Deisis (Aja Sofija)

thumb|400px|desno|Deisis mozaik u Aja Sofiji
**Deisis iz Aja Sofije** je mozaik urađen 1261. godine i pripada razdoblju bizantijske umjetnosti za vrijeme vladavine dinastije Paleolog. Nalazi se u zatvorenom carskom odjelu gornje galerije Aja Sofije, nekadašnje glavne crkve Bizantijskog Carstva u današnjem Istanbulu. Ovaj mozaik predstavlja jedno od remek djela paleološke renesanse u kojoj je ostvaren vrhunac bizantijske mozaičke umjetnosti.

## Historija 
[thumb|150px|desno|Bizantijski car [Mihael VIII Paleolog osnivač posljednje dinastije Paleolog, pod čijom vladavinom je došlo do posljednjeg procvata u bizantijskoj umjetnosti sve do samog pada carstva.]]
Građevina u kojoj se nalazi Deisis mozaik iz druge polovine 13. vijeka izgrađena je između 532 - 537 godine, na samom početku bizantijskog razdoblja, što je neuobičajeno, jer građevine i njeni ukrasi u većini slučajeva potječu iz istog razdoblja. To je najbolje uočljivo kada se uporede rani opsežni mozaici (iz vremena kada je Aja Sofija prvi put bila posvećena 537. godine), koji nisu bili figurativni sa prikazima Isusa i svetaca, nego su umjesto njih bili mozaici sa apstraktnim simbolima krstova i šara.
Godine 1204. za vrijeme Četvrtog krstaškog rata, dok su krstaši išli prema Jerusalemu, zaustavili su se, a zatim napali i otpustošili bogati grad Konstantinopolj. Bio je to događaj praćen velikim nasiljem i pljačkom, koji je ostavio dugoročni ožiljak u odnosima između istočne i zapadne crkve.

Historičari gledaju na Četvrti krstaški rat kao na trenutak sa kojim je počela dugotrajna spirala opadanja moći i utjecaja Konstantinopolja. Tokom 1260-ih nakon 57 godina pod latinskom kontrolom i vrlo burnog razdoblja u bizantijskoj historiji, Aja Sofija je ponovo postala središte istočno-pravoslavne tradicije. Nakon što su Bizantinci povratili svoj grad, započeo je period pravog procvata bizantijske umjetnosti koji je trajao nekoliko vijekova. Ovaj mozaik je jedan od najkvalitetnijih umjetničkih izraza iz tog razdoblja.
Osmanlije predvođene sultanom Mehmedom II zauzeli su Konstantinopolj 1453 godine, a deisis mozaik bio je prekriven gipsom  dug vremenski period, jer je Aja Sofija tada pretvorena u džamiju.

## Opis 
Najveći dio Deisis mozaika nije sačuvan, a ostala je samo otprilike trećina od njegove cijele površine. Na njemu je u sredini prikazan Isus Hrist sa svim standardnim karakteristikama: IC XC kao identifikator monogram za Isusa Hrista, bradato lice (simbolizira zrelost kao sudac), 
plava i zlatna odjeća ukazuju na njegovu dvostruku ljudsko-božansku prirodu, podignuti pogled je usmjeren na posmatrača, njegova desna ruka uzdignuta je u znak blagoslova, dok u lijevoj drži evanđelje.
U Aja Sofiji, Hrist je anatomski precizniji. Umjetnik je također koristio modeliranje pri čemu je pažljivo raspoređivao svijetle i tamne tessere kako bi stvorio osjećaj trodimenzionalne forme. A veća modulacija nijansi proizvela je uvjerljivije tonove kože.
Sve ovo predstavlja značajke koje pojačavaju naturalizam u mozaiku.

## Literatura 
* *Art of the Byzantine World*, Christa Schug-Wille, Harry N. Abrams, INC. Publishers, New York City, Library of Congress Catalogue Card Number: 75-92912, Germany, 1969. godine
* *Byzantine Art*, Robin Cormack, Oxford University Press, objavljena 2000., 

## Reference 
Kategorija:Bizantijska umjetnost
Kategorija:Likovna umjetnost