se vrlo razlikovati od zajednice susjednog tla. Općenito, raznolikost endofitske zajednice je niža od raznolikosti mikrobne zajednice izvan biljke. Identitet i raznolikost endofitskog mikrobioma nadzemnih i podzemnih tkiva također se mogu razlikovati unutar biljke.

## Lišće i bakterije
thumb|upright=1.8|

Izloženost svjetlosti može pokrenuti fotosintezu u listovima biljaka, kao što su lisnato povrće, i povećati koncentracije fotosintetskih proizvoda, poput glukoze, unutar tkiva lista. Bakterije koje postoje na površinama lista mogu reagovati na dostupne fotosintetske proizvode i migrirati u tkivo lista putem hemotaksija,  prema gradijentu koncentracije hranjivih tvari. Kada se bakterije nađu unutar tkiva lista, ne mogu se isprati, što predstavlja rizik za potrošače. i lokaliziraju se na mjestima koja nisu dostupna vodi za pranje i sredstvima za dezinfekciju. Bakterije se također mogu infiltrirati u dostupne otvore na površini lista, kao što su stomate, posjekotine i rane, te dosegnuti desetine mikrometara ispod lisne epidermie. Ova infiltracija može predstavljati rizik za ljudsku konzumaciju sirovog lisnatog povrća.

Svjetlost je jedna od pokretačkih sila koje mogu podstaknuti infiltraciju patogenih bakterija u listove biljaka. Inkubacija S. enterica (serovar *Typhimurium*) na listovima ledene salate na svjetlu dovela je do povezivanja bakterija u blizini otvorenih stoma i infiltracije u tkivo lista. Međutim, tamni uslovi uzrokovali su raspršeni obrazac pričvršćivanja na površini lista i slabu infiltraciju stoma. Otvaranje stoma na svjetlu otvara bakterijama mogućnost transporta putem hemotaksije prema gradijentima hranjivih tvari u unutrašnjost lista. Mnoge biljke su razvile mehanizme stomne odbrane kako bi zatvorile stome, nakon percepcije površinskih struktura bakterija, poznatih kao molekularni obrasci povezani s mikrobima (MAMP). Međutim, to nije uvijek uspješno i pokazalo se da neki ljudski patogeni prodiru u unutrašnjost lista putem procesa uključenog u hemotaksije i pokretljivost.

## Reference
Kategorija:Mikrobiomi
Kategorija:Biljke
Frekvencijski pojasevi za 5G NR

Frekvencijski pojasevi za 5G NR (5G New Radio), koji predstavlja bežični interfejs ili tehnologiju radijskog pristupa mobilnim mrežama pete generacije, razdvojeni su u dva frekvencijska raspona.

Prvi je frekvencijski raspon 1 (*Frequency Range 1*, FR1) koji pokriva frekvencijske pojaseve ispod 6&nbsp;GHz, od kojih su pojedini tradicionalno korišteni za ranije standarde, s tim da je proširen da uključuje nove dijelove spektra od 410&nbsp;MHz to 7125&nbsp;MHz. Drugi je frekvencijski raspon 2 (*Frequency Range 2*, FR2) koji pokriva frekvencijske pojaseve od 24,25&nbsp;GHz do 71,0&nbsp;GHz.

Na Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji u novembru i decembru 2023, predložen je frekvencijski raspon 3 (*Frequency Range 3*, FR3), koji bi pokrivao frekvencije od 7,125&nbsp;GHz do 24,25&nbsp;GHz; prema podacima iz novembra 2025, još nije dodan kao zvanični standard. Frekvencijski pojasevi također su dostupni za satelitske/NTN-mreže ispod 6&nbsp;GHz i u rasponu od 17,3&nbsp;GHz do 30&nbsp;GHz.

## Frekvencijski pojasevi 
Iz najnovije objavljene verzije (Rel. 18) tehničkog standarda 3GPP-a (TS 38.101), naredne tabele prikazuju navedene frekvencijske pojaseve i širine kanala za standard 5G NR.

Pojasevi za NR definirani su s prefiksom "n". Kad se pojas za NR preklapa s pojasom za 4G LTE, imaju isti broj.

### Frekvencijski raspon 1 
### Frekvencijski raspon 2 
### Frekvencijski raspon 1 za NTN 
### Frekvencijski raspon 2 za NTN 
## Također pogledajte 
* 5G
* 5G NR
* Spisak 5G NR mreža
* Frekvencijski pojasevi za LTE
* Frekvencijski pojasevi za UMTS
* Frekvencijski pojasevi za GSM

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Bežični frekvencijski pojasevi, protokli i alati

Kategorija:5G
Spisak država po brzini interneta

Ispod je **spisak država i teritorija po brzini interneta**. Upotrebljavaju se medijalne vrijednosti za internetski pristup koji se pruža krajnjim korisnicima (izuzeti su poslovni i drugi korisnici).

Medijalni rezultati predstavljaju tačku u kojoj polovina korisnika ostvaruje veće, a druga polovina manje brzine prenosa podataka. Podaci su podijeljeni po fiksnom i mobilnom pristupu internetu.

## Fiksni širokopojasni internet 
Ispod je spisak brzina fiksnog širokopojasnog interneta po državama i teritorijama, poredano prema podacima sajta Speedtest.net za oktobar 2025.

## Mobilni internet 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Globalni indeks brzina na sajtu speedtest.net
Zhu Zhenyu

**Zhu Zhenyu** (), rođen 14. decembra 1999. u Suihuau, u provinciji Heilongjiang, je nekadašnji kineski olimpijski biatlonac.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Zhu je nastupio samo jednom na Olimpijskim igrama u biatlonu i to na ZOI 2022. U pojedinačnoj konkurenciji najbolji plasman bilo mu je 81-o mjesto u utrci na 10&nbsp;km, kada je od 94 takmičara s tri promašaja i zaostatkom od 3:28.22&nbsp;min bio iza pobjednika norveškog biatlonca Johannesa Thingnesa Bøa. Najbolji rezultat u ekipnim utrkama mu je bilo 16-o mjesto u štafeti s Yanom Xingyuanom, Zhangom Chunyuom i Chengom Fangmingom, kada su s 6:37.3&nbsp;min zaostatka bili sporiji od norveške štafete u sastavu: Sturla Holm Lægreid, Tarjei Bø, Johannes Thingnes Bø i Vetle Sjåstad Christiansen.

### Svjetska prvenstva 
Zhu Zhenyu nije nastupao na Svjetskim prvenstvima.

### Svjetski kup 
Zhu je prvi put nastupio u sezoni 2018/19. u Svjetskom kupu, 2. decembra 2018. na Pokljuki u utrci mješovite štafete kada je s Zhangom Yan, Tang Jialin i Yanom Xingyuanom osvojio 21-o mjesto od 24 štafete. Najbolji rezultat bilo mu je 103-o mjesto u sezoni 2021/22. u Annecy-Le Grand-Bornandu 17. decembra 2021. u utrci na 15&nbsp;km; a u ekipnim utrkama je u Ruhpoldingu sezoni 2021/22. 15. januara 2022. s Chengom Fangmingom, Yanom Xingyuanom i Zhangom Chunyuom osvojio 16-o mjesto u štafeti.

## Prestanak karijere 
## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1999.
Kategorija:Biografije, Suihua
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Kineski biatlonci
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Kategorija:Kineski olimpijci u biatlonu
Deniz Utlu

**Deniz Utlu** (rođen 1983. Hannover) je njemački pisac. Rođen je u Hannoveru u turskoj imigrantskoj porodici. Studirao je na univerzitetima u Berlinu i Parizu. Vodio je kulturni časopis *freitext* između 2003. i 2013. Utlu živi i radi u Berlinu.

Utlu je pisao i fikciju i publicistiku, uključujući drame i poeziju. Njegova prva dva romana bila su *Die Ungehaltenen* / *Srditi* (2014) i *Gegen Morgen* / *Pred jutro* (2019). Njegov treći roman *Vaters Meer* / *Očevo more* (2023) donio mu je široko priznanje. Utluov rad istražuje ponavljajuće teme poput sjećanja, tišine, krhkosti jezika i potrage za pripadanjem u transkulturalnom društvu. *Vaters Meer* je postigao kritički uspjeh i osvojio je LiteraTour Nord Prize i Bavarsku književnu nagradu. Pohvaljen od strane žirija Bavarske književne nagrade zbog "izuzetne preciznosti u evociranju sjećanja – zvukova, slika, osjećaja, djelića jezika – i zbog slojevite refleksije o tome kako se životne priče konstruišu." Dobio je posebno priznanje na izdanju Nagrade Evropske unije za književnost za 2024.

### Nagrade:  
* 2006. stipendija na Autorenwerkstatt of Literarisches Colloquium Berlin
* 2009. Finale Kurzgeschichtenpreis of Tagesspiegel
* 2010. rezidencijalna stipendija Eisenbacher Dorfschreisches-Uförrich za mlade pisce
* 2011. radna stipendija Senata za Berliner Autoren2013 Finale Literaturpreis of Prenzlauer Berg
* 2014. promotivna nagrada učenika-žirija na Kranichsteiner Literaturpreis
* 2015. rezidencijalna stipendija u Künstlerdorf Schöppingen
* 2017. rezidencijalna stipendija u Istanbulu Vila Tarabya
* 2018. rezidencijalna stipedia Akademie Schloss Solitude, Stuttgart

## Reference
Kategorija:Njemački pisci
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 1983.
Kategorija:Biografije, Hannover
Kategorija:Turska dijaspora
Kategorija:Nijemci porijeklom iz Turske
Fesendžan

thumb|Zdjela piletine fesendžan, s perzijskim kolačem od riže
**Fesendžan** () je jelo iz perzijske kuhinje. Fesendžan je kremasto, slatko-gorko varivo na bazi sirupa od nara, mljevenih oraha, advieha (perzijska mješavina začina) ili alternativno kurkume, kao i luka i koncentrata paradajza. Jelo je prvenstveno obogaćeno usitnjenom mošusnom patkom. U Iranu se priprema s mljevenim mesom (janjetinom, ovčetinom ili govedinom), mesnim okruglicama, piletinom ili patkom. Piletina se povremeno koristi, a riba ili govedina se koriste rijetko. Kada se skuha, jelo ima tamnosmeđi umak. Poslužuje se s perzijskom rižom s šafranom (zvanom *polo* ili *chelo*). Poput drugih variva koja se poslužuju s rižom, fesendžan je uobičajen i u iračkoj kuhinji putem iranskih hodočasnika koji posjećuju šijitska mjesta poput svetišta imam Husayna. Kao svečano jelo za posebne prigode, postao je dio židovskih proslava Roš Hašane, iako je tipologija židovskih etničkih kuhinja neprecizna. U Azerbejdžanu, gdje se naziva *fisincan plov*, varivo se priprema s mesnim okruglicama od janjetine umjesto s peradi.

## Historija 
Korijeni ovog perzijskog specijaliteta sežu u zlatno doba Sasanidskog Carstva.

## Reference 
## Literatura 
## Vanjski Linkovi 
Kategorija:Iranska kuhinja
Kategorija:Afganistanska kuhinja
Kategorija:Azerbejdžanska kuhinja
Kategorija:Kuhinja sefardskih Jevreja
Kategorija:Jela s orasima
Kategorija:Iračka kuhinja
Epic Games

**Epic Games, Inc.** je američka kompanija za razvoj i izdavanje videoigara i softvera. Osnovana je 1991. godine od strane Tima Sweeneyja pod nazivom Potomac Computer Systems, a sjedište kompanije se nalazi u Caryju, Sjeverna Karolina, SAD.

Kompanija je najpoznatija po razvoju utjecajnog grafičkog pokretača *Unreal Engine*, koji se koristi u industriji videoigara, animacije i filma. Također je vlasnik globalno popularne igre *Fortnite*.

Epic Games je također vlasnik i operater platforme za digitalnu distribuciju igara pod nazivom *Epic Games Store*.

## Historija 
Epic Games je osnovao Tim Sweeney 1991. godine u Rockvilleu, Maryland, prvobitno pod nazivom Potomac Computer Systems. Rani uspjeh kompanija je postigla igrom *ZZT*.

1992. godine, kompanija je promijenila ime u Epic MegaGames, Inc.

1998. godine, Epic MegaGames izdao je pucačinu iz prvog lica *Unreal*, koja je predstavila *Unreal Engine*, grafički pokretač koji je postao jedan od primarnih fokusa kompanije.

2002. godine, Epic MegaGames je skratio ime u **Epic Games**.

## Proizvodi i usluge 
### Unreal Engine 
*Unreal Engine* (UE) je grafički pokretač razvijen od strane Epic Gamesa. Prvi put je predstavljen 1998. godine. Danas je jedan od najkorištenijih pokretača u industriji videoigara, poznat po svojim naprednim mogućnostima renderiranja i prilagođavanju za različite platforme.

### Epic Games Store 
Pokrenut 2018. godine, *Epic Games Store* je digitalna prodavnica videoigara za PC i Mac računare. Platforma je poznata po velikodušnom udjelu u prihodima koji nudi developerima (88% prihoda ide developerima) i čestom dijeljenju besplatnih igara.

### Poznate igre 
Neke od najpoznatijih igara razvijenih ili izdanih od strane Epic Gamesa:
* Unreal (serijal)
* Gears of War (serijal; prava su prodana Microsoftu)
* Fortnite (izdato 2017.)
* Infinity Blade (serijal za mobilne uređaje)

## Eksterne veze 
* Službena web stranica
* Epic Games Store

Kategorija:Američke softverske kompanije
Kategorija:Razvijači videoigara
Kategorija:Epic Games
Nintendo Switch

250px|thumb|Nintendo Switch konzola u priključnoj stanici s Joy-Con kontrolerima
**Nintendo Switch** je videoigraća konzola koju je razvila i izdala japanska kompanija Nintendo. Prvi put je predstavljena u martu 2017. godine. Konzola je hibridnog tipa, što znači da se može koristiti na tri načina: kao kućna konzola priključena na televizor, kao prenosiva ručna konzola, ili u "Stolni režim" (Tabletop Mode) za dijeljenje ekrana i kontrolera.

## Hardver i dizajn 
Glavna inovacija Nintendo Switcha je njegov fleksibilan dizajn. Sastoji se od glavne jedinice (ekrana) i dva odvojiva bežična kontrolera poznata kao **Joy-Coni**.

### Joy-Con kontroleri 
Joy-Coni se mogu priključiti na obje strane glavnog ekrana za igranje u ručnom režimu, ili se mogu koristiti bežično u obje ruke dok je konzola priključena na televizor. Ovi kontroleri sadrže napredne funkcije uključujući HD tutnjavu (HD Rumble) i infracrvenu (IR) senzorsku kameru.

### Modeli 
Nintendo je kasnije izdao i druge verzije konzole:
* **Nintendo Switch Lite** (2019.): Isključivo ručna verzija bez mogućnosti povezivanja na televizor.
* **Nintendo Switch – OLED Model** (2021.): Ažurirana verzija glavne konzole s većim OLED ekranom, poboljšanim zvučnicima i boljim postoljem.
* **Nasljednik:** Nintendo je zvanično najavio da radi na nasljedniku ove konzole, koji se u medijima često naziva **Nintendo Switch 2**.

## Igre 
Kao i kod prethodnih Nintendo konzola, glavna snaga Switcha leži u ekskluzivnim igrama koje je razvio sam Nintendo, ali i u sve većem broju igara trećih izdavača. Neke od najpoznatijih igara su:

* *The Legend of Zelda: Breath of the Wild*
* *Mario Kart 8 Deluxe*
* *Super Mario Odyssey*
* *Animal Crossing: New Horizons*
* *Pokémon Scarlet i Violet*

## Prijem 
Kritičari su hvalili Nintendo Switch zbog njegove hibridne funkcionalnosti, što je omogućilo igračima da uživaju u velikim konzolnim igrama u pokretu. Konzola je postigla veliki komercijalni uspjeh i jedna je od najprodavanijih konzola svih vremena.

## Reference 
## Vanjske veze 
* Zvanična web stranica Nintendo Switcha

Kategorija:Igraće konzole
Kategorija:Nintendo
Kategorija:Nintendo Switch
Xbox

**Xbox** je globalno poznati brend za videoigre koji je u vlasništvu i razvijen od strane američke korporacije Microsoft. Brend se prvenstveno sastoji od serije videoigraćih konzola koje su razvijene od početka 2000-ih, uz prateće servise, kontrolere, igre i pretplate.

Brend je prvi put predstavljen u Sjedinjenim Američkim Državama u novembru 2001. godine izdavanjem originalne konzole **Xbox**. Danas, Xbox predstavlja kompletan ekosistem koji uključuje hardver (trenutno *Xbox Series X/S*), digitalnu prodavnicu i ključne pretplatničke usluge kao što su *Xbox Game Pass* i *Xbox Network*.

## Historija konzola i generacije 
Xbox je doživio četiri glavne generacije konzola, od kojih je svaka predstavljala Microsoftov odgovor na tržište konzola.

### Originalni Xbox (2001. - Šesta generacija) 
Prvi Xbox je izdan 15. novembra 2001. godine. Bio je to Microsoftov prvi ulazak na tržište konzola, direktno se takmičući sa PlayStation 2 i Nintendo GameCubeom. Konzola je bila bazirana na prilagođenom hardveru za PC i predstavila je prvu iteraciju Xbox Live servisa.

### Xbox 360 (2005. - Sedma generacija) 
Izdan 2005. godine, Xbox 360 je postigao globalni uspjeh. Uveo je grafiku visoke rezolucije (HD) i značajno proširio Xbox Live mrežu, etablirajući je kao centralnu tačku za igranje i digitalnu distribuciju sadržaja.

### Xbox One (2013. - Osma generacija) 
Predstavljen 2013. godine, Xbox One se fokusirao na koncept "sve-u-jednom" zabavnog centra za dnevnu sobu. Iako je imao sporiji start, kasnije je fokus prebačen isključivo na gejming, te je s vremenom konzola postala platforma za uvođenje revolucionarnih usluga kao što je Xbox Game Pass.

### Xbox Series X/S (2020. - Deveta generacija) 
Trenutna generacija, izdana u novembru 2020. godine. Sastoji se od dvije konzole: moćnijeg **Xbox Series X** i digitalnog, manjeg **Xbox Series S**. Glavni fokus ove generacije je na izuzetno brzom učitavanju (zahvaljujući NVMe SSD-u), ray tracing tehnologiji, te optimizaciji igara i servisa za najnovije standarde.

## Servisi i ekosistem 
### Xbox Network 
Xbox Network (ranije poznat kao Xbox Live) je onlajn servis koji omogućava igranje više igrača, pristup digitalnoj prodavnici (Xbox Store) i komunikaciju. Servis je pokrenut 2002. godine, a 2021. godine je preimenovan u Xbox Network kako bi obuhvatio sve Microsoftove onlajn usluge vezane za Xbox.

### Xbox Game Pass 
Pretplatnička usluga pokrenuta 2017. godine koja korisnicima omogućava pristup velikoj biblioteci od preko stotinu igara uz mjesečnu naknadu. Usluga uključuje sve ekskluzivne Microsoftove igre od prvog dana izlaska, te se smatra ključnim dijelom Xbox strategije u devetoj generaciji.

## Reference 
## Vanjske veze 
* Službena web stranica Xbox
* Službena stranica Xbox Game Pass

Kategorija:Microsoft proizvodi
Kategorija:Igraće konzole
Kategorija:Xbox
Lavašak

desno|mini

**Lavašak** (, doslovno: *mali lavaš*) je perzijski naziv za tanki, čvrsti i osušeni list čiste ili miješane voćne pulpe, poput šljive, marelice ili nara. Pulpa kuhanog voća se soli, procijedi kroz sito, zagladi na debljinu od oko dva milimetra i suši dok se ne ohladi, ne postane  i čvrsta. Lavašak u perzijskoj kuhinji dolazi u slatkoj, kiseloj i slatko-kiseloj varijanti. Kisela verzija je poželjnija.

S nutritivnog stajališta, lavašak je ekstrakt napravljen od različitog voća. Generacijama se lavašak tradicionalno pripremao kod kuće. Sada se industrijski proizvodi, a njegova kvaliteta podliježe državnim inspekcijama sigurnosti hrane.

## Etimologija 
Lavašak potječe od perzijske riječi lavaš (), koja se odnosi na tradicionalnu vrstu kruha koji se nalazi u Iranu, Armeniji i drugim azijskim zemljama. Budući da je završetak -ak deminutiv, lavašak se može grubo prevesti kao "mali kruh".

## Historija 
Prva pojava lavašaka u iranskoj regiji može se pratiti do ahemenidskog razdoblja (550-330. p. n. e.). Tijekom tog razdoblja lavašak se koristio kao trajna namirnica tijekom vojnih i trgovačkih putovanja. U davna vremena, Perzijanci su izrađivali lavašak od velikog sezonskog voća kako bi ga koristili tijekom cijele godine.

Tijekom srednjeg vijeka lavašak je bio poznat kao popularna grickalica koja se konzumirala tijekom proslava i vjerskih obreda. Smatrao se simbolom sreće.

U doba Kadžara, proizvodnja i potrošnja lavašaka su se povećale. U Iranu je nastala mala industrija lavašaka, a izumljene su i nove metode za proizvodnju i opskrbu tržnica hranom. Tijekom tog vremena lavašak je bio popularan poklon na proslavama i obiteljskim događajima.

Do 20. stoljeća, uvođenjem moderne tehnologije i novih metoda proizvodnje i pakiranja, industrija lavašaka u Iranu dosegla je višu razinu. U tom su razdoblju nastale velike tvrtke za proizvodnju lavašaka, a lavašak je postao popularna namirnica i u inozemstvu.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Iranska kuhinja
Kategorija:Suha hrana
Kategorija:Suho voće
Osnovna škola Aneks

**Javna ustanova Osnovna škola "Aneks"** je osnovna škola u Sarajevu, koja se nalazi na teritoriji općine Novi Grad. Jedna je od najmlađih obrazovnih ustanova u Kantonu Sarajevo, zvanično otvorena 2018. godine.

## Historija 
Izgradnja škole u naselju Aneks bila je dugogodišnja potreba lokalnog stanovništva. Prije izgradnje ovog objekta, djeca iz naselja Aneks, Hrasno Brdo i okolnih ulica morala su pješačiti velike udaljenosti do škola "Osman Nuri Hadžić" ili "Džemaludin Čaušević", često prelazeći prometne saobraćajnice.

Projekt je realiziran kao zajednička investicija Općine Novi Grad i Ministarstva za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo. Kamen temeljac postavljen je u maju 2014. godine.

Škola je svečano otvorila svoja vrata za učenike početkom školske 2018/2019. godine.

## Lokacija i zgrada 
Škola se nalazi u ulici Vrbovska bb, na samoj granici općina Novi Grad i Novo Sarajevo. Zbog svog specifičnog položaja, škola gravitira naseljima Aneks, Hrasno Brdo i Švrakino Selo.

Objekat je izgrađen po savremenim standardima. Arhitektonski je prepoznatljiv po modernoj fasadi u žutoj i sivoj boji. Škola posjeduje:

* Učionice opremljene modernim nastavnim sredstvima;
* Fiskulturnu salu sa pratećim prostorijama;
* Biblioteku i čitaonicu;
* Vanjsko igralište.

Kapacitet škole je projektovan za prihvat oko 850 učenika u dvije smjene.

## Značaj 
Otvaranjem ove škole značajno je rasterećen kapacitet okolnih osnovnih škola, a sigurnost djece u saobraćaju je povećana jer više ne moraju prelaziti glavne gradske tranzite na putu do škole. Škola također služi kao centar za kulturna i sportska dešavanja lokalne zajednice.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena web stranica škole
Geografija Palestine

**Palestina** se nalazi na istočnoj strani Sredozemnog mora. Obuhvata prostor između 29. i 33. stepena sjeverne geografske širine i 35. i 39. stepena istočne geografske dužine. Teritorija na koju polaže pravo prostire se na površini od 5160&nbsp;km2, od čega se trenutno obrađuje 1500&nbsp;km2 na Zapadnoj obali i 160&nbsp;km2 u Pojasu Gaze.

## Geografija 
U Palestini postoji 5 glavnih reljefnih i klimatskih regija: *Regija doline Jordana*, koja se proteže na jugu od zapadne obale rijeke Jordan, do krajnjeg sjevera Mrtvog mora na oko 70&nbsp;km. Nadmorska visina varira između 200–300 m ispod nivoa mora do oko 100–200 m iznad nivoa mora. Klima je uglavnom suptropska, a godišnja količina padavina iznosi između  20 i 100&nbsp;mm. Zatim *Istočna brda*, koja se protežu duž istočnog dijela Zapadne obale, istočno od Jenina. Nadmorska visina varira između 800 m nadmorske visine i 150 m ispod nivoa mora. Klima je polusuha, sa niskom godišnjom količinom padavina, između 200–400&nbsp;mm. *Centralna visoravan,* regija koja predstavlja najveći dio Zapadne obale, a proteže se preko 120&nbsp;km i uključuje Jenin (sjever) i Hebron (jug). Ovom regijom dominiraju planine i planinski masivi, sa nekim predjelima koji sežu do preko 1.000 m nadmorske visine. *Obalna regija*, koja obuhvata okruge Jenin i Tulkarem, je duga 60&nbsp;km i široka 1 do 3&nbsp;km, a nadmorska visina iznosi 100–300 m. Prosječna godišnja količina padavina je oko 600&nbsp;mm. *Pojas Gaze*, koji se prostire na 365&nbsp;km2, obuhvata različite tipove tla i pješčane dine, a proteže se duž obale u zapadnom dijelu teritorije. Značajan dio ovog područja je rekultivisan za uzgoj citrusnog voća i povrća. To je produktivno područje koje se uglavnom koristi za ratarske kulture. Prosječna godišnja količina padavina iznosi oko 300&nbsp;mm.

## Klima 
Oko 70% prosječnih padavina u zemlji prisutno je između novembra i marta, dok je period od juna do augusta često bez kiše. Padavine su neravnomjerno raspoređene, naglo se smanjujući prema jugu. Na krajnjem jugu, blizu područja Mrtvog mora, prosječna godišnja količina padavina je manja od 100&nbsp;mm, dok je na sjeveru prosjek veći od 1100&nbsp;mm. Zapadna obala je relativno sušna: sjeverni dio Zapadne obale prima najviše padavina, približno 700&nbsp;mm godišnje, dok južni kraj zahvati samo 80–100&nbsp;mm godišnje. Pojas Gaze ima pretežno ravni obalni teren, međutim i dalje prima različite padavine, koje se kreću između 200&nbsp;mm godišnje na jugu i 400&nbsp;mm godišnje na sjeveru (UNDP, 2010). Iako se palestinske teritorije tradicionalno karakteriziraju "mediteranskom klimom", temperatura, baš kao i padavine, variraju shodno geografskoj širini i nadmorskoj visini. Dok je januar najhladniji mjesec na palestinskim teritorijama sa prosjekom od oko 12&nbsp;°C, juli-august su vrhunac ljeta sa prosjekom od oko 27&nbsp;°C.

## Reference 
Kategorija:Bliski istok
Kategorija:Geografija Azije po državama
Kategorija:Palestina
Cyberpunk 2077

**Cyberpunk 2077** (često skraćeno kao **CP2077**) je akcijska RPG igra otvorenog svijeta koju je razvio i izdao poljski studio CD Projekt. Igra je izdana 10. decembra 2020. godine za Microsoft Windows, PlayStation 4, Xbox One, te kasnije za PlayStation 5 i Xbox Series X/S.

Radnja igre smještena je u distopijski, futuristički metropolitski grad **Night City**, u Kaliforniji. Igrači preuzimaju ulogu **V**-a (čita se *Vi*), prilagodljivog plaćenika, te se igra odvija iz **perspektive prvog lica**. Centralna tema igre je borba za moć u svijetu kojim dominiraju tehnološke korporacije i napredne modifikacije tijela (kibernetika).

## Način igre 
Glavni protagonist igre, V, u Night Cityju.
Igrači ulogu V-a mogu prilagoditi u potpunosti, birajući spol i pozadinsku priču (poznatu kao *Lifepath*). Igranje se bazira na slobodnom istraživanju masivnog otvorenog svijeta, borbi vatrenim oružjem, korištenju naprednih kibernetičkih implanta (tzv. *ki-opreme* ili *cyberware*) i hakiranju.

Sistem napredovanja omogućava igračima da razvijaju razne vještine, uključujući *Body* (tijelo), *Reflexes* (reflekse) i *Technical Ability* (tehničku sposobnost), što direktno utječe na stil borbe i pristup misijama.

## Svijet i priča 
Night City je masivna metropola podijeljena na šest okruga, gdje se kriminal i tehnološki napredak spajaju. Priča prati V-a u potrazi za jedinstvenim biočipom koji sadrži digitalnu kopiju uma legendarne rock zvijezde i aktivista, **Johnnyja Silverhanda** (kojeg tumači glumac Keanu Reeves).

Glavni sukob proizlazi iz pokušaja V-a da spasi svoj vlastiti um, boreći se protiv korporativnih sila i unutrašnje borbe s prisutnošću Johnnyja Silverhanda.

## Razvoj i kontroverzno izdanje 
Razvoj igre je započeo nedugo nakon izlaska *The Witcher 3*, a igra je zvanično najavljena 2012. godine.

Izdanje igre 10. decembra 2020. bilo je praćeno velikim kontroverzama. Iako je igra dobila visoke ocjene za PC verziju, performanse na konzolama starije generacije (PS4 i Xbox One) bile su izrazito loše zbog brojnih grešaka (*bugova*) i problema s optimizacijom. To je dovelo do izvinjenja developera i privremenog povlačenja igre iz PlayStation Storea.

## Prijem i poboljšanja 
Početni prijem je bio mješovit. Iako je igra pohvaljena za priču, dizajn svijeta i umjetničku viziju, tehnički problemi na konzolama narušili su reputaciju developera.

U narednim godinama, CD Projekt Red izdao je niz velikih ažuriranja (poput zakrpe 2.0) koja su značajno poboljšala igru, ispravila većinu grešaka i redizajnirala neke ključne sisteme igre. U septembru 2023. godine, izdana je i velika ekspanzija pod nazivom *Phantom Liberty*, koja je bila izuzetno dobro primljena od strane kritičara i igrača.

## Reference 
## Vanjske veze 
* Službena web stranica igre
* CD Projekt Red

Kategorija:Videoigre iz 2020.
Kategorija:Role-playing videoigre
Kategorija:CD Projekt Red igre
Geologija Bruneja

**Geologija Bruneja** prvenstveno se sastoji od kenozojskih stijena koje prekrivaju dublje stijenske jedinice na Borneu. Stijene od oligocena do holocena debele su i do 15&nbsp;km.

Najstarije stijene dio su formacija Meligan i Temburong na istoku i predstavljaju deformirane ostatke sedimenata poplavnih ravnica. Diskordancija odvaja starije od mlađih stijena srednjeg miocena i pliocena. Među neogenskim sedimentima geolozi razlikuju formacije Setap, Belait, Miri, Seria i Liang. Formacija Setap je morski škriljevac, dok formacija Belait uključuje debele pješčenjake i nešto grebenskog krečnjaka. I formacije Miri i Seria uključuju pješčenjake i škriljevac, a formacija Liang čuva sedimente i krupniji šljunak u bočatoj vodi, zajedno s fosilima puževa i rakova. Rasjedi koji su se razvili u ovim debelim sedimentnim stijenama pomažu u zarobljavanju nafte i plina.

## Geologija prirodnih resursa 
Obalno naftno polje Seria otkriveno je 1929, a drugo takvo otkriveno je krajem 20. stoljeća. Međutim, većina nafte i plina u Bruneju dobija se iz mora. Sloj u području delte Barama, debeo 12&nbsp;km, sadrži najviše rezervi ugljikovodika, često dobijenih iz kopnenih biljaka koje su formirale slojeve debele centimetar u sedimentima delte. Širenje paleodelte Barama prema sjeveru kontroliše temperaturu i pritisak pod kojima se formiraju ugljikovodici. U zemlji postoje dvije glavne vrste nafte: voštana, sirova nafta, s niskim udjelom sumpora, i ona s visokim udjelom sumpora.

Prirodni plin dublje je od nafte, a ležišta imaju nizak nivo onečišćenja dušikom, vodik-sulfidom i ugljik-dioksidom. Jugozapadna Ampa, Fairley i Champion glavna su naftna polja na moru. Jugozapadna Ampa na dubini je od 40 metara, u antiklinalnoj strukturi s rasjedima koji polje dijele na tri dijela s do 730 ležišnih jedinica koje se protežu od miocena do pliocena. Polje Champion nešto je dublje (45&nbsp;m) i podijeljeno je na istočno, zapadno i glavno. Potonje sadrži najviše nafte od ta tri, proizvodeći i tešku i lahku sirovu naftu – iako je pritisak u bušotinama imao tendenciju brzog pada, ograničavajući proizvodnju prirodnog plina.

## Reference
Geologija Kuvajta

**Geologija Kuvajta** uključuje izuzetno debele sedimentne sekvence iz mezozoika i kenozoika bogate naftom i plinom.

## Geološka historija, stratigrafija i tektonika 
Najstarije kristalne bazne stijene ispod Kuvajta slabo su istražene zbog debljine sedimentnih stijena koje ih prekrivaju. Početkom 1960-ih bušotina duboka 4233&nbsp;m u naftnom polju Burgan dosegla je samo stijene koje datiraju iz trijasa, uključujući glinu, lapor, krečnjak, škriljevac i anhidrit. Prekrivaju ih 1424&nbsp;m jurskih stijena, prvenstveno krečnjaka, ali i 393&nbsp;m anhidrita, vjerovatno povezanog s anhidritom. Kredne stijene debele su do 1800&nbsp;m na jugoistoku ili 3000&nbsp;m na sjeverozapadu, pretežno krečnjak, škriljevac i pješčenjak, koji pripadaju formacijama Zubair i Burgan.

Kenozojske stijene bliže površini dobro su istražene. Stijene na dubini od 1024 do 767 m datiraju iz paleocena i eocena, prvenstveno krečnjak i evaporit iz formacije Rus. Kuvajtska grupa na jugoistoku sadrži glineni pješčenjak. Wara i Burgan imaju brda prekrivena istrošenim pješčenjakom i rožnjakom. Ustvari, rožnjački krečnjak na brdu Gurain debeo je i do 60&nbsp;cm. Zajedno, ove stijene formirale su se tokom pliocena, miocena i pleistocena.

Formacija Ghar može se identifikovati u litici Jal-az-Zor sa grubozrnim ili šljunčanim pješčenjakom i slojevima zelene gline iz oligocena i miocena.

Kuvajt ima znatne kvartarne naslage, kao što su pijesak na plaži spojen kalcij-karbonatom, deltne i plimne blatne ravnice na ostrvu Bubiyan i na sjeveroistoku, kao i pijesak nanesen vjetrom. Formacija Dibdibba iz miocena do pleistocena prekriva fosilnu formaciju Donji Fars sa slojevima pjeskovite gline koji sadrže gips i grubim magmatskim i metamorfnim šljunkom.

## Reference
Mirsada Hatibović-Šakić

**Mirsada Hatibović-Šakić** (1945- 2014) bila je bosanskohercegovačka novinarka i televizijska producentica.

## Biografija 
Rođena je u Sarajevu, 1945. Diplomirala je 1975. na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu, pri Univerzitetu u Sarajevu, u prvoj generaciji novinara.

Većinu svoje karijere prije rata je provela radeći na Radioteleviziji Televiziji Sarajevo. Bila je producentica i novinarka za različite dnevnopolitičke emisije, kao što  “Politički magazin” i “Zelena panorama”. Na osnovu dnevnika je napravljen dokumentarac "Mirsadin dnevnik" (Le Journal de Mirsada) u Francuskoj. Dokumentarni film je objavljen 1994, koristeći slike i isječke iz intimnog dnevnika. Autorstvo filma potpisuju François-Marie Ribadeau i Marie-Claude Vogric.

## Izvori 
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Rođeni 1945.
Kategorija:Umrli 2014.
Snježana Mulić

**Snježana Mulić-Softić** (14. septembar 1962 – 8. juli 2024) bila je bosanskohercegovačka novinarka i književnica.

Rođena je  u Sarajevu, gdje je zavšila osnovno, srednje i visoko obrazovanje.

## Novinarstvo i dokumentaristika 
Diplomirala je žurnalistiku na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu.

Bila je urednica u magazinu *BH Dani*, listu *Slobodna Bosna* te na TV Hayatu. Posljednjih 12 godina radila je kao novinarka i urednica na portalu Al Jazeere Balkans. Pisala je kolumne za mnoge domaće i strane medije, a tokom rata bila je na čelu pres-centra u sarajevskoj općini Novi Grad.

Autorica je dva dokumentarna filma. *Pismo preporučeno srcem* (*A Letter Recommended from the Heart*) govori o životu za vrijeme opsade u općini Novi Grad (film ima i francusku verziju i prikazan je u Francuskoj). Film je pomogao u prikupljanju humanitarne pomoći za djecu čiji su životi prikazani.

### Bibilografija: 
* *Sanduk po mjeri*, 2005.
* *Krsta po meri*, "Družba Piano", Slovenija, 2011.
* *Povratak*, "Buybook", Sarajevo, 2013.
* *Return*, "Connectum", Sarajevo, 2013.
* *Sto dana tavana*, "Connectum", Sarajevo, 2017.

## Nagrade i nominacije 
* Nominacija za Nobelovu nagradu za mir u projektu "1000 Peace Women 2005"
** U obrazloženju za nominaciju, između ostalog, stoji i to da je Mulić prva novinarka iz Bosne i Hercegovine koja je ušla u zapadni Mostar (januar 1996), koji je kontrolirao HVO i tamo napravila reportažu i intervju s gradonačelnikom tog dijela grada Mijom Brajkovićem, te da je bila prva novinarka iz Sarajeva koja je ušla u Srebrenicu i razgovarala sa stanovništvom, koje se uglavnom tu doselilo iz prigradskih sarajevskih naselja, a nakon reintegracije Sarajeva. Tekstovi su objavljeni u magazinu *BH Dani*.
* Novinarska nagrada "Srđan Aleksić" za profesionalno i kontinuirano izvještavanje o bh. društvu te razvoj društveno-odgovornog novinarstva (2016)
* Nagrada Naklade "Zoro" za najbolju neobjavljenu knjigu (2005)

## Izvori 
Kategorija:Rođeni 1962.
Kategorija:Umrli 2024.
Kategorija:Biografije, Sarajevo
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Didžeridu

**Didžeridu** (en. "*didgeridoo*") je drevni, aerofoni instrument koji se smatra jednim od najstarijih puhačkih instrumenata na svijetu. Izrađen od prirodno izdubljenih stabala eukaliptusa od strane termita, tradicionalni didžeridu, ili "*yidaki*" na nekim aboridžinskim jezicima, igrao je bitnu ulogu u ceremonijalnim okupljanjima, te kao pratnja pjesmama i plesovima.

## Historija 
mini|Didžeridu
Porijeklo instrumenta je počelo s autohtonim narodima Australije, gdje je dio njihove kulture najmanje 1.500 godina, iako se na osnovu pojedinih izvora smatra da bi mogao biti star i preko 40.000 godina. Za aboridžinske narode sjeverne Australije, didžeridu je više od samo instrumenta. Muškarci ga tradicionalno sviraju, a po njihovim vjerovanjima se smatra da složeni ritmovi i zvukovi povezuju svirača sa svijetom predaka. Vjeruje se da muzika didžeridua predstavlja glas same planete Zemlje, odjekujući zvukovima australijske kulture. U zadnjih nekoliko decenija, popularnost didžeridua se proširila van granica Australije. Tokom sviranja, svirač kontinuirano puše zrak kroz instrument dok usnama i jezikom stvara ritmičke obrasce i zvukove. Kružno disanje je tehnika koja omogućava sviraču da udiše kroz nos uz održavanje konstantnog protoka zraka iz usta, a obično se koristi kako bi se proizveo neprekidan zvuk.

Tradicionalni didžeridui su dugi oko 1,2 metra, iako neke vrste čak mogu biti i do 3 metra. Budući da je napravljen od drveta kojeg jedu termiti, što stvara njegove neobične i autentične "trubeće tonove", didžeridu nije kao truba ili bilo koji drugi puhački instrument kojeg je izradio čovjek.

## Vrste 
* Meinl "Zmijski" didžeridu
* Kompaktni spiralni didžeridu
* Melaya bambusni didžeridu (tradicionalni, ravni oblik)

### Meinl 
Meinl ili "zmijski“ didžeridu predstavlja savremenu adaptaciju tradicionalnog instrumenta, prepoznatljivu po zakrivljenoj strukturi koja podsjeća na smotanu zmiju. Dizajn doprinosi vizuelnoj atraktivnosti, ali i čini instrument kompaktnijim, te lakšim za korištenje i transport. Usprkos nekonvencionalnom obliku i izgledu, ovaj model proizvodi autentičan zvuk koji je vrlo sličan klasičnom didžeriduu, zbog čega je naročito popularan među sviračima amaterima.

### Melaya bambusni didžeridu 
Ova vrsta je najčešće pravolinijskog oblika, te se uglavnom izrađuje od prirodnih materijala poput eukaliptusa ili bambusa. Poznata je po dubokim i rezonantnim tonovima, a posebno je pogodna za scenske nastupe. Dužina instrumenta ima ključnu ulogu u određivanju visine tona i ukupne zkvalitete zvuka, pri čemu duži instrumenti proizvode niže frekvencije.

### Kompaktni spiralni didžeridu 
Ovi instrumenti su napravljeni tako da se njihov glavni dio spiralno uvija, što omogućava stvaranje produženog zračnog stuba u znatno kraćoj ukupnoj dužini.

## Reference 
Kategorija:Puhački instrumenti
Kategorija:Kultura Australije
Kategorija:Drveni puhački instrumenti
Predsjednik Palestine

**Predsjednik Palestine** () jest šef države Palestinee. Yasser Arafat postao je prvi titularni predsjednik Države Palestine 1989. godine, godinu dana nakon Palestinske deklaracije o nezavisnosti. Titula je prvobitno bila titularna, paralelno s de facto titulom predsjednika Palestinske nacionalne uprave. Obe funkcije Arafat je obavljao od 1994. godine i nastavio ih je obavljati do svoje smrti u novembru 2004. godine, a nastavio ih je i njegov nasljednik Mahmoud Abbas. U januaru 2005. godine, Palestinsko centralno vijeće (PCC) zatražilo je od Abbasa da obavlja dužnosti predsjednika Države Palestine. Od 2013. godine, titula predsjednik Države Palestine postala je jedina titula palestinskog predsjednika.

## Titula 
15. novembra 1988. godine, Palestinska oslobodilačka organizacija (PLO) proglasila je Državu Palestinu. Jaser Arafat, predsjedavajući Palestinske oslobodilačke organizacije, preuzeo je titulu "predsjednika Palestine". Ujedinjene nacije su priznale PLO kao "predstavnika palestinskog naroda". PLO je uspostavio Palestinsko nacionalno vijeće i vladu u egzilu, oba državna organa predstavljali su palestinski narod širom svijeta.

### Palestinska uprava 
Sporazumi iz Osla uspostavili su paralelnu Palestinsku nacionalnu upravu (PA) i Palestinsko zakonodavno vijeće, koji su predstavljali Palestince na palestinskim teritorijama. Od 1994. godine, Arafat je preuzeo titulu predsjednika Palestinske nacionalne uprave, koja je učvršćena predsjedničkim izborima 1996. godine. Od tada, obe funkcije (predsjednika PLO i PA) istovremeno je obavljala jedna osoba.

### Nakon 2013. godine 
Godine 2012., Ujedinjene nacije su priznale "Državu Palestinu" kao državu posmatrača koja nije članica, ali to nije ukinulo funkciju predsjednika Palestinske uprave jer je ona proizašla iz Sporazuma iz Osla.

## Izbori 
Za razliku od predsjednika Palestinske uprave, pozicija predsjednika Države Palestine ne potvrđuje se demokratskim izborima, već od strane Centralnog vijeća PLO-a. Centralno vijeće PLO-a izabralo je 1989. godine Arafata za prvog predsjednika Države Palestine. U to vrijeme, PLO koji ga je izabrao predvodio je lično Arafat. Nakon Arafatove smrti u novembru 2004. godine, ta funkcija je bila upražnjena. U maju 2005. godine, četiri mjeseca nakon što je Abbas izabran za predsjednika Palestinske uprave, Centralno vijeće PLO-a je zatražilo od Abbasa da preuzme funkciju predsjednika Države Palestine.
* Rawhi Fattouh (11. 11. 2004. - 15. 1. 2005.)
* Mahmoud Abbas (15. 1. 2005. -)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Predsjednici po državama
Kategorija:Predsjednici Palestine
Geologija Naurua

mini|Snimak Naurua iz zraka (2002). Zaljev Anibare na istočnoj je strani. Laguna Buada jest tamnije područje na jugozapadu.
**Nauru** je smješten u istoimenom bazenu u Tihom okeanu, na dijelu Pacifičke ploče, koja se formirala na srednjookeanskom grebenu prije 132 miliona godina. Od sredine eocena (35&nbsp;miliona godina) do oligocena podmorski vulkan izgradio se iznad vruće tačke i formirao podvodnu planinu sastavljenu od bazalta. Koral blizu površine datiran je između pet i 0,3 miliona godina.

Zaljev Anibare nastao je podvodnim urušavanjem istočne strane vulkana. Urušavanje je formiralo amfiteatralni oblik s lučno oblikovanim blokom koji se rotira prema vani u svojoj bazi od 900 do 1100&nbsp;m ispod nivoa mora. Ispod 1100&nbsp;m nanos se izbočuje do 2000&nbsp;m dubine.

Nauru se pomiče brzinom od 104&nbsp;mm godišnje prema sjeverozapadu zajedno s Pacifičkom pločom.

Slatka voda može se naći u laguni Buada, a također u nekim bočatim ribnjacima u podnožju strmine u Ijuwu i Anabaru na sjeveroistoku. U špiljama Moqua na jugoistoku postoji podzemno jezero.

## Također pogledajte 
* Eskploatacija fosfata na Banabi i Nauruu

## Reference 
Kategorija:Geografija Naurua
Kategorija:Geologija po državama
Hromosomsko preuređivanje

[thumb| Shematski [kariotip|kariogram, s označenim trakama i podtrakama kako se koristi u Međunarodnom sistemu za ljudsku citogenomsku nomenklaturu hromosomskih preuređenja. Prikazuje 22 homologna autosomna para hromosoma, i ženske (XX) i muške (XY) verzije dva spolna hromosoma, kao i mitohondrijski genom (dolje lijevo). ]]
U genetici, **hromosomsko preuređenje** (**hromosomski rearamžman**) je mutaxija koja je tip hromosomske abnormalnosti koja uključuje promjenu u strukturi nativnog hromosoma. Takve promjene mogu uključivati nekoliko različitih klasa događaja, poput delecija, duplikacija, inverzije i translokacije. Obično su ovi događaji uzrokovani prekidom u dvostrukim spiralama DNK na dvije različite lokacije, nakon čega slijedi ponovno spajanje prekinutih krajeva kako bi se stvorio novi hromosomski raspored gena, drugačiji od redoslijeda gena hromosoma prije nego što su prekinuti. Procjenjuje se da se strukturne hromosomske abnormalnosti javljaju kod oko 0,5% novorođenčadi.

Neke hromosomske regije su sklonije preuređenju od drugih i stoga su izvor genetičkih bolesti i raka. Ova nestabilnost je obično posljedica sklonosti ovih regija ka pogrešnom poravnanju tokom popravke DNK, što je pogoršano defektima u izgledu replikacijskih proteina (poput FEN1 ili Pol δ) koji sveprisutno utiču na integritet genoma.
Kompleksni hromosomski rearanžmani (CCR) se rijetko viđaju u opštoj populaciji i definirani su kao strukturni hromosomski rearanžmani s najmanje tri tačke prekida s razmjenom genetičkog materijala između dva ili više hromosoma.

Heng u Gorelick and Heng pregledali su dokaze da spolno razmnožavanje pomaže u očuvanju identiteta vrste, djelujući kao grubi filter, uklanjajući hromosomske preuređenja, ali dopuštajući manjim varijacijama, poput promjena na nivou nukleotida ili gena (koje su često neutralne), da prođu kroz spolno sito.  U mišjem mozgu učestalost preuređenja genoma je niža nego u jetri i ta učestalost se ne povećava sa starenjem.

Primjeri (opsežnih) hromosomskih preuređenja mogu se naći u kompletnom i haplotipski riješenom genomu afričke manioke (TME204) koji je rekonstruiran i dostupan korištenjem Hi-C tehnologije.

## Reference 
Hromosomske abnormalnosti

Kategorija:Citogenetika
Kategorija:Hromosomi
Kategorija:Modifikacija genetičkih informacija
Troroditeljsko parenje

**Troroditeljsko parenje** ili  **triparentalno parenje** je oblik bakterijske konjugacije, gdje konjugativni plazmid prisutan u jednom bakterijskom soju pomaže u prijenosu mobilizirajućeg plazmida prisutnog u drugom bakterijskom soju u treći bakterijski soj. Plazmidi se unose u bakterije u svrhe kao što su transformacija, kloniranje ili transpozonska mutageneza. Trostruko parenje može pomoći u prevazilaženju nekih prepreka efikasnoj mobilizaciji plazmida. Naprimjer, ako su konjugativni plazmid i mobilizirajući plazmid članovi iste grupe nekompatibilnosti, ne moraju stabilno koegzistirati u drugom bakterijskom soju, da bi se mobilizirajući plazmid prenio.

## Historija 
Tristruko sparivanje je identificirano kod kvasaca 1960. godine, a zatim i kod *Escherichia coli* u 1962.
thumb| Informacije koje se prenose konjugacijom

## Proces
### Zahtjevi
**Pomoćni soj*, koji nosi konjugativni plazmid (kao što je F-plazmid) koji kodira gene potrebne za konjugaciju i prijenos DNK.
**Donorski soj*, koji nosi mobilizirajući plazmid  može koristiti funkcije prijenosa konjugativnog plazmida.
**Recipijentni soj*, u koji se želi uvesti mobilizirajući plazmid.
*Potrebno je pet do sedam dana da se utvrdi da li je
plazmid uspješno uveden u novi bakterijski
soj i da se potvrdi da nema prijenosa pomoćnog ili
donorskog soja.

Nasuprot tome, elektroporacija ne zahtijeva pomoćni ili
donorski soj. Ovo pomaže
u izbjegavanju moguće kontaminacije drugim sojevima. Uvođenje
plazmida može se provjeriti u soju primaoca
za dva dana, što elektroporaciju čini bržom i
efikasnijom metodom transformacije. Međutim, elektroporacija ne funkcioniše sa svim bakterijama i uglavnom je ograničena na dobro okarakterisane modelne organizme.

## Također pogledajte
* Bakterijsla konjugacija
* Plazmid
* Transpozon (primjena)
* Bakteriofag
* Troroditeljska beba

## Vanjski linkovi
*Protocol for P. aeruginosa

## References
Kategorija:Molekularna biologija
Starbucks

[desno|mini|Starbucks na stanici metroa Fulham Broadway u [London|Londonu, Engleska .]]
desno|mini|Unutrašnjost tržnice Pike Place 1977. godine

**Starbucks** korporacija je američka međunarodna mreža kafića i pržionica sa sjedištem u gradu Seattle, Washington. Osnovali su ga 1971. Jerry Baldwin, Zev Siegl i Gordon Bowker na tržnici Pike Place u Seattleu, prvotno kao veletrgovac zrnima kafe. Starbucks je transformiran u kafić koji nudi napitke na bazi espressa u vlasništvu Howarda Schultza, koji je bio glavni izvršni direktor od 1986. do 2000. i provodio agresivno širenje franšize širom zapadne obale Sjedinjenih Država.

Od novembra 2022., organizacija je raspolagala sa 35.711 lokacija u 80 država, pri čemu je 15.873 bilo u Sjedinjenim Američkim Državama. U SAD-u, Starbucks upravlja s više od 8.900 lokacija, dok su preostale licencirane. Zadržava titulu najveće mreže kafića na svijetu.

Tvrtka se nalazi na 120. poziciji Fortune 500 i 303. poziciji Forbes Global 2000, od 2022.

Uspon drugog vala kulture kafe obično se poklanja Starbucksu, koji je uveo raznolike načine za uživanje u kafi. Starbucks plasira vruće i hladne napitke, kafu u zrnu, mikro mljevenu instant kafu, espresso, kafu s mlijekom, čajeve u zrnu i listovima, sokove, Frappuccino napitke, peciva i grickalice. Neke ponude su vremenski ograničene ili prilagođene specifičnom mjestu. Većina lokacija nudi besplatan Wi-Fi pristup internetu, bez obzira na mjesto. Tvrtka je bila podložna brojnim kontroverzama vezanim uz svoje poslovne prakse. S druge strane, njezina franšiza stvorila je visoku privrženost prema marki, tržišni udio i vrijednost poduzeća.

## Proizvodi 
desno|mini|Starbucksove kafe s mlijekom

### Veličine šoljica za kafu 
### Proizvodi s niskim udjelom kalorija i bez šećera 
U januaru 2008. Starbucks je lansirao kolekciju "skinny" napitaka, pružajući verzije s manje kalorija i bez dodanog šećera, pravljene s obranim mlekom, a mogu se zasladiti izborom prirodnih zaslađivača (poput sirovog šećera, agavinog sirupa ili meda), vještačkih zaslađivača (kao što su Sweet'N Low, Splenda, Equal) ili nekim od okusa sirupa bez šećera koje imaju u ponudi.

## Vidi također 
* Kultura kafe
* Spisak kompanija za proizvodnju kafe
* Spisak kompanija sa sjedištem u Seattleu
* Multinacionalna korporacija

## Reference 
Kategorija:Multinacionalne kompanije sa sjedištem u SAD-u
Kategorija:Kahva
Kategorija:Čajevi
Kategorija:Peciva
Kategorija:Sjedinjene Američke Države
Kategorija:Seattle
Kategorija:Brendovi
Tealuxe

[desno|mini|250x250piksel|Tealuxe u [Cambridge (Massachusetts)|Cambridgeu, Massachusetts]]
**Tealuxe** je lanac koji je bio čajdžinica, a Bruce Ferniej i Katherine Walsh su ga osnovali u Massachusettsu 1996. godine  Katherine Walsh. S početnom lokacijom na Harvard Squareu, a kasnije proširenjem na veće područje Bostona, uključujući i New York i Rhode Island, Tealuxe je radio do 2019. godine, kada je konačno zatvorena i posljednja preostala prodavnicu u Providenceu, Rhode Island.

## Historija 
Bruce Fernie i Katherine Walsh su osnovali lanac čajdžinica Tealuxeu u Massachusettsu 1996. godine. Njihov zadatak bio je otvoriti čajdžinicu koja bi podsjećala na francuski kafić.

Fernie i Walsh su 2000. godine prodali vodstvo nad kompanijom i to kompaniji rizičnog kapitala sa sjedištem u Bostonu. &#x5B; ''* &#x5D;

Tealuxe je 2001. godine iznio podatke da je njihova najveća trgovina ostvarivala godišnju zaradu između 1 i 1,2 miliona dolara, što je moguće uporediti sa Starbucks trgovinom naročito u to vrijeme.

Godine 2010. Tealuxe je časopisom Yankee svrstana među pet najistaknutijih čajdžinica u regiji Nove Engleske. 

Početna lokacija, na Harvard Squareu u ulici Zero Brattle u Cambridgeu, Massachusetts, zatvorena je decembra 2018. godine nakon 19 godina poslovanja. Posljednje otvorena lokacija u Providenceu, Rhode Island, okončala je sa radom u junu naredne godine.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica
* *Velika vizija, mali biznis''

Kategorija:Čajevi
Kategorija:Cambridge (Massachusetts)