open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bosanskohercegovački filmovi kandidati za nagradu Oscar - Najbolji strani film

[mini|Bosanskohercegovački režiser [Danis Tanović čiji je film *Ničija zemlja*, na 74. dodjeli "Oscara", dobio Oscar za najbolji strani film]]

**Bosanskohercegovačka kinematografija** je na dodjelama Oscara u kategoriji za najbolji strani film zastupljena od 67. dodjele "Oscara" 1994. godine. Nagrada se dodjeljuje za igrani film produciran izvan Sjedinjenih Američkih Država počevši od 29. dodjele "Oscara" 1956. godine. Pravilo je da se u filmu najmanje 51 % vremena mora koristiti jezik koji nije engleski. Bosna i Hercegovina je zaključno sa 2014. godinom podnijela ukupno 14 filmova ali samo je jedan bosanskohercegovački film bio nominiran za Oscara u kategoriji najboljeg stranog filma: Danis Tanović s filmom *Ničija zemlja* na 74. dodjeli "Oscara", koji je uspio osvojiti nagradu.

Žiri za strani film nadzire proces i razmatra sve dostavljene filmove. Nakon toga, oni glasaju putem tajnog glasanja kako bi se odlučilo o pet kandidata za nagradu. Većina bosanskohercegovačkih kandidata su filmovi o životu u zemlji nakon tragičnih balkanskih ratova iz 1990-tih. Skoro svi osim Nedžada Begovića su režiseri koji su bili 41. godinu ili mlađi kada su objavili svoje filmove. Crne komedije kao što su "Gori vatra" i "Čuvari noći" te drame "Teško je biti fin", "Grbavica", "Kod amidže Idriza" i "Snijeg" su priče o životu nakon rata. Kandidat za 1994. godinu, "Magareće godine" nastao je u ratu, i priča je o jednoj školi iz doba komunizma. Kandidat za 2005. godinu, "Sasvim lično" je jedan od rijetkih dokumentaraca koji su ikada bili podnešeni za ovu nagradu. Svi filmovi su većinom na bosanskom jeziku. Osim *Ničije zemlje*, nijedan od podnosenih bosanskohercegovačkih filmova nisu uspjeli dobiti nominacije za Oscara, iako je film "Grbavica", koji je dobitnik Zlatnog medvjeda za 2006. godinu na Berlinskom filmskom festivalu, smatran kao jedan od favorita.

## Spisak filmova 
Slijedi spisak filmova koji su dostavljeni Akademiji na pregled od strane Bosne i Hercegovine za nagradu u godini u kojoj se održava ceremonija.

## Reference 
## Vanjski linkovi
*http://www.oscars.org/awardsdatabase/ 
*The Motion Picture Credits Database 
*http://www.imdb.com/Sections/Awards/Academy_Awards_USA/ 

BiH
Kategorija:Bosanskohercegovački filmovi
Marcel Arland

**Marcel Arland** bio je francuski književnik i kritičar (Varennes-sur-Amance, 5. 07. 1899.-12. 01. 1986.). Dobitnik Goncourtove nagrade za roman *Red* (*L’Ordre,* 1929).

Piše i novele: *Naši najljepši dani* (*Les plus beaux de nos jours,* 1937), *Voda i vatra* (*L’Eau et le feu,* 1956). U prozi profinjen analitičar ustajalosti i nesavršenosti društva koje guši »elitne duše« te svojim željeznim »redom« ubija i neposlušnike i zanesenjake.

Kao kritičar analizira tzv. bol stoljeća *(Kritički eseji)* i komentira književne izbore: *Antologija francuske poezije* (*Anthologie de la poésie française,* 1941), *Francuska proza* (*La Prose française,* 1951). Sa J. Paulhanom uređivao *La Nouvelle Revue française*. Bio je član Francuske akademije.

## Djela 
**Terres étrangères* (1923)                
**Étienne* (1925)                      
**Monique* (1926)                 
**Les Âmes en peine* (1927)                              
*''L'Ordre* (1929 – Goncourtova nagrada)
**Antarès* (1932)                                               
**Les Vivants* (1934)
**La Vigie* (1935)                                            
**Les Plus Beaux de nos jours* (1937)
**Terre natale* (1938)                                                                                   
**La Grâce* (1941)                                  
**Zélie dans le désert* (1944)                                
**Il faut de tout pour faire un monde* (1947)
**Sidobre* (1949)       
**Essais et nouveaux essais critiques* (1952)
**Je vous écris...* (1960)                                                                          
**L'Eau et le feu* (1960)
**Je vous écris... La nuit et les sources* (1963)                                                                    
**Le Grand Pardon* (1965)
**Attendez l'aube'' (1970)

## Reference 
Kategorija:Francuski pisci
Kategorija:Članovi Francuske akademije
Kategorija:Biografije, Haute-Marne
Kategorija:Rođeni 1899.
Kategorija:Umrli 1986.
Urbani dizajn

**Urbani dizajn** predstavlja process dizajniranja i oblikovanja gradova, sela i drugih naseljenih mjesta. Dok je arhitektura prvenstveno usredotočena ka pojedinačnim objektima, urbani dizajn bavi se grupama objekata, ulica i javnih prostora, cijelim kvartovima ili područjima, ili čitavim gradovima, sa ciljem stvaranja funkcionalnih, privlačnih i samoodrživih urbanih područja.

Urbani dizajn je interdisciplinarna djelatnost koja objedinjuje sve djelatnosti koje se bave prostorom i okolišem, poput urbanog planiranja, pejzažne arhitekture, arhitekture, građevine, saobraćaja, komunalnih djelatnosti i sl.

Bavljenje urbanim dizajnom iziskuje dobro poznavanje širokog spektra oblasti počevši od geografije do društvenih nauka, a posebno je važno razumijevanje tržišta nekretnina, urbane ekonomije, političke ekonomije i različitih socio-društvenih teorija. Urbani dizajn teži povezivanju ljudi i mjesta, pokretljivosti i urbane forme, stvaranju balansa između prirodnog i stvorenog. Urbani dizajn treba da pomiri mnoge zahtjeve u oblikovanju prostora, poput odnosa prema okolišu, društvene jednakosti i ekonomske isplatljivosti, što treba da rezultira prostorom jasne estetike i identiteta. Urbani dizajn istovremeno proizilazi i premašuje prostornu i saobraćajnu regulativu, arhitektonsko oblikovanje, razvojnu ekonomiju, inženjerstvo i krajolik. Povezivajući ove i druge relevantne djelatnosti, urbanim dizajnom stvaraju se vizije razvoja prostora, a potom i raspoređuju resursi i vještine potrebne da se ta vizija ostvari.

Teorije urbanog dizajna prvenstveno se bave oblikovanjem i upravljanjem javnim prostorima, i načinom na koji se ovi prostori doživljavaju i koriste. Javni prostori obuhvataju sve one prostore koji se slobodno koriste na dnevnoj bazi od strane stanovništva, kao što su ulice, trgovi, parkovi i javna infrastruktura. Neki dijelovi prostora u privatnom vlasništvu također čine dio javnog prostora, kao što su fasade zgrada ili vrtovi, te budući da doprinose doživljaju javnog prostora također se razmatraju u različitim teorijama urbanog dizajna.

## Također pogledajte 
* Arhitektura
* Urbanizam
* Urbanizacija

## Reference
Urbanističko planiranje

**Urbano planiranje** predstavlja tehnički i politički proces kontrole korištenja prostora i oblikovanja urbane sredine, sa ciljem navođenja i osiguravanja kontrolisanog razvoja naselja i zajednica. Proces urbanog planiranja uključuje istraživanja i analize, strateško promišljanje, arhitekturu, urbani dizajn, kontakt sa javnošću, provođenje, implementaciju i menadžment zakonskih propisa.

Srodne profesije poput arhitekture, pejzažne arhitekture ili urbanog dizajna bave se projektovanjem i razvijanjem u manjem mjerilu i sa više detalja, dok se prostorno planiranje bavi još većim prostornim cjelinama (regijama, državama, makroregijama), gotovo u pravilu u vrlo velikom mjerilu i sa manje detalja.

Savremeno urbano planiranje počinje sa pokretima urbanih reformi, koje su se izrodile kao reakcija na nered industrijskog grada sredinom XIX stoljeća. Urbano planiranje obuhvata i urbanu obnovu, koje prilagođava planerske metode i primjenjuje ih na postojeća naselja u fazi nazadovanja. Krajem XX stoljeća, svi planerski ciljevi usmjereni su ka postizanju samoodrživog razvoja. 

## Također pogledajte 
* Novi urbanizam
* Urbanizam
* Urbanizacija

## Vanjski linkovi 
* Federalno ministarstvo prostornog uređenja
* Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS 
* PLANetizen – Portal o urbanom planiranju



Kategorija:Urbanističko planiranje
Tajga

mini|lijevo|300px|Rasprostranjenost tajge
**Tajge** su tip zimzelenih šuma četinjača sjevernih dijelova umjerene zone sjeverne polulopte koje su cirkupolarno rasprostranjene u Evropi, Aziji ("sibirska tajga") i Sjevernoj Americi ("kanadska tajga").

Naziv tajga potiče iz narodnog govora i odnosio se prvobitno na četinarske šume zapadnog Sibira. Danas je kao naučni termin primijenjen na sve četinarske šume sjevernih dijelova sjeverne hemisfere. Moguće je razlikovati nekoliko tipova (podzona):
* listopadne ariševe tajge (graniče sa tundrama) 
* svijetle tajge (dominiraju borovi) 
* tamne tajge (dominiraju vrste iz reda smreke, bijelog bora i jele) 
* mješovite tajge u kojima se nalaze lišćarsko-listopadne vrste otpornije na niske temperature.

Tajge se u sjevernim subarktičkim oblastima Evrope, Azije i Sjeverne Amerike pruža zonalno širokim pojasom od zapada ka istoku, preko ogromnih oblasti između Tihog i Atlanskog okeana, pa se zato može govoriti o zoni tajge, za koju su najkarakterističnije tamne četinarske šume, prije svega smreke. To su tamne četinarske šume u kojima potpuno odustaju floristički elementi krupnolisnih listopadnih šuma. Njihovi graditelji su različite vrste jele i smreke.alt=ovako izgleda jedna tipična tajga....|mini|tajga..|lijevoOve tamne četinarske šume su relativno siromašne u faunističkom pogledu. Karakteristične vrste su žeravac, los, američki i azijski samur, ptice kao što su djetlić, krstokljun, gaćasti ćuk, itd. Stalni stanovnici tajge su mrki medvjed, vuk, lisica, divlja svinja, vjeverica, puh, hermelin, polarni zec, srna, dabar. Od vodozemaca tu su smuk, crni daždevnjak, živorodni gušter. Zimska klima tajgi je vrlo surova, pa živi svijet opstaje zahvaljujući životnim formama koje ih karakteriziraju npr. gusto krzno, bogato perje, potkožno masno tkivo, te sposobnost nalaženja i pripremanja dobrog skrovišta i jazbina, fiziološke osobine za doba zimskog sna i dr.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://portals.iucn.org/library/sites/library/files/documents/1982-004.pdf
* https://scfh.ru/en/papers/yuganskiy-nature-reserve-a-home-for-the-russian-sable/
* https://nhpbs.org/wild/taiga.asp
* https://portals.iucn.org/library/sites/library/files/documents/Rep-2003-031.pdf

Kategorija:Geografska terminologija
Kategorija:Kopneni biomi
Pejzažna arhitektura

[mini|Pogled na vrtove palače u [Versailles|Versaillesu]]
**Pejzažna arhitektura** je djelatnost koja se bavi oblikovanjem vanjskih javnih prostora, spomenika i građevina sa ciljem kreiranja prirodno, društveno i estetski skladnog prostora. Uključuje sistematsko istraživanje postojećih društvenih, ekoloških i geoloških uslova i procesa krajolika, te osmišlja i planira moguće intervencije. Primjenjuje se i u djelokrugu djelovanja drugih djelatnosti, poput urbanog dizajna, urbanog planiranja, tretmana otpadnih voda, zaštita okoliša, planiranja parkova i zona za rekreaciju i uređenja okoliša privatnih posjeda.

## Također pogledajte 
* Arhitektura
* Urbanizam
Pustinja Gobi

mini|300px|desno|Karta Azije na kojoj se vidi položaj pustinje Gobi.

**Gobi** je pustinja u središnjoj Aziji, nalazi se na području sjeverne i sjeverozapadne Kine i južne Mongolije. Svojom površinom od oko 1.295.000 km2 Gobi je peta pustinja u svijetu po veličini, a svojim položajem najjsevernija pustinja na svijetu.

Pustinja Gobi je okružena gorjem Altaj i mongolskom ravnicama i stepama na sjeveru, visoki plato Tibeta nalazi se na jugozapadu, a sjevernokineska nizina na jugoistoku pustinje. Gobi je hladna pustinja, te se često na vrhu pustinjski dina nalaze tragovi snijega, čemu pridonosi i nadmorska visina na kojoj se nalazi pustinja od oko 910 do 1.520 metara.

Prosječno u pustinju padne oko 194 milimetara kiše godišnje, dodatna količina vlage u pustinju dopire sa sjevera iz sibirskih stepa, hladnim vjetrovima koji donose snijeg i koji spuštaju temperaturu pustinje do –40&nbsp;°C u zimi, za razliku od ljetne od +50&nbsp;°C.

Pustinja gobi je historijski značajna kao dio Mongolskog Carstva, a mjesto je i nekih važnih tačaka na Putu Svile.

Pustinja Gobi mjesto je otkrića mnogih fosila, a u pustinji su prvi put otkrivna jaja dinosaura.

## Vanjski linkovi 
* Map, from "China the Beautiful"
* Flickr: Photos tagged with gobi
* Gobi Desert in Google Earth Requires Google Earth

Gobi
Gobi
Forum (časopis)

**Forum** je hrvatski i jugoslavenski mjesečni književni časopis Razreda za književnost HAZU.

## Historija
Izlazi od 1961. godine. List je posvećen *tradiciji, pisanoj riječi, promicanju književne kulture, čuvanju digniteta pisane riječi*. Pokretači lista bili su Petar Šegedin, Marijan Matković (i jedan od urednika) i Miroslav Krleža.

Danas izlazi u četiri trobroja godišnje.

U Forumu se objavljuje drame, eseje, pjesme, prozu, književnu kritiku i slične tekstove.

## Autori
Do decembra 2011. godine Forum je objavio djela hiljadu sedamsto i sedamdeset i dvoje autora. Redovito je objavljivao najnovija djela hrvatskih književnika te kapitalna djela svjetske književnosti. Među poznatijima su bili Dragutin Tadijanović, Vlado Gotovac, Vesna Parun, Željko Hell, Siniša Vuković, Željko Glavičić, Slavko Mihalić i ini. Ipak, unatoč tome, Forumova je politika da se daje prednost kakvoći tekstova pred autorskim imenima.

Forum se je nekad prodavao u knjižarama, a danas je čitateljima dostupan putem pretplate i u elektronskom obliku.

## Glavni urednici 
Trenutni (stanje decembar 2011.) glavni urednik je Krešimir Nemec, a članovi uredništva su još hrvatski akademik Nikica Petrak te pjesnik Mladen Machiedo.

## Reference 
*HINA/HS: Čuvar i promicatelj književne vrsnoće, Hrvatsko slovo, petak, 28. listopada 2011., str. 22.

Kategorija:Časopisi u Hrvatskoj
Kategorija:Časopisi u Jugoslaviji
Kategorija:Časopisi osnovani 1961.
Kategorija:HAZU
Kategorija:Mediji u Zagrebu
Bariša Krekić

**Bariša Krekić** (Dubrovnik, 14. oktobar 1928 – Los Angeles, 12. januar 2021) bio je hrvatski historičar i bizantolog.

Osnovno i srednje obrazovanje završio je u rodnom Dubrovniku. U Beogradu 1951. završava studij historije, specijaliziravši se na polju Bizantologije. Doktorsku disertaciju "Dubrovnik i Levant (1280-1460)" odbranio je u Beogradu 1954. Najprije je radio kao asistent u Vizantološkom institutu u Beogradu, a zatim kao profesor Opće historije srednjeg vijeka na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu. Postdoktorski studij je slušao na Sorboni u Parizu kod Brodela. Od 70-ih godina XX stoljeća seli u Sjedinjene Američke Države gdje najprije predaje na Bloomington univerzitetu u Indiani, da bi potom prešao na UCLA u Kaliforniji gdje je bio uposlen u statusu profesora emeritusa.

Glavno područje istraživanja Bariše Krekića je Bizantologija i veze Dubrovnika sa Levantom i Mediteranskim svijetom. Historiografiji Bosanskog srednjovjekovlja doprinio je s nekoliko manjih radova uglavnom vezanih za odnose srednjovjekovne Bosne s Dubrovnikom i Venecijom.

## Izvod iz bibliografije 
**Iz historije srednjovjekovne Bosne**

* *Prilog historiji mletačko-balkanske trgovine druge polovine XIV veka*, Godišnjak Filozofskog fakulteta u Novom Sadu II, Novi Sad 1957, 11-19.
* *Млеци и унутрашњост Балкана у четрнаестом веку*, *Зборник радова Византолошког института XXI*, Beograd 1982, 143-158.
* Dva priloga bosanskoj historiji prve polovine petnaestog vijeka (Uloga bosanskih vojvotkinja u dubrovačkoj kupovini Konavala; Da li su Dubrovčani pokušali da otruju Radosava Pavlovića 1430. godine?), Godišnjak Društva historičara Bosne i Hercegovine XXXVII, Sarajevo 1986, 129-142.
* Cirkulacija informacija između Dubrovnika i Bosne u prvoj polovini XV vijeka, Godišnjak Društva historičara Bosne i Hercegovine XXXIX, Sarajevo 1988, 50-56.

**Glavni radovi**

* *Trgovačka društva u srednjevekovnom dubrovačko-levantinskom saobraćaju*, *Годишњак Филозофског факултета у Новом Саду* IV, Novi Sad 1959, 11-27.
* *Dubrovnik (Raguse) et le Levant au Moyen Âge*, École Pratique des Hautes Études - Sorbonne, Paris-La Haye, 1961, 440.
* *Dubrovnik, Italy and the Balkans in the Late Middle Ages*, London Variorum Reprints, 1980, 330.
* *Urban Society of Eastern Europe in Premodern Times* (editor), Berkeley-Los Angeles, University of California Press, 1987, 232.
* *Dubrovnik: A Mediterranean Urban Society 1300-1600*, Aldershot, Variorum, 1997, 360.
* *Unequal Rivals. Essays on Relatiuons between Dubrovnik and Venice in the Thirteenth and Fourteenth Centuries*, Zagreb - Dubrovnik, Croatian Academy of Sciences and Arts, Institute for Historical Sciences in Dubrovnik, 2007, 401 str.

## Reference 
* Sima Ćirković, Krekić Bariša, u: *Енциклопедија српске историографије*, Beograd 1997, 451-452.

Kategorija:Historiografija srednjovjekovne Bosne
Kategorija:Hrvatski historičari
Kategorija:Jugoslavenski historičari
Kategorija:Biografije, Dubrovnik
Kategorija:Rođeni 1928.
Kategorija:Umrli 2021.
Danas (časopis)

**Danas** je bio jugoslavenski književni časopis koji je pokrenuo i uređivao Miroslav Krleža. Izlazio je tokom 1934. godine u Beogradu.

## Historija
Danas je kao književni časopis pokrenut u Beogradu 1934. u redakciji Miroslava Krleže i Milana Bogdanovića. Zastupao je protudogmatska gledišta u politici i umjetnosti slijedeći Krležinu kritičku misao. Objavljivao je djela domaćih i stranih autora. Zabranjen je nakon pet brojeva. Pretisak časopisa (Zagreb, 1972) priredio je Mate Lončar.

## Autori
U prvom broju u januaru 1934. objavljena su djela Miroslava Krleže, Milana Bogdanovića, Augusta Cersarca, Đure Vranešića, Marka Ristića, Branka Gavelle, Veselina Masleša, Krste Hegedušića, Johna Stracheya i Vaneta Živadinovića.

## Reference 
Kategorija:Časopisi u Jugoslaviji
Kategorija:Mediji u Beogradu
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1934.
Kategorija:Časopisi osnovani 1934.
Republika (časopis)

**Republika** je hrvatski i jugoslavenski mjesečnik za književnost, umjetnost i društvo. Danas izlazi u izdanju Društva hrvatskih književnika i Školske knjige. Počeo je izlaziti 1945.

## Historija 
* od 1945: mjesečnik za književnost, umjetnost i javni život;
* od 1947: mjesečnik za književnost, umjetnost i javna pitanja;
* od 1949: časopis za književnost i umjetnost;
* od 1972: časopis za kulturna i društvena pitanja;
* od 1983 - br. 1/2003.: časopis za književnost; 
* od 2003 (br.1) - danas: mjesečnik za književnost, umjetnost i društvo;

## Poznati suradnici 
Siniša Vuković, Dragana Tomašević-Karahasan

## Urednici 
* 1945: Miroslav Krleža, Vjekoslav Kaleb, Joža Horvat
* 1946: Vjekoslav Kaleb 
* 1947-48: Marin Franičević 
* 1949: Ivan Dončević 
* 1950-51: Ivan Dončević, Marin Franičević, Jure Kaštelan
* 1952: Ivan Dončević, Marin Franičević
* 1953-54: Ivan Dončević, Marin Franičević, Vlatko Pavletić
* od broja 7/1954-55: Ivan Dončević, Marin Franičević
* 1955: Ivan Dončević, Marin Franičević, Novak Simić
* 1956-71: Ivan Dončević
* od broja 9/1971-72: Danilo Pejović
* 1972: Ivan Raos, Stojan Vučičević
* 1973-79: Zvonimir Majdak
* 1980-81: Augustin Stipčević
* 1982-86: Branko Maleš
* 1986.- br.7-9/2002: Velimir Visković 
* 2002.- danas: Ante Stamać, Milan Mirić, Antun Pavešković

## Vanjski linkovi 
* Podaci o mjesečniku na sajtu Školske knjige

Kategorija:Časopisi u Hrvatskoj
Kategorija:Časopisi u Jugoslaviji
Kategorija:Časopisi osnovani 1945.
Kategorija:Mediji u Zagrebu
Krsto Hegedušić

[mini|Grob Krste Hegedušića na [Mirogoju]]

**Krsto Hegedušić** (Petrinja,  26. novembra 1901. - Zagreb, 7. aprila 1975.), jugoslavenski i hrvatski slikar.
Suprug je hrvatske slikarice Branke Frangeš-Hegedušić i zet hrvatskog slikara Roberta Frangeša Mihanovića.

## Biografija 
To što se rodio u Petrinji nije za njega imalo velike važnosti, jer se poslije očeve smrti 1909. godine porodica vratila u Hlebine od kuda je porodica Hegedušić bila porijeklom i od tada počinje njegova prisna veza s Podravinom.

Godine 1920. pohađa *Privremenu višu školu za umjetnost i umjetni obrt* ( današnju Likovnu Akademiju) u Zagrebu i slika prve arhetipske podravske idile. Specijalka kod Becića i grafički tečaj kod Krizmana obogatili su Hegedušićevo znanje, ali nisu utjecali na njegov slikarski stil.

U Parizu gleda slike Pietera Breughela i sluti svoju figuralnu morfologiju. Ni tada se ne prekida njegova veza s Podravinom. Iz sjećanja na podravska obojena stakla nastala je mala tempera, također na staklu *Bilo nas je pet vu kleti*. Malo poslije, 1929.nakon susreta sa slikarima Tabakovićem i Postružnikom i pariskim đakom Leom Junekom, osniva skupinu Zemlja. Slika *Harmonikaš* iz tog razdoblja ideološki odbacuje umjetnost radi umjetnosti, *Poplava* je puna kritičkog naboja i razornog djelovanja. *Podravski motivi* štampani 1933. kao vizualni korelat književnog ruralnog mita Miroslava Krleže popraćeni su i Krležinim predgovorom. Objavljivao je članke u književnim časopisima Danas, Pečat

Za vrijeme Drugog svjetskog rata u strahu od uhićenja zbog prijašnjih ljevičarskih istupa privaća zaštitu kardinala Stepinca i tokom 1941. radi mnogobrojne skice za fresku *Golgota* u Mariji Bistrici. Poslije rata *Hegedušić* je imenovan redovitim profesorom Akademije likovnih umjetnosti, a 1950. dobiva naslov *majstora slikara* i postaje voditelj *majstorske radionice*. Hegedušićevo slikarstvo dokaz je da se umjetnost ne može posve odvojiti od spoznaje, zato u njegovim slikama ima i poruge i savremenih otuđenja. *Mladoženja, vol i pumpa* iz 1969., slika je onoga što ostaje, a što je ostalo od grada, što je ostalo od čovjeka u gradu. Od 1971. do 1973. u spomen-domu na Tjentištu radi na velikom ciklusu fresaka. Prizori su puni strave. Čitav taj veliki i radikalni opus Krste Hegedušića ne možemo svrstati u lijepe slike, jer one su pobuna protiv zla.

U njegovoj rodnoj Petrinji od 1987. djeluje galerija koja se zove njemu u čast.

## Reference 
Kategorija:Hrvatski slikari
Kategorija:Biografije, Petrinja
Kategorija:Članovi SAZU
Kategorija:Rođeni 1901.
Kategorija:Umrli 1975.
Kategorija:Članovi SANU
Kategorija:Dobitnici Nagrade "Vladimir Nazor" za vizuelnu i primjenjenu umjetnost
Pečat (časopis)

**Pečat** je bio jugoslavenski književni časopis koji je pokrenuo i uređivao Miroslav Krleža s grupom intelektualaca u Zagrebu 1939. godine

## Historija
Pečat je izlazio u Zagrebu u dva godišta od 1939 s podnaslovom *"Književni mjesečnik za umjetnost, nauku i sve kulturne probleme"*. Pokrenuo ga je Miroslav Krleža s grupom intelektualaca (Mijo Mirković, Slavko Batušić, Ljubo Babić, Krsto Hegedušić, Zvonimir Richtmann i drugi. Ukupno su izašle 3 knjige, sa 15 brojeva.

## Autori
U prvom broju u januaru 1939. objavljena su djela Mije Mirkovića, Krste Hegedušića, Slavka Batušića, Marka Ristića, Ljube Babića, Vase Bogdanov, Zvonimira Richtmanna, Miroslava Krleže, Drago Ibler, dok su ilustracije za prvi broj uradili Fedor Vaić, Vanja Radauš, Jerolim Miše i Ernest Tomašević.
## Reference 
Kategorija:Časopisi u Jugoslaviji
Kategorija:Časopisi u Hrvatskoj
Kategorija:Mediji u Zagrebu
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1940.
Kategorija:Časopisi osnovani 1939.
Međunarodno atomsko vrijeme

**Međunarodno atomsko vrijeme** (TAI od franc.: *Temps Atomiq International*) jest koordinatni vremenski standard visoke preciznosti zasnovan na primjećenom protjecanju pravog vremena. Na njemu se zasniva UTC vrijeme koje se, uz odgovarajući pomak zadan za svaku vremensku zonu, koristi u civilnoj upotrebi. Na TAI vremenu se zasniva i zemaljsko vrijeme (engl.: *Terrestrial time*, TT) koje se koristi kod astronomskih posmatranja.

TAI i UTC su međusobno usklađeni početkom 1958. godine, a od tada se zbog usporavanja rotacije Zemlje između njih pojavljuje razlika. Prije uvođenja uvođenja prestupnih sekundi 1972. godine, razlika je iznosila 10 s, a od tada (do početka 2012. godine) je dodavanjem 24 prestupne sekunde narasla na 34 s.
## Način određivanja 
Međunarodno atomsko vrijeme se određuje kao prosjek (uz zadane težinske faktore) vremena koje mjeri preko 200 atomskih satova (većinom zasnovanih na ceziju) u oko 70 nacionalnih laboratorija širom svijeta. Satovi se uspoređuju putem GPS signala, te od 2003. i putem TWSTFT metode (eng. *Two-Way Satellite Time and Frequency Transfer*). Kako u izračunu učestvuje više satova, ovako određeno vrijeme je znatno stabilnije od vremena određenog ijednim pojedinačnim satom.

Laboratorije koje učestvuju u izračunu u stvarnom vremenu emitiraju vremenski signal koji predstavlja njihov pojedinačni izračun međunarodnog atomskog vremena, i obično ga izražavaju kao UTC, dakle pomaknut za poznati cjelobrojni iznos sekundi. Taj signal primaju ostale laboratorije i tako mogu usporediti svoj sat s ostalim satovima. Međunarodni ured za mjere i utege naknadno računa prosječno vrijeme (uz upotrebu težinskih faktora) i mjesečno objavljuje kao "Circular T".

## Reference 
Kategorija:Vremenski standardi
Džentrifikacija

**Džentrifikacija** ili urbana džentrifikacija je proces naseljavanja stanovništva viših ekonomskih slojeva u radnička naselja ili naselja u kojima žive stanovnici niže ekonomske moći. Nastaje kao posljedica urbane obnove dijelova grada, što rezultira iseljavanjem postojećeg stanovništva koje ne može priuštiti povećane visine rente, cijene nekretnina i poreza na nekretnine. U dijelovima grada zahvaćenih džentrifikacijom, dolazi do rasta prosječnih plata i smanjenja veličine domaćinstva. Džentrifikacija obično počinje izgradnjom stanova i trgovina namjenjenih imućnijem stanovništvu. Poslovi i kompanije potom prate to novo stanovništvo jer su u mogućnosti da plate povećanu rentu za poslovne prostore, što istovremeno povećavava privlačnost naselja imućnijim stanovnicima, a smanjuje pristupačnost siromašnijim.

Urbana džentrifikacija povremeno mijenja kulturološko heterogeni karakter zajednice ili naselja u novi ekonomsko homogeni karakter. Ovaj proces je povremeno potaknut i ohrabren državnim poticajima privatne stanogradnje, koji za cilj imaju obnovu lokalne infrastrukture. Poticaji se provode putem odgođenog oporezivanja, povoljnih hipoteka za siromašne i one koji prvi put kupuju nekretninu. Ove mjere ekonomskog razvoja teže smanjenju kriminala, povećanju vrijednosti i cijena nekretnina, te povećaju prihode od oporezivanja.

Političke akcije sa ciljem promovisanja ili spriječavanja džentrifikacije, najčešće se svode na protivljenje neželjenom ekonomskom iseljavanju. Ono je prouzročeno povećanom rentom koja je nepristupačna siromašnijim stanovnicima. Povećanje vrijednosti nekretnine dovodi i do povećanja poreza na nekretninu, što primorava stanovnike koji taj porez ne mogu platiti na prodaju i selidbu. 

## Također pogledajte 
* Novi urbanizam
* Urbanizam
* Urbanizacija

## Reference
Kolo (časopis)

**Kolo** je književno umjetnički časopis u izdanju Matice hrvatske. Pokrenuo ga je 1842. Stanko Vraz s Ljudevitom Vukotinovićem i Dragutinom Rakovcem kao kritički časopis nakon razilaženja s urednikom Danice.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Matica hrvatska 

Kategorija:Časopisi u Hrvatskoj
Kategorija:Časopisi u Austro-Ugarskoj
Kategorija:Časopisi osnovani 1842.
Plazenica

**Plazenica** je planina u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina. Ima nadmorsku visinu od 1765 m.

## Također pogledajte 
*Spisak planina u Bosni i Hercegovini

## References
Danica (srpski časopis)

**Danica** je bio desetodnevni književni časopis srpskog romantizma. List je naslovljen kao *Danica - list za zabavu i književnost*. Prvi broj je izašao je u Novom Sadu 20. februara 1860. koji je štampan po tzv. *Vukovom pravopisu*, pravopisu Vuka Stefanovića Karadžića Danica je izlazila do 20. augusta 1872, s prekidom od augusta 1871. do maja 1872.

## Historija
Pokretač i urednik do augusta 1871, bio je pravnik, publicist i književnik Đorđe Popović, koji je po imenu časopisa dobio ime *Daničar*. Posljednjih devet brojeva 31. maja - 20. augusta 1872. uredio je Đorđe Rajković. Danica je imala značajnu ulogu u razvoju nacionalnog i umjetničkog realizma (naročito poetskog izraza) i okupljanju i organizovnju *Ujedinjene omladine srpske* (1866.). U časopisu su surađivali Jakov Ignjatović, Đura Jakšić, Jovan Jovanović Zmaj, Laza Kostić, Vladislav Kaćanski, Jovan Ilić, Ljubomir Nenadović i drugi.

## Literatura 
* Tekst dr. Dušana Popova, tajnika Matice srpske u Novom Sadu u Enciklopediji Jugoslavije JLZ Zagreb 1984.

## Reference 
Kategorija:Časopisi u Austro-Ugarskoj
Kategorija:Časopisi u Srbiji
Kategorija:Mediji u Novom Sadu
Kategorija:Časopisi osnovani 1860.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1872.
Đorđe Popović

**Đorđe Popović Daničar** (Bukovac, 1. novembra 1832. - Beograd, 7. aprila 1914.) je bio srpski novinar i književnik.

## Biografija 
Uređivao je časopise Sedmicu, Srpski dnevnik i Danicu. Prvi broj "Danice" je izašao 20. februara 1860, a posljednji 20. augusta. 1872. Izlazio je desetodnevno u Novom Sadu, s prekidom od augusta 1871. do maja 1872. Đorđe Popović je pokrenuo i uređivao ovaj časopis od prvog broja do augusta 1871.  Po tom časopisu je dobio i nadimak "Daničar". Đorđe Popović je prvi prevodilac Servantesovog "Don KIhota" na srpski (1895-1896, Beograd, Zadužbina Ilije Milosavljevića Kolarca, 4 sv.).

Za korespondentnog članka Društva srpske slovesnosti izabran je 21. januara 1862. Za dopisnog člana Srpskog učenog društva imenovan je od osnutka 29.maja 1864. Za redovitog člana izabran je 30. januara 1885. i to u Odboru za filozofske i filološke nauke. Počasni član Srpske kraljevske akademije postao je 15. novembra 1892.

Daničareva ulica u Beogradu nosi ime po Popovićevom nadimku.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Biografija na službenoj web stranici SANU 
* Projekt Rastko: Petar Bunjak, Pregled poljsko-srpske književnih veza (do II svjetskog rata) 
* Stojanović, Jasna, Servantes u srpskoj književnosti. Beograd, ZUNS, 2005.
* Stojanović, Jasna, „Прва оцена Даничаревог превода ДОН КИХОТА”. Letopis Matice srpske, knj. 462, sv. 4, 1998, str. 504-508.https://www.academia.edu/9890722/Prva_ocena_Dani%C4%8Darevog_prevoda_Don_Kihota_
* Stojanović, Jasna, “Génesis y significado de la primera traducción serbia del Quijote”. Cervantes, 26, 2006, str. 57-72.https://www.academia.edu/9829455/G%C3%A9nesis_y_significado_de_la_primera_traducci%C3%B3n_serbia_de_Don_Quijote_
* Stojanović, Jasna,“´La española inglesa’, primera novela cervantina vertida al serbio (1885)”. Peregrinamente peregrinos. Actas del V Congreso de la Asociación de Cervantistas. Madrid, 2004, pp. 1747-1756. https://www.academia.edu/6717459/_La_Espa%C3%B1ola_inglesa_primera_novela_cervantina_vertida_al_serbio_1885_
* Stojanović, Jasna, “O Даничаревом преводу ДОН КИХОТА”. Bibliotekar, 3-4, 2007, str. 141-155. https://filoloskibg.academia.edu/JasnaStojanovi%C4%87/Papers
* "Дон Кихот" u prijevodu Đorđa Popovića (prvi dio): http://www.cervantesvirtual.com/obra/primera-parte-el-quijote-en-serbio/ 

Kategorija:Članovi Društva srpske slovesnosti
Kategorija:Članovi Srpskog učenog društva
Kategorija:Članovi SANU
Kategorija:Biografije, Novi Sad
Kategorija:Srbijanski novinari
Kategorija:Srbijanski pisci
Planinski travnjaci i šikare

**Planinski travnjaci i šikare** su biom definiran od strane Svjetskog fonda za divljinu. U ovaj biom spadaju travnjaci i šikare koji se nalaze na velikim visinama, na primjer na planinama i visoravnima.

Planinski travnjaci i šikare koji se nalaze iznad linije gdje  opstaje drveće, obično se nazivaju alpskom tundrom. Ispod linije drveća nalaze se subalpski travnjaci i šikare. Zakržljale subalpske šume se nazivaju *krivuljare* i pojavljuju se odmah ispod linije drveća, gdje loši uvjeti, mnogo vjetra i siromašno tlo stvaraju šume patuljastog i kvrgavog drveća koje sporo raste.

Planinski travnjaci i šikare, posebno u suptropskim i tropskim regijama, su često evoluirali kao virtualni ostrva, odvojeni od drugih planinskih regija toplijim i nižim prostorima, i često su dom mnogim prepoznatljivim endemičnim biljkama koje su evoluirale kako bi se oduprijele hladnoj i vlažnoj klimi sa mnogo tropskog sunca. Karakteristične biljke ovih staništa pokazuju prilagodbe poput oblika rozete, površine slične vosku i dlakavih listova. Jedinstvena osobina mnogih vlažnih tropski planinskih regija je prisutnost divovskih biljaka sa strukturom rozete iz raznih porodica, poput *Lobelia* (afrički tropi), *Puya* (Neotropi), *Cyathea* (Nova Gvineja) i *Argyroxiphiuma* (Hawaii).

Najekstenzivniji planinski travnjaci i šikare se mogu naći u neotropskom Paramou u Andima. Ovaj biom se također nalazi i u planinama istočne i srednje Afrike, na planini Kinabalu na Borneu, na najvišim mjestima Zapadnih Gata na jugu Indije i na središnjim visinama Nove Gvineje.

Tamo gdje su uslovi suhlji, mogu se naći planinski travnjaci, savane i šume, kao u Etiopskoj visoravni i stepe, poput stepa na Tibetskoj visoravni.

## Ekoregije planinskih travnjaka i šikara
*Indomalajski planinski travnjaci i šikare
*Neotropski planinski travnjaci i šikare 
*Paleartiićki planinski travnjaci i šikare

## Također pogledajte
*Biom
*Šuma
*Šikare

## Reference
## Vanjski linkovi 
Više o ovom biomu 

Kategorija:Ekologija
Kategorija:Biogeografija
Kategorija:Kopneni biomi
Crnogorična šuma

|240x240piksel]]

ma, između ostalog, raste himalajski kedar raste do visine oko 1&nbsp;500–3&nbsp;200 m&nbsp;|292x292piksel]]

**Četinarske šume umjerenih područja**  je  tip kopnenog staništa koji je definirao  Svjetski fond za prirodu. Umjerene crnogorične šume nalaze se pretežno na područjima s toplim ljetima i hladnim zimama, a razlikuju se u vrsti biljnog života. U nekima dominira iglasto drveće, dok su drugi dom prvenstveno širokolistnih zimzelenih stablašica ili mješavina oba tipa drveća.  Zaseban tip staništa, tropska crnogorična šuma, javlja se u područjima sa više tropskim klimama.
Umjereno crnogorične šume uobičajene su u obalnim područjima regija s blagim zimama i obilnim kišama, ili u unutrašnjosti sa suhim klimama ili planinskim područjima. Mnoge vrste drveća naseljavaju ove šume, uključujući borove, cedar, jele i crveno drvo. U prizemlju se nalazi i širok izbor zeljastih i grmastih vrsta. Crnogorične šume umjerenih predjela održavaju najviše razine biomase u bilo kojem kopnenom ekosistemu i značajne su po drveću ogromnih razmjera u regijama umjerenih prašuma.

## Ekoregije
Šumske zajednice u kojima dominira ogromno drveće (npr. džinovska sekvoja, *Sequoiadendron gigantea*; crveno drvo, *Sequoia sempervirens*, planinski jasen, *Eucalyptus regnans*), neobične su ekološke pojave, a javljaju se u zapadnom dijelu Sjeverne Amerike, jugozapadnoj Južnoj Americi, kao i u australskoj regiji u područjima poput jugoistočne Australije i sjevernog Novog Zelanda.

Ekoregija Klamath-Siskiyou zapada Sjeverne Amerike ima raznolike i neobične sklopove i pokazuje značajan endemizam brojnih biljnik i životinjskih taksona.

.|208x208piksel]]

Biom četinarskih šuma umjerenih predjela prisutan je u tri biogeografske cjeline (Palearktiku, Holarktiku i Indomalajskoj oblasti) sa sljedećim ekoregijaima:

## Vanjski linkovi 
* http://www.barrameda.com.ar/ecology/temperate-forest.htm 
* http://www.fsl.orst.edu/~waring/Publications/pdf/TempForestEncyc.pdf

Kategorija:Biomi
Kategorija:Ekologija
Kategorija:Biogeografija
Velika nagrada Brazila 2012.

## Rezultati treninga (Petak) 
### Prvi trening  
### Drugi trening  
## Rezultati treninga (Subota) 
### Treći trening  
### Kvalifikacije 
: Pastor Maldonado - 10 mjesto grid kazna - Vozač nije stao na FIA garaži kada se to zatraži.
: Pedro de la Rosa - 5 mjesta grid kazna - Zamjena Mjenjač.

## Utrka (Nedjelja) 
Brazil
Kategorija:2012. u Brazilu
2012
Danica (hrvatski časopis)

**Danica** (*Danicza Horvatzka, Slavonzka y Dalmatinzka*) bio je prvi hrvatski književni i kulturni list.

## Historija 
Uz drugi broj "Novina Horvatzkih" 10. januara 1835. izlazi i njihov književni prilog: "Danicza Horvatzka, Slavonzka y Dalmatinzka".

Izlazio je u Zagrebu 1835–49, 1853, 1863–67. kao sedmični prilog »Novina Horvatskih«; pod naslovom »Danica ilirska« objavljivan 1836–43, 1848–49, te 1863–67. godine. Njen pokretač bio je Ljudevit Gaj. Pridonio je afirmaciji štokavskog narječja kao hrvatskog jezičkog standarda.
Najvjerniji saradnici u *Danici* bili su Dragutin Rakovac, Ljudevit Vukotinović i braća Mažuranić.

### Pravopisna reforma
Gaj je časopis *Danicza horvatzka, slavonzka y dalmatinzka* ispočetka štampao starim pravopisom. Umjesto jedinstvenih i sistematskih znakova iz Kratke osnove, on u 10, 11, i 12, broju *Danicze* predlaže uz – č, ž, š dvoslovne palatale; tj (za *ć*), gj, dj (za *đ*), *lj*, *nj*. Od 1838. umjesto crtice na *j* pisat će se tačka. Znak za glas *ć* preuzeo je iz poljske tradicije. Tako je uglavnom ostalo do danas. Koliko je novi pravopis funkcionalan, Gaj je pokazao upravo u broju u kojem starim pravopisom predlaže novi, ali zato novim pravopisom štampa Mihanovićevu Horvatsku domovinu koja će kasnije postati hrvatskom himnom, i Kačićevu *Pếsmu Radovana i Milovana*. Spojivši tako novim pravopisom savremeno stvaralaštvo i tradiciju, Mihanovića i Kačića, Gaj je zacrtao put kojim će krenuti Danicza, koja od broja 29, objavljenog 25. maja 1835, uvode štokavštinu kao književni jezik, te u skladu sa novim pravopisom mijenjaju naslov u *Danica horvatska, slavonska i dalmatinska*, a s godinom 1836. mijenjat će joj ime: časopis se zove „Danica ilirska” , a deviza pod kojom se uređuje značajna je za politički trenutak: 

## Reference 
Kategorija:Hrvatski jezik
Kategorija:Časopisi u Hrvatskoj
Kategorija:Časopisi u Austro-Ugarskoj
Kategorija:Mediji u Zagrebu
Kategorija:Časopisi osnovani 1835.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1849.
Kategorija:Časopisi osnovani 1853.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1853.
Kategorija:Časopisi osnovani 1863.
Kategorija:Časopisi prestali sa izlaženjem 1867.
Sebastian Kehl

**Sebastian Walter Kehl** nekadašnji je njemački nogometaš i kapiten Borussije iz Dortmunda. Igrao je na poziciji defanzivnog veznjaka. Ljevak je i povremeno je znao igrati i na poziciji lijevog beka.

## Lični život 
Sa svojom djevojkom Tinom ima dvoje djece: Luisa (2006) i Leni (2009).

## Karijera 
U Borussiju Dortmund prešao je u januaru 2002, a prije toga je nastupao za Hannover i Freiburg. Ključni je igrač svog tima, ali je tokom godina često imao problema s povredama.

Za reprezentaciju je debitirao 29. maja 2001. protiv Slovačke i skupio je ukupno 31 utakmicu u nacionalnom dresu, osvojivši 2. mjesto na SP-u 2002. i treće na SP-u 2006, kad je domaćin bila Njemačka.

## Statistike karijere 
### Golovi za reprezentaciju 
## Uspjesi 
; Borussia Dortmund
* Bundesliga: 2001/02, 2010/11, 2011/12.
* DFB-Pokal: 2011/12.

;Reprezentacija
* Svjetsko prvenstvo: finale: 2002.
* Svjetsko prvenstvo: 3. mjesto: 2006.
* Kup konfederacija: 3. mjesto: 2005.

## Napomene 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* 
* 
* Sebastian Kehl na transfermarkt.it

Kategorija:Rođeni 1980.
Kategorija:Njemački nogometaši
Kategorija:Biografije, Fulda
Kategorija:Nogometaši Hannovera 96
Kategorija:Nogometaši SC Freiburga
Kategorija:Nogometaši Borussije Dortmund
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2002.
Kategorija:Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2004.
Kategorija:Igrači na Svjetskom prvenstvu u nogometu 2006.
Kategorija:Živi ljudi
Danakilska pustinja

mini|desno|300px|Vulkan Erta Ale u Danakilskoj pustinji
**Danakilska pustinja** se prostire na sjeveroistoku Etiopije, jugu Eritreje i gotovo cijelom Džibutiju.

Ta pustinja je najtplije mjesto na Zemlji, gdje temperatura prelazi 60 stepeni °C. Teritorija ove pustinje prostire se po Afarskoj depresiji koja leži 100 metara ispod razine mora. Geološki, ova pustinja je nastala kao presušeni rukavac Crvenog mora. Danakilska pustinja je jedno od najaktivnih vulkanskih područja na svijetu. Poznati su vulkani Erta Ale i Dabahu.

To je jedno od najnepovoljnijih mjesta na zemaljskoj kugli za život, pa ipak i tako skromnim uvjetima u Danakilskoj pustinji živi čak 130.000 stanovnika, - nomada stočara. Većinom su to pripadnici naroda Afar i Tigranje koji se uz nomadsko stočarstvo bave i kopanjem i vađenjem soli i trgovanjem s njim. U Danakilskoj pustinji žive i posljednji primjerci *afričkog divljeg magarca (Equus africanus)*.

## Reference 
Danakilska pustinja
Danakilska pustinja
Danakilska pustinja
Kategorija:Ekoregije Džibutija
Prerija

[mini|350px|Prerija u [Iowa|Iowi, SAD]]
**Prerija** je naziv za područja biljne zajednice niskih trava u Sjevernoj Americi. U Južnoj Americi se nazivaju pampas, a u ostalim dijelovima svijeta stepa. 

Većina prerija se nalazi na području Velike nizije, koja obuhvata savezne države SAD-a Colorado, Kansas, Montana, Nebraska, Novi Meksiko, Sjeverna Dakota, Oklahoma, Južna Dakota, Texas i Wyoming, djelove država Indiana, Illinois, Iowa, Wisconsin, Missouri i Minnesota, te kanadske provincije Manitoba, Saskatchewan i Alberta.

Riječ „prerija“ su za ove oblasti prvi upotrebili francuski istraživači, koristeći svoj naziv za livadu. U SAD i Kanadi se ponekad razlikuje vegetacija sa niskom travom, koja raste zapadno od 100. meridijana, i vegetacija sa srednje visokom i visokom travom koja raste na istoku (od centralnog Texasa do južne Manitobe). U tom slučaju se riječ prerija koristi samo za zajednice srednje visoke i visoke trave.

I pored dugih suša i povremenih bujica poslije kiša, prerije Velike Ravnice ne podliježu velikoj eroziji. Korijenje prerijskih trava je isprepletano i zalazi duboko u zemlju, tako da drži zemljište na mjestu, a istovremeno dopire do podzemne vode. Prerija je evoluirala milionima godina i može da opstane u uslovima u kojima gajeni usjevi brzo uginu.
Danas je većina prerija pretvorena u farme.

## Također pogledajte 
* Ravnica
* Savana
* Stepa

Kategorija:Geomorfologija
Kategorija:Geografija Sjedinjenih Američkih Država
Danica

* *Danica* (hrvatski časopis), hrvatski književni časopis;
* Danica (mitologija), lik iz slavenske mitologije;
* *Danica* (srpski časopis), srpski književni časopis;
Fever (Kylie Minogue)

***Fever*** je osmi studijski album australijske pjevačice Kylie Minogue, objavljen je 1. oktobra 2001. godine u Evropi i Australiji, a 26. februara 2002. godine u Sjevernoj Americi.

## Informacija albuma 
Prvi singl "Can't Get You Out of My Head" je došao na vrh ljestvicama u mnogo država. Album je dospio na prvo mjesto na australijskoj i mnogo evropskih ljestvica i prodan je u preko 1,9 miliona primjeraka samo u Velikoj Britaniji. Širom svijeta prodano je 10 miliona primjeraka albuma. Postao je najprodavaniji album Kylie Minogue u Australiji, SAD-u, Kanadi i Rusiji.
 
Album je dosegao prvo mjesto u Australiji i tamo ostao pet sedmica. Na top ljestvici je ukupno ostao sedamdeset četiri sedmice, postavši najuspješniji album Minogue u toj zemlji, te je sedam puta certificiran kao platinast. U Novom Zelandu je bio na trećem mjestu. Album je uspjeh i drugdje, te je došao na prvo mjesto u Velikoj Britaniji gdje je ostao dvije sedmice, a na ljestvica ukupno sedamdeset sedmica. Album je dosegao broj treće mjesto na ljestvici Billboard 200 i postao najuspješniji album Minogue u SAD-u.

## Singli 
"Can't Get You Out of My Head" je objavljena kao singl u septembru 2001. godine u Evropi i Australiji. Debitirala je na prvom mjestu top ljestvica u Australiji, Irskoj i Velikoj Britaniji i ostala na ljestvici u svakoj od te tri zemlje. Bila je na visokim mjestima na ljestvicama u preko 40 država. Pjesma je objavljena 2002. godine u SAD-u i postala njen drugi hit na jednom od prvih 10 mjesta, došavši na sedmom mjesto na ljestvici Billboard Hot 100.
 
"In Your Eyes" je objavljena kao singl u februaru 2002. godine. Dospjela je na najvišu poziciju u Australiji, Mađarskoj i Rumuniji, a u Velikoj Britaniji završila je na trećem mjestu, u Irskoj na šestom mjestu i u Kanadi na 11. mjestu. Pjesma nije objavljena u SAD-u.
 
"Love at First Sight" je objavljena kao singl u junu 2002. godine. Dospjela je na drugo mjesto top ljestvice u Velikoj Britaniji i treće mjesto u Australiji. Pjesma je nominirana za Grammy nagradu za najbolju dance pjesmu 2003., nakon što je završila na prvom mjestu u SAD-u na dance ljestvici. Dospjela je na 23. mjesto na ljestvici Billboard Hot 100 i sedmo na irskoj ljestvici.
 
"Come into My World" je kao singl objavljena u novmebru 2002. godine. Pjesma je dospjela na četvrtom mjestu u Australiji, osmo mjesto u Velikoj Britaniji, 11. mjesto u Irskoj i 91. mjesto u SAD-u na Billboard Hot 100. Pjesma je dobila Grammy nagradu za najbolju dance pjesmu 2004. godine.

## Spisak pjesama 
# "More More More" – 4:40
# "Love at First Sight" – 3:57
# "Can't Get You Out of My Head" – 3:49
# "Fever" – 3:30
# "Give It to Me" – 2:48
# "Fragile" – 3:44
# "Come into My World" – 4:30
# "In Your Eyes" – 3:18
# "Dancefloor" – 3:24
# "Love Affair" – 3:47
# "Your Love" – 3:47
# "Burning Up" – 3:59

## Pozicije na ljestvicama 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Kylie Minogue

Kategorija:Albumi iz 2001.
Kategorija:Albumi Kylie Minogue
Srpsko-Mađarska Republika Baranja-Baja

desno|400px|Položaj Srpsko-mađarske republike Baranja-Baje u odnosu na Banat, Srem i Bačku|mini
**Baranjsko-Bajska Republika** (mađ.: *Baranya-Bajai Szerb-Magyar Köztársaság*) je bila kratkotrajna država proglašena u Pečuhu 14. augusta 1921. Njenu teritoriju činile su geografske regije Baranja i sjeverni dio Bačke.

## Historija 
Nakon vojnog poraza Austrougarske u oktobru 1918, teritorija Baranje je bila pod kontrolom vojske Kraljevine Srbije. Poslije poraza Mađarske sovjetske republike na čelu s Belom Kunom u ljeto 1919. mnogi komunistički disidenti iz Budimpešte, bježeći od "bijelog terora" admirala Miklósa Horthyja, emigrirali su u Baranju, gdje im je gradonačelnik Pečuha, Linder Béla, pružio utočište.

Mirovna konferencija u Parizu  dodijelila je Baranju Horthyjevoj Mađarskoj. Ova odluka izazvala je generalni štrajk i masovne demonstracije u Pečuhu, a prosvjedi su kulminirali velikom narodnom skupštinom 14. augusta, na kojoj je pred 30.000 ljudi srpski slikar Petar Dobrović predložio osnivanje neovisne republike koju bi činile regije Baranje i sjevernih dijelova Bačke oko Baje. Njegov je prijedlog prihvaćen, a Petar Dobrović je postao predsjednik Izvršnog komiteta nove republike.

Vlasti nove republike nisu, međutim, uspjele dobiti međunarodno priznanje svoje neovisnosti, pa su nakon povlačenja srpske vojske, koja je štitila republiku, Horthyjeve snage ušle u Pečuh i okončale Srpsko-mađarsku republiku.

Teritorij kratkotrajne republike 14-21. augusta 1921. je još 1920. godine po Trijanonskom sporazumu podijeljena između Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca i Mađarske. Veliki dio Baranje danas se nalazi u Mađarskoj, a manji dio je tek od 1945. ušao u sastav SR Hrvatske u okviru SFRJ, a prije toga je smatran dijelom Vojvodine zajedno sa Sremom, Banatom i Bačkom.

## Stanovništvo 
Većinu stanovništva republike činili su Mađari, a u njoj je bilo i Srba, Hrvata, Šokaca, Bunjevaca, Nijemaca, Jevreja i drugih.

## Predsjednik 
Predsjednik Izvršnog komiteta od 14-21. augusta 1921. odnosno Predsjednik Republike bio je Srbin Petar Dobrović (1890-1942).

## Također pogledajte 
* Republika Prekmurje

## Literatura 
* **Dimitrije Boarov**, *Politička Historija Vojvodine*, Novi Sad, 2001.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Baranja WorldStatesmen - Mađarska
* Mapa 
* Zaboravljena srpsko-mađarska republika, Srpske narodne novine (Budimpešta)

Kategorija:Historija Jugoslavije
Kategorija:Historija Bačke
Kategorija:Historija Baranje
Kategorija:Historija Srbije
Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Historija Mađarske
Kategorija:Bivše republike u Evropi
Kategorija:Bivše nepriznate države
Kategorija:Države i teritorije osnovane 1921.
Kategorija:Države i teritorije ukinute 1921.