open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nika Grbelja

**Nika Grbelja** (Zagreb, 23. decembar 2001) je hrvatska pozorišna, filmska i televizijska glumica.

Rođena je u Zagrebu, ali se nakon srednje škole preselila u Rijeku radi studija. Preddiplomski studij Glume i medija završila je 2023. na Akademiji primijenjenih umjetnosti u Rijeci, u klasi Olje Lozice.

## Karijera 
### Film 
Debitantsku glavnu ulogu ostvarila je već na prvoj godini studija, nakon svoje prve audicije. U 2021. dobila je ulogu maturantice Une u dugometražnom igranom filmu *Hotel Pula* (2023) režisera Andreja Korovljeva, u produkciji Dijane Mlađenović. Za ovu ulogu nominirana je 2024. za medijsku nagradu Zlatni studio u kategoriji Najbolje novo lice u pozorištu i na filmu. Film je bio zapažen na festivalu u Puli. Radila je na kratkometražnom igranom filmu *Čvorak* u režiji Sare Grgurić. Ima jednu od glavnih uloga u filmu Svadba u režiji Igora Šeregija.

### Televizija 
Od 2022. glumi u HRT-ovoj televizijskoj seriji *Metropolitanci* u režiji Igora Šeregija. Ostvarila je također epizodnu ulogu u seriji *Južni vjetar* (2023).

### Pozorište 
Članica je glumačkog ansambla Hrvatskog narodnog pozorišta Ivana pl. Zajca u Rijeci. U repertoaru pozorišta  igrala je u predstavama "Nigdje, niotkuda" i "Tri sestre, ja". Sudjelovala je i u dječjim pozorišnim predstavama.

## Filmografija 
### Film 
### Televizija 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Rođeni 2001.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Zagreb
Kategorija:Hrvatske glumice
Wallace Hume Carothers

**Wallace Hume Carothers** (27. april 1896 – 29. april 1937) bio je američki hemičar, izumitelj i vođa organske hemije u kompaniji DuPont. Najpoznatiji je po izumu najlona, prvog sintetičkog vlakna na svijetu, te neoprena, prve komercijalno uspješne sintetičke gume.

Carothers je bio briljantan naučnik koji je postavio temelje za razvoj polimera. Uprkos ogromnom profesionalnom uspjehu, patio je od teške depresije i izvršio samoubistvo u 41. godini života, samo dvije godine prije nego što je najlon postao globalni komercijalni hit.

## Rani život i obrazovanje 
Carothers je rođen u Burlingtonu, u saveznoj državi Iowa. Njegov otac bio je učitelj. Studirao je hemiju na Univerzitetu Illinois, gdje je doktorirao 1924. godine. Nakon kratkog perioda predavanja na Univerzitetu Harvard, 1928. godine prihvatio je ponudu kompanije DuPont da vodi njihov novi istraživački laboratorij za fundamentalna istraživanja.

## Karijera i izumi 
U DuPontu, Carothers je dobio slobodu da istražuje polimere – velike molekule sastavljene od dugih lanaca ponavljajućih jedinica. Njegov tim je imao zadatak da istraži sintetičke materijale.

### Neopren 
Njegov prvi veliki uspjeh bio je razvoj neoprena 1930. godine. To je bila prva sintetička guma koja se mogla masovno proizvoditi. Neopren je imao prednosti nad prirodnom gumom jer je bio otporniji na ulja, toplotu i hemikalije.

### Najlon 
mini|lijevo|Hemijska struktura najlona 6,6, Carothersovog najvažnijeg izuma
Najveće postignuće Carothersovog tima dogodilo se 1935. godine, kada su sintetizirali "poliamid 6,6", koji će kasnije dobiti komercijalno ime **najlon**. Ovo vlakno bilo je snažno, elastičnо i otporno na habanje. Najlon je revolucionirao tekstilnu industriju, zamijenivši svilu u proizvodnji ženskih čarapa, a kasnije je našao primjenu u svemu, od padobrana do četkica za zube.

## Lični život i smrt 
Iako je bio naučni genije, Carothers se cijeli život borio s mentalnim problemima i sumnjom u vlastite sposobnosti. Patio je od hronične depresije, koja se pogoršala smrću njegove omiljene sestre 1937. godine.

Dana 29. aprila 1937. godine, dva dana nakon svog 41. rođendana, Carothers je izvršio samoubistvo u hotelskoj sobi u Philadelphiji popivši otopinu kalij-cijanida u limunovom soku. Njegova kćerka, Jane, rođena je sedam mjeseci nakon njegove smrti.

## Naslijeđe 
Wallace Carothers se smatra ocem nauke o sintetičkim polimerima. Bio je prvi industrijski organski hemičar koji je izabran u prestižnu Nacionalnu akademiju nauka SAD-a (1936). Njegovi izumi su fundamentalno promijenili moderni svijet materijala.

## Također pogledajte 
* Najlon
* Polimeri
* DuPont

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Američki hemičari
Kategorija:Američki izumitelji
Kategorija:Osobe koje su izvršile samoubistvo
Kategorija:Rođeni 1896.
Kategorija:Umrli 1937.
Faust

[mini|desno|Faust, gravura [Rembrandta (oko 1650)]]

**Faust** je protagonista klasične njemačke legende, zasnovan na historijskoj ličnosti Johanna Georga Fausta (oko 1480–1540). Faust je veoma uspješan učenjak, ali je nezadovoljan svojim životom, pa zato pravi ugovor s đavolom. Mijenja svoju dušu za neograničeno znanje i zemaljska zadovoljstva.

Faustova priča je osnova za mnoga književna, umjetnička, filmska i muzička djela. Značenje njegovog imena reinterpetirano je tokom vijekova. Izraz "faust" ili "faustovska osoba" koristi se kada se govori o ambicioznoj osobi koja gubi moralni integritet, kako bi postala uspješna i moćna. Odatle je nastao i izraz: „Dogovor sa đavolom.“

Faust iz ranijih knjiga, balada, drama i lutkarskih predstava je nepovratno proklet, jer žudi za božanskim znanjem; „Svete spise je smjestio iza vrata i ispod klupe, odbio je da bude zvan doktorom teologije, već je preferirao zvanje "doktor medicine".“

## Historijski razvoj i adaptacije 
Komične lutkarske predstave i drame često su se izvodile zasnovane na ovoj legendi. Bile su popularne širom Njemačke u ranom 16. vijeku i često su Fausta i Mefistofelesa svodili na vulgarnu zabavu. Priču je u Engleskoj popularizovao Christopher Marlowe, u svojoj predstavi "Tragična historija doktora Fausta" (oko 1592).

Goethe je, 200 godina kasnije, u svojoj verziji priče, Fausta predstavio kao nezadovoljnog intelektualca koji vapi za više „od zemaljskog mesa i pića“. U 20. vijeku, legendu su reinterpretirali Thomas Mann u romanu *Doktor Faustus* (1947) i Mihail Bulgakov u djelu *Majstor i Margarita*.

## Nastanak legende 
Oko 1570. zabilježena je legenda o Faustu koja je pronađena krajem 19. vijeka u Wolfenbüttelu (tzv. *Wolfenbüttelski rukopis*). Godine 1587, u Frankfurtu je objavljena knjiga o Faustu pod naslovom „Pripovijest o doktoru Johannu Faustu...“ (*Historia von D. Johann Fausten*). Pretpostavlja se da je autor bio Andreas Frey, direktor gimnazije u Speyeru. Knjiga je prevođena i doživjela je veliki broj izdanja.

Namjera autora prvobitnog "narodnog" Fausta bila je da se lik degradira jer je bio sumnjiv ortodoksnoj luteranskoj crkvi. Njegova želja za znanjem interpretirana je kao neoprostiv grijeh, a njegov užasan kraj služio je kao opomena vjernicima.

## Također pogledajte 
* Johann Wolfgang von Goethe
* Mefistofeles
* Ugovor s đavolom

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Faust na Projektu Gutenberg

Kategorija:Legende
Kategorija:Književni likovi
Kategorija:Njemačka književnost
Kategorija:Mitologija
Sofija Rajović

**Sofija Rajović** (Beograd, 28. juli 1987) je srbijanska glumica, voditeljica i manekenka.

## Biografija 
Rođena je u Beogradu 28. jula 1987 gdje je završila srednju turističku školu. Upisala je glumu na BK Akademiji u klasi Nebojše Dugalića. Studij je napustila poslije druge godine. Prvi veliki projekat koji je radila je *Zaustavi vrijeme*, dok je zapaženije uloge ostvarila i u serijama *Vojna akademija*, odnosno *Istine i laži*. Pojavila se u nekoliko epizoda humorističkog serijala *Dnevnjak*. Vodila je kviz Zlatni krug koji se emituje na TV B92 i emisiju *Audicija* na TV Pink. Neko vrijeme bavila se manekenstvom.

## Filmografija 
### Film 
### Serija 
### Emisije i kvizovi 
* *Moja kuhinja moja pravila* kao učesnica (2014)
* *Zlatni krug* kao voditeljica (2014-2015)
* *Audicija* kao voditeljica (2015-2016)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Rođeni 1987.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Beograd
Kategorija:Srbijanske glumice
Dragana Varagić

**Dragana Varagić** (Kraljevo, 4. juli 1957) je srbijanska glumica. Zaposlena je kao vanredni profesor na Akademiji umjetnosti u Beogradu. Potpisnica je Dekleracije o zajedničkom jeziku.

Diplomirala je glumu na Fakultetu dramskih umjetnosti u Beogradu, specijalizirala Šekspira na Šekspirovom institutu u Stratfordu u Engleskoj, i magistrirala dramu na Univerzitetu Toronto u Kanadi.

Odigrala je brojne uloge u pozorištu, na filmu i televiziji. Kao prvakinja Narodnog pozorišta u Beogradu odigrala je, između ostalog Natašu Rostovu, Juliju, Ledi Anu, Helenu Charles, Elizabeth Proctor, Katarinu Lugomirski. U Kanadi je nastavila svoju karijeru kao glumica, reditelj i univerzitetski profesor. Igrala je u komadima od Williama Shakespearea i Strindberg do Hauarda Barkera i Edvarda Bonda. Režirala je, između ostalog, *Kanal sreće*, *To nije moja priča,* *Dantes Divinus*, *Poslednji dani Jude Iskariotskog*, *Princeza T…*. 

U Kanada je nastavila svoju karijeru kao glumica, reditelj i univerzitetski profesor.

Predavala je glumu na univerzitetima Dalhousie i Windsor, a glumu i režiju na Univerzitetu Ottawa.

Nosilac je više nagrada za glumačka ostvarenja na našim prostorima (dve godišnje nagrade Narodnog pozorišta u Beogradu za glumu, Nagrada Udruženja dramskih umjetnika Srbije za najbolje glumačko ostvarenje, Nagrada za epizodnu ulogu na Sterijinom pozorju…) i nominacije za nagradu Dora za najbolju glumicu u Torontu.

Režirala i koproducirala kanadsko - crnogorsku koprodukciju *Penelopijada* koja je na repertoaru tivatskog pozorišnog festivala Purgatorije. Vanredni je profesor na Katedri za glumu Akademije umjetnosti u Beogradu i gostujući profesor na poljskoj Nacionalnoj filmskoj i pozorišnoj akademiji u Lođu. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*

Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Kraljevo
Kategorija:Srbijanske glumice
Kategorija:Potpisnici Deklaracije o zajedničkom jeziku
Najlon

mini|desno|250px|Hemijska struktura najlona 6,6
mini|desno|250px|Uže napravljeno od najlona

**Najlon** (engleski: *Nylon*) je generički naziv za porodicu sintetičkih polimera poznatih kao poliamidi. Najlon je termoplastičan svilenkasti materijal koji se može rastopiti i pretvoriti u vlakna, filmove ili oblike.

To je bio prvi komercijalno uspješan sintetički termoplastični polimer. DuPont je započeo njegovu proizvodnju 1938. godine. Prva primjena bila je u četkicama za zube (1938), a zatim u poznatim ženskim čarapama ("najlonke") 1940. godine. Tokom Drugog svjetskog rata, najlon je bio ključni materijal za proizvodnju padobrana i užadi.

## Historija 
Najlon je razvio tim istraživača u kompaniji DuPont pod vodstvom Wallacea Humea Carothersa. Istraživanje je počelo 1927. godine, a konačna sinteza najlona 6,6 (najčešće varijante) postignuta je 28. februara 1935. godine. Carothers je patio od depresije i izvršio samoubistvo prije nego što je vidio puni komercijalni uspjeh svog izuma.

Ime "nylon" nema neko specifično značenje, iako postoje urbane legende da je to akronim za "Now You Lose Old Nippon" (Sada gubiš, stari Japane - referenca na zamjenu japanske svile) ili "New York - London". Zvanično, DuPont je izjavio da je ime odabrano jer zvuči dobro i nema prethodno značenje.

## Hemija 
Najloni su kondenzacijski kopolimeri nastali reakcijom jednakih dijelova diamina i dikarboksilne kiseline, tako da se amidi formiraju na oba kraja svakog monomera. Najčešća varijanta je **najlon 6,6**, koji se dobija reakcijom heksametilendiamina i adipinske kiseline.

Opća reakcija se može zapisati kao:
:n \text{HOOC-R-COOH} + n \text{H}_2\text{N-R'-NH}_2 \rightarrow \text{[-OC-R-CO-NH-R'-NH-]}_n + 2n \text{H}_2\text{O}

## Upotreba 
Zbog svoje čvrstoće, elastičnosti i otpornosti na habanje, najlon ima široku primjenu:
* **Tekstil:** Odjeća, čarape, kupaći kostimi, sportska oprema.
* **Industrija:** Padobrani, užad, ribarske mreže, šatori.
* **Automobilska industrija:** Dijelovi motora (zbog otpornosti na toplotu), zračni jastuci.
* **Muzika:** Žice za gitaru.
* **Medicina:** Hirurški konci.

## Također pogledajte 
* Polimeri
* Wallace Hume Carothers
* DuPont
* Plastika

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Polimeri
Kategorija:Tekstilni materijali
Kategorija:Plastika
Kategorija:Hemija
Lejla Njemčević

**Lejla Njemčević** (rođ. **Tanović**) bosanskohercegovačka je brdska biciklistica. Bila je ukupna pobjednica UCI Svjetskog kupa 2023. u disciplini kros-maraton. Također je prva brdska biciklistica iz Bosne i Hercegovine koja je potpisala ugovor za profesionalni biciklistički tim. Počela se takmičiti s 15 godina u Klubu brdskog biciklizma "Puls", čija je članica i danas. Ima 35 pobjeda u utrkama koje je organizovala Međunarodna biciklistička unija. Devetnaestostruka je državna prvakinja u raznim disciplinama i petostruka ukupna pobjednica nacionalne lige. Na regionalnim takmičenjima pet puta zaredom bila je prvakinja Balkana, što je čini najuspješnijom balkanskom biciklisticom svih vremena. Diplomirala je krivično pravo na Pravnom fakultetu u Sarajevu.

## Rezultati 
Prvakinja je Bosne i Hercegovine u: krosu (XCO), kros-maratonu (XCM) i kros-eliminatoru (XCE). U sezoni 2022. osvojila je UCI Svjetsku seriju u maratonu te zauzela prvo mjesto na UCI rang-listi u toj disciplini. Sljedeće godine osvojila je ukupnu titulu UCI Svjetskog kupa, upisavši svoje ime u historiju biciklizma u disciplini kros-maraton. Rezultat je uslijedio nakon što je pobijedila u prvom takmičenju UCI Svjetskog kupa u Novom Městu na Moravi u Češkoj, a zatim je zabilježila dva druga mjesta u Finale Ligureu u Italiji i Morzineu u Francuskoj. Na završnom, četvrtom takmičenju Svjetskog kupa u Snowshoeu u Sjedinjenim Američkim Državama osvojila je četvrto mjesto i ukupnu titulu u Svjetskom kupu s velikom bodovnom razlikom u odnosu na drugoplasiranu. Poslije nekoliko godina takmičenja na državnom nivou, 2013. počela je profesionalnu i međunarodnu karijeru. Potpisala je profesionalni ugovor s turskim timom Salcano Cappadocia 2014. Osvojila je tri medalje na utrkama Balkanskog prvenstva, 2014. bila je druga u Makedoniji i također u Grčkoj godinu kasnije. No, 2016. osvojila je prvu zlatnu medalju u elitnoj kategoriji za Bosnu i Hercegovinu na Balkanskom prvenstvu u Crnoj Gori. Nakon te pobjede postala je najuspješnija brdska biciklistica u historiji Bosne i Hercegovine. Nakon sezona 2015. i 2016, u kojima je nastupala za Salcano, za sezonu 2017. potpisala je za grčki tim SMF. U toj sezoni odbranila je titulu prvakinje Balkana u Nafpaktosu (Grčka). Isti uspjeh ponovila je 2018. u Rumuniji i 2019. Srbiji. Bila je broj 1 na UCI rang-listi u disciplini kros.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt
* Profil na UCI-ju
* Lejla Njemčević na *mtbdata.com*
* Lejla Tanović na *mtbcrosscountry.com* (arhivirano)
* Profil na *ProCyclingStats*
* Razgovor s Lejlom Njemčević, serijal *Oni pobjeđuju*, Al Jazeera Balkans, 22. 9. 2023. (YouTube)

Kategorija:Rođeni 1994.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, Udine
Kategorija:Bosanskohercegovački biciklisti
Béla Bartók

**Béla Viktor János Bartók** (25. mart 1881 – 26. septembar 1945) bio je mađarski kompozitor, pijanist i etnomuzikolog. Smatra se jednim od najvažnijih kompozitora 20. vijeka. Zajedno sa Franzom Lisztom, smatra se najvećim mađarskim kompozitorom.

Kroz svoju zbirku i analitičko proučavanje narodne muzike, bio je jedan od osnivača komparativne muzikologije, koja je kasnije postala poznata kao etnomuzikologija.

## Biografija 
### Rani život i obrazovanje 
Bartók je rođen u banatskom gradu Nagyszentmiklós u Kraljevini Ugarskoj (današnji Sânnicolau Mare, Rumunija). Muzički talenat pokazao je vrlo rano; prema majčinim riječima, mogao je razlikovati različite plesne ritmove prije nego što je naučio govoriti u punim rečenicama. Studirao je klavir i kompoziciju na Muzičkoj akademiji Franz Liszt u Budimpešti, gdje je upoznao Zoltána Kodálya, s kojim će kasnije blisko sarađivati na sakupljanju narodnih pjesama.

### Karijera i etnomuzikologija 
Bartókova muzika odražava dva trenda koja su dramatično promijenila zvuk muzike u 20. vijeku: raspad dijatonskog sistema harmonije koji je služio kompozitorima prethodnih dvjesto godina i oživljavanje nacionalizma kao izvora muzičke inspiracije. U svojoj potrazi za novim oblicima izraza, Bartók se okrenuo narodnoj muzici, ne samo mađarskoj, već i rumunskoj, slovačkoj, bugarskoj i turskoj.

### Egzil u SAD i smrt 
Zbog uspona fašizma u Evropi i saveza Mađarske sa nacističkom Njemačkom, Bartók je 1940. emigrirao u Sjedinjene Američke Države. Posljednje godine života proveo je u New Yorku, često se boreći sa finansijskim poteškoćama i lošim zdravljem (leukemija). Ipak, u tom periodu komponovao je neka od svojih najznačajnijih djela, uključujući *Koncert za orkestar*. Umro je 26. septembra 1945. u bolnici u New Yorku.

## Muzički stil i djela 
mini|lijevo|Kip Béle Bartóka u Makóu, Mađarska
Bartókov stil spaja elemente narodne muzike sa modernim tehnikama kao što su atonalnost i poliritmija.

;Najznačajnija djela:
* *Koncert za orkestar* (1943)
* *Muzika za gudače, udaraljke i čelestu* (1936)
* *Čudesni mandarin* (balet)
* *Dvorac Modrobradog* (opera)
* 6 gudačkih kvarteta (smatraju se jednim od najvažnijih ciklusa kvarteta nakon Beethovena)
* *Mikrokosmos* (zbirka klavirskih komada)

## Također pogledajte 
* Zoltán Kodály
* Ekspresionizam
* Atonalnost

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Memorijalna kuća Béla Bartók u Budimpešti

Kategorija:Mađarski kompozitori
Kategorija:Mađarski pijanisti
Kategorija:Mađarski etnomuzikolozi
Kategorija:Kompozitori 20. vijeka
Kategorija:Rođeni 1881.
Kategorija:Umrli 1945.
Kategorija:Biografije, Sânnicolau Mare
Termoplastika

minijatura|desno|200px|Plastični granulati (peleti) koji se zagrijavanjem tope i prerađuju u gotove proizvode.
**Termoplastika** (također: **termoplast**) je vrsta plastike odnosno polimera koja pri zagrijavanju omekša (postaje oblikovljiva), a pri hlađenju ponovo očvrsne. Zbog reverzibilnog omekšavanja i očvršćavanja, termoplastika se može više puta zagrijavati i preoblikovati, što je čini pogodnom za preradu i mehaničko recikliranje.

## Osobine 
Termoplastika zadržava oblik do određenih temperatura koje zavise od polimera (npr. temperature staklastog prelaza i/ili temperature topljenja). Pri zagrijavanju se omekša bez trajnog umrežavanja, pa se može oblikovati postupcima kao što su injekciono brizganje i ekstruzija.

Termoplastika se razlikuje od termoreaktivne plastike (termoseta), koja pri očvršćavanju formira trajne veze i ne može se ponovo istopiti i preoblikovati na isti način.

## Primjeri i primjena 
Među najčešćim termoplastima su polietilen (PE), polipropilen (PP), polivinil hlorid (PVC), polistiren (PS), polietilen tereftalat (PET) i polikarbonat (PC). Koriste se za ambalažu, cijevi i profile u građevinarstvu, kućne i industrijske proizvode te tehničke dijelove koji se serijski proizvode oblikovanjem rastaljene mase.

## Također pogledajte 
* Plastika
* Polimer
* Termoreaktivna plastika
* Recikliranje plastike

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Encyclopaedia Britannica: Thermoplastic
* PlasticsEurope: Thermoplastics

Kategorija:Polimeri
Kategorija:Plastika
Građanski rat u Sudanu

**Građanski rat u Sudanu** je oružani sukob koji je izbio 15. aprila 2023. godine između dvije frakcije vojne vlasti u Sudanu: regularnih Sudanskih oružanih snaga (SAF) pod komandom Abdela Fattaha al-Burhana i paravojnih Snaga za brzu podršku (RSF) pod komandom Mohameda Hamdana Dagala, poznatog kao Hemedti.

Sukob je započeo u glavnom gradu Kartumu i brzo se proširio na regiju Darfur i druge dijelove zemlje.

## Pozadina 
Nakon svrgavanja dugogodišnjeg diktatora Omara al-Bashira 2019. godine, Sudan je prolazio kroz krhku tranziciju ka civilnoj vlasti. Međutim, u oktobru 2021. godine, vojska je izvršila državni udar, prekinuvši saradnju s civilnim predstavnicima. Napetosti su eskalirale 2023. godine zbog neslaganja oko integracije RSF-a u regularnu vojsku, što je bio ključni uvjet za povratak civilne uprave.

## Tok sukoba 
Borbe su počele napadima na ključne lokacije u Kartumu, uključujući aerodrom i predsjedničku palaču. RSF je zauzeo dijelove glavnog grada, dok je vojska koristila zračne napade za bombardovanje položaja RSF-a. Sukob je doveo do teške humanitarne krize, nestašice hrane i vode, te kolapsa zdravstvenog sistema.

U Darfuru je sukob poprimio etničke dimenzije, s izvještajima o masovnim ubistvima i napadima na civile, posebno od strane arapskih milicija povezanih s RSF-om protiv nearapskog stanovništva.

## Posljedice 
Do početka 2026. godine, rat je prouzrokovao smrt desetina hiljada ljudi i raseljavanje miliona stanovnika, kako unutar Sudana, tako i u susjedne zemlje poput Čada, Egipta i Južnog Sudana.

## Također pogledajte 
* Historija Sudana
* Omar al-Bashir
* Darfur

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* [Građanski rat u Sudanu (2023–danas)](https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Sudanese_civil_war_(2023%E2%80%93present)) na Wikimedia Commons

Kategorija:Ratovi u Africi
Kategorija:Historija Sudana
Kategorija:Građanski ratovi
Kategorija:Ratovi s učešćem Sudana
Kategorija:Ratovi s učešćem Egipta
Kategorija:Ratovi s učešćem Saudijske Arabije
Goca Božinovska

**Gordana "Goca" Božinovska** (16. januar 1965) srbijanska je pjevačica. Njene najpoznatije pjesme su *Okovi*, *Neodoljivo* i *U najboljim godinama*. Njena ćerka je Jelena Vučković, takođe pjevačica. Bila je učesnica četvrte sezone reality emisije *Farma* 2013.

## Diskografija 
* *Ti mi beše od zlata jabuka* (1984)
* *Ne idi* (1987)
* *Želim da me želiš* (1989)
* *Još sam jaka* (1997)
* *Okovi* (1998)
* *Opomena* (2000)
* *Put pod noge* (2002)
* *U najboljim godinama* (2003)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Rođeni 1965.
Kategorija:Srbijanske pjevačice
Polietilen tereftalat

minijatura|desno|200px|Hemijska struktura polietilen tereftalata (PET).
minijatura|desno|150px|PET se najčešće koristi za proizvodnju flaša za vodu i gazirana pića.

**Polietilen tereftalat** (skraćeno **PET**, **PETE**) je najčešći termoplastični polimer iz porodice poliestera. Koristi se u proizvodnji vlakana za odjeću, posuda za tekućine i hranu, te za termoformiranje u proizvodnji raznih vrsta ambalaže.

## Dobijanje i hemijska struktura 
PET se proizvodi polimerizacijom etilen glikola i tereftalne kiseline. Kada se zagrijavaju zajedno uz prisustvo hemijskih katalizatora, oni stvaraju rastopljenu, viskoznu masu koja se može direktno presti u vlakna ili očvrsnuti za kasniju preradu.

Hemijska formula ponavljajuće jedinice je (C10H8O4)n.

## Osobine 
Kao termoplastika, PET postaje savitljiv pri zagrijavanju i čvrst pri hlađenju. Ovisno o procesu obrade i termičkoj historiji, može postojati u amorfnom (prozirnom) ili polukristalnom (bijelom, neprozirnom) stanju.

Glavne karakteristike uključuju:
*   Visoku mehaničku čvrstoću i krutost.
*   Dobra barijerna svojstva prema kisiku i ugljičnom dioksidu (zato se koristi za gazirana pića).
*   Otpornost na vlagu i većinu rastvarača.
*   Malu težinu u odnosu na staklo.

## Primjena 
Većina svjetske proizvodnje PET-a koristi se za sintetička vlakna (često pod nazivom "poliester"), dok se ostatak koristi uglavnom za ambalažu (boce, posude). U tekstilnoj industriji, PET vlakna se često miješaju s pamukom radi smanjenja gužvanja i povećanja trajnosti odjeće.

## Recikliranje 
minijatura|lijevo|80px|Reciklažni kod za PET.
PET je jedan od plastičnih materijala koji se najviše recikliraju. Identificira se reciklažnim kodom (brojem) **1**. Reciklirani PET (rPET) može se koristiti za proizvodnju novih vlakana za odjeću, tepiha ili novih boca.

## Također pogledajte 
* Plastika
* Poliester
* Termoplastika
* Recikliranje

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Polietilen tereftalat na Wikimedia Commons

Kategorija:Polimeri
Kategorija:Plastika
Kategorija:Poliesteri
Robert Duvall

**Robert Selden Duvall** (5. januar 1931 – 15. februar 2026) bio je američki filmski i televizijski glumac i režiser. Tokom karijere koja je trajala više od sedam decenija, smatran je jednim od najznačajnijih američkih karakternih glumaca.

Poznat je po ulogama u kultnim filmovima kao što su *Kum* (1972), *Kum 2* (1974), *Apokalipsa danas* (1979), *Veliki Santini* (1979) i *Apostol* (1997). Za ulogu Maca Sledgea u filmu *Tender Mercies* (1983) osvojio je Oscara za najbolju glavnu mušku ulogu.

## Biografija
Duvall je rođen u San Diegu u Kaliforniji. Njegov otac bio je admiral u američkoj mornarici, a majka amaterska glumica. Studirao je dramu na Principia Collegeu u Illinoisu, a zatim služio vojsku tokom Korejskog rata. Nakon vojske, preselio se u New York gdje je studirao glumu u Neighborhood Playhouseu, zajedno s Dustinom Hoffmanom i Geneom Hackmanom.

Filmski debi ostvario je kao Boo Radley u filmu *Ubiti pticu rugalicu* (1962). Tokom 1970-ih stekao je slavu ulogama u filmovima *M*A*S*H* (1970) i *THX 1138* (1971), ali je njegova najpoznatija uloga iz tog perioda bila uloga Toma Hagena, savjetnika ("consiglierea") porodice Corleone u filmu *Kum* i njegovom nastavku. Poznat je po čuvenoj rečenici "Volim miris napalma ujutro" iz filma *Apokalipsa danas*.

Duvall je preminuo 15. februara 2026. godine u svom domu u Virginiji u 95. godini života.

## Filmografija (izbor)
**Ubiti pticu rugalicu* (1962)
**Čovjek zvan Hrabrost* (1969)
**M*A*S*H* (1970)
**THX 1138* (1971)
**Kum* (1972)
**Kum 2* (1974)
**TV mreža* (1976)
**Apokalipsa danas* (1979)
**Veliki Santini* (1979)
**Tender Mercies* (1983)
**Boje* (1988)
**Dani groma* (1990)
**Staljin* (1992)
**Apostol* (1997)
**Duboki udar* (1998)
**Sudija* (2014)

## Reference
## Vanjski linkovi
*

Kategorija:Američki glumci
Kategorija:Rođeni 1931.
Kategorija:Umrli 2026.
Kategorija:Biografije, San Diego
Vijeće Evropske unije

**Vijeće Evropske unije** (često se naziva samo **Vijeće** ili **Vijeće ministara**) jedno je od glavnih institucija Evropske unije. Zajedno s Evropskim parlamentom, ono čini glavno zakonodavno tijelo Unije.

Vijeće zastupa interese država članica. U njemu se sastaju ministri iz vlada svake države članice kako bi usvajali zakone i koordinirali politike. Sastav Vijeća nije stalan; on ovisi o temi o kojoj se raspravlja (npr. kada se raspravlja o poljoprivredi, sastaju se ministri poljoprivrede).

Važno je razlikovati Vijeće Evropske unije od:
* **Evropskog vijeća** (sastanak šefova država ili vlada, npr. predsjednika i premijera, koji definira opće političke smjernice),
* **Vijeća Evrope** (međunarodna organizacija za ljudska prava sa sjedištem u Strasbourgu koja nije dio EU).

## Nadležnosti 
Vijeće ima nekoliko ključnih uloga:
# **Zakonodavna vlast:** Zajedno s Parlamentom usvaja uredbe i direktive (obično na prijedlog Evropske komisije).
# **Budžet:** Zajedno s Parlamentom usvaja budžet EU.
# **Vanjska politika:** Definira i provodi Zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP) na temelju smjernica Evropskog vijeća.
# **Koordinacija:** Koordinira ekonomske politike država članica.
# **Međunarodni sporazumi:** Zaključuje sporazume između EU i drugih država ili međunarodnih organizacija.

## Konfiguracije 
Vijeće se sastaje u deset različitih konfiguracija, ovisno o temi:
* Vijeće za vanjske poslove (FAC) – jedino kojim predsjedava Visoki predstavnik (trenutno Kaja Kallas).
* Vijeće za opće poslove (GAC)
* Vijeće za ekonomske i finansijske poslove (Ecofin)
* Vijeće za pravosuđe i unutrašnje poslove (JHA)
* Vijeće za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i potrošače (EPSCO)
* Vijeće za konkurentnost (COMPET)
* Vijeće za promet, telekomunikacije i energetiku (TTE)
* Vijeće za poljoprivredu i ribarstvo (AGRIFISH)
* Vijeće za okoliš (ENV)
* Vijeće za obrazovanje, omladinu, kulturu i sport (EYCS)

## Predsjedavanje 
Predsjedavanje Vijećem rotira se svakih šest mjeseci među državama članicama. Kako bi se osigurao kontinuitet, države surađuju u grupama od tri ("trio") tokom perioda od 18 mjeseci.

Trenutni trio (2025–2026) čine Poljska, Danska i Kipar.
* **Trenutno predsjedava:** 22px|border|Kipar Kipar (januar – juni 2026).
* Sljedeće predsjedavanje: 22px|border|Irska Irska (juli – decembar 2026).

## Odlučivanje 
Odluke se u Vijeću donose na tri načina:
* **Kvalificirana većina:** Najčešći način (koristi se za oko 80% zakonodavstva). Za prolazak odluke potrebno je da glasaju 55% država članica (15 od 27) koje predstavljaju najmanje 65% stanovništva EU.
* **Jednoglasnost:** Potrebna za osjetljiva pitanja poput vanjske politike, poreza i primanja novih članica.
* **Obična većina:** Koristi se za proceduralna pitanja.

## Također pogledajte 
* Institucije Evropske unije
* Evropski parlament
* Evropska komisija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Vijeća EU

Kategorija:Institucije Evropske unije
Kategorija:Vijeće Evropske unije
Megan Bankes

**Megan Bankes**, rođena 22. augusta 1997. u  Calgaryju, Alberta, Kanada je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Megan Bankes je nastupila na samo jednim Olimpijskim igrama i to na ZOI 2022. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 33-o mjesto na ZOI 2022. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s dva promašaja i zaostatkom 4:34.5&nbsp;min bila sporija od pobjednice Njemice Denise Herrmann-Wick, koja je završila utrku s jednim promašajem. U ekipnim utrkama najbolji joj je plasman na ZOI 2022 u štafetnoj utrci s Emmom Lunder, Emily Dickson i Sarom Beaudry.

### Svjetska prvenstva 
Bankes je nastupila na tri Svjetska prvenstva od SP 2019. do SP 2021, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji joj je 35- mjesto na SP 2021. kada je u utrci na utrci na 7,5&nbsp;km s dva promašaja i zaostatkom od 1:54.9&nbsp;min bila sporija od pobjednice norveške biatlonke Tiril Eckhoff, koja je završila utrku bez promašaja. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman deveto mjesto na SP 2020. u štafeti s Emily Dickson, Emmom Lunder i Nadiom Moser.

### Svjetski kup 
Prvi nastup Bankes u Svjetskom kupu bio je u sezoni 2006/17. u finskom Kontiolahtiju 10. marta 2017. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 78-o mjesto s tri promašaja i zaostatkom od 2:56.9&nbsp;min iza norveške biatlonke Tiril Eckhoff. Najbolji plasman u pojedinačnoj konkurenciji joj je 25-o mjesto u sezoni 2020/21. u Antholzu 21. januara 2021. u utrci na 15&nbsp;km kada jes dva promašaja i zaostatkom od 3:14.5&nbsp;min bila sporija iza austrijske biatlonke Lisa Hauser. U ekipnim disciplinama najbolji rezultat joj je peto mjesto u sezoni 2019/20. u austrijskom Hochfilzenu 14. decembra 2019. s Sarom Beaudry, Emmom Lunder i Nadiom Moser.

## Privatni život 
Bankes se izjasnila kao lezbijka.

## Prestanak karijere 
Aktivnim bavljenjem biatlonom prestala se baviti 2022.

## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Kategorija:Biografije, Calgary
Kategorija:Rođeni 1997.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Kategorija:Kanadski olimpijci u biatlonu
Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2026 - Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine

**Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2026. za zastupnike u Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine** su parlamentarni izbori koji će se održati 4. oktobra 2026, na osnovu Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Na izborima biraju se, osim zastupnika u Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, zastupnici Zastupničkog doma Parlamenta Federacije BiH, poslanici Narodne skupštine Republike Srpske, predsjednik i potpredsjednici Republike Srpske, te zastupnici u skupštinama kantona Federacije Bosne i Hercegovine.

Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine sastoji se iz dva doma: Zastupničkog i Doma naroda. Zastupnički dom ima 42 poslanika: 28 iz Federacije Bosne i Hercegovine i 14 iz Republike Srpske. Zastupnici se u taj dom biraju putem proporcionalnog izbornog sistema, gdje birači glasaju za političke stranke ili nezavisne kandidate. Raspodjela mandata unutar liste vrši se putem D'Hondtove metode.

Ovo bi trebali biti prvi izbori u historiji Bosne i Hercegovine na kojima će se službeno koristiti nove izborne tehnologije, nakon uspješnog obavljenog pilot projekta na lokalnim izborima 2024. Ove tehnologije bi osigurale i ojačale što veći integritet izbora širom države. Međutim, Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine (CIKBiH) je još uvijek u postupku javne nabavke opreme (sistema za biometrijsku identifikaciju birača i skeniranje glasačkih listića), ali smatraju da će ista biti osigurana do izbora.

Implementacija ovih tehnologija proizašla je iz odluku o izmjenama Izbornog zakona od strane Christiana Schmidta, Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu dana 26. marta 2024. U odluci, između ostalog, podrazumijeva se uvođenje izbornih tehnologija, poput elektronskog prebrojavanja glasačkih listića, elektronska identifikacija birača i videonadzor (snimanje biračkih mjesta i centara za brojanje). Odlukom je eksplicitno isključeno elektronsko glasanje.
## Također pogledajte 
* Izbori u Bosni i Hercegovini
** Izbori u Republici Srpskoj
* Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine
* Predsjedništvo Bosne i Hercegovine
* Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2026.
** Izbori za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine
** Izbori u Federaciji Bosne i Hercegovine
*** Izbori za zastupnike u Zastupnički dom Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine
*** Izbori za zastupnike u skupštine kantona Federacije Bosne i Hercegovine
** Izbori u Republici Srpskoj
*** Izbori za predsjednika Republike Srpske
*** Izbori za poslanike u Narodnoj skupštini Republike Srpske

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine

Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine
Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2026 - Republika Srpska

**Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2026 - Republika Srpska** su opći (predsjednički i parlamentarni) izbori koji će se održati 4. oktobra 2026, na osnovu Izbornog zakona Bosne i Hercegovine u Republici Srpskoj. Na izborima birati će se poslanici Narodne skupštine Republike Srpske, te predsjednik i potpredsjednici Republike Srpske. Osim toga, izbori se također održavaju za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine, zastupnike u Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, zastupnike Zastupničkog doma Parlamenta Federacije BiH i zastupnike u skupštinama kantona Federacije BiH.

Narodna skupština Republike Srpske (NSRS) sastoji se od jednog doma. Poslanici u NSRS, njih 83, biraju se direktno, putem proporcionalnog izbornog sistema, slično kao i na državnom nivou.

Predsjednik Republike Srpske ima dva potpredsjednika iz različitih konstitutivnih naroda. Predsjednika i potpredsjednike biraju građani neposredno i tajnim glasanjem na mandat od četiri godine. Isto lice može biti izabrano za predsjednika i potpredsjednika najviše dva puta uzastopno. Za razliku od Predsjednika i Potpredsjednika Federacije BiH, koji se biraju indirektno preko Parlamenta FBiH, Predsjednik i potpredsjednici Republike Srpske biraju se direktno s liste kandidata za predsjednika, tako što je za predsjednika izabran kandidat koji ostvari najveći broj glasova, a za potpredsjednike su izabrani kandidati iz druga dva konstitutivna naroda koji imaju najveći broj glasova iza izabranog predsjednika.

Implementacija ovih tehnologija proizašla je iz odluku o izmjenama Izbornog zakona od strane Christiana Schmidta, Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu dana 26. marta 2024. U odluci, između ostalog, podrazumijeva se uvođenje izbornih tehnologija, poput elektronskog prebrojavanja glasačkih listića, elektronska identifikacija birača i videonadzor (snimanje biračkih mjesta i centara za brojanje). Odlukom je eksplicitno isključeno elektronsko glasanje.

## Rezultati 
### Predsjednik 
### Narodna skupština 
## Također pogledajte 
* Izbori u Bosni i Hercegovini
** Izbori u Republici Srpskoj
* Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine
* Predsjedništvo Bosne i Hercegovine
* Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2026.
** Izbori za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine
** Izbori za zastupnike u Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine
** Izbori u Federaciji Bosne i Hercegovine
*** Izbori za zastupnike u Zastupnički dom Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine
*** Izbori za zastupnike u skupštine kantona Federacije Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine

Republika Srpska
2026
Mereopa

**Mereopa** () bila je jedna od sedam Plejada, kćeri Atlasa i Plejone. Plejona, njihova majka, kćerka je Okeana i Tetide i zaštitnica je mornara. Njihova transformacija u zvjezdano jato poznato kao Plejade predmet je raznih mitova.

## Mitologija 
### Među Plejadama 
U jednoj priči, Plejade su, zajedno sa svojim polusestrama Hijadama, bile Artemidine djevice pratilje. Artemida je bila blizanka Apolona i kćerka Lete i Zeusa, te zaštitnica lovaca i divljih životinja. Plejade su bile nimfe i, zajedno sa svojim polusestrama, zvale su se Atlantide, Modonode ili Nisijade i bile su njegovateljice malog Bakha.

Orion je progonio Plejade po imenu Maja, Elektra, Tajgeta, Keleno, Alkiona, Steropa i Meropa nakon što se zaljubio u njihovu ljepotu i gracioznost. Artemida je zamolila Zeusa da zaštiti Plejade, a Zeus ih je zauzvrat pretvorio u zvijezde. Artemida se naljutila jer više nije mogla vidjeti svoje pratilje i natjerala je svog brata Apolona da pošalje divovskog škorpiona da progoni i ubije Oriona. Zeus je zatim pretvorio Orion u sazviježđe kako bi dalje progonio Plejade na nebu.

U drugoj legendi, Zeus je sestre pretvorio u zvijezde jer se Orion zaljubio u njih i neumorno ih je pratio 12 godina. U početku su pretvorene u golubice, ali kasnije, zajedno s Orionom, u zvijezde kako bi ih lovac Orion zauvijek progonio.), Glauka, Tersandra i Alma. Zvijezda Meropa se često naziva "izgubljena Plejada" jer je u početku nisu vidjeli astronomi niti je bila mapirana kao njene sestre. Jedan mit kaže da je sakrila lice od stida jer je imala aferu sa smrtnim muškarcem.

## Reference 
## Dodatna literatura 
* Calame, Claude. Myth and History in Ancient Greece. 1996. Trans. Daniel W. Berman. New Jersey: Princeton University, 2003.
* Ceci, Lynn. "Watchers of the Pleiades: Ethnoastronomy among Native Cultivators in Northeastern North America." Ethnohistory  25.4 (1978): 301–317.
* Gould, John. "Law, Custom, and Myth: Aspects of the Social Position of Women in Classical Athens." Myth, Ritual, Memory, and Exchange Essays in Greek Literature and Culture. New York: Oxford University, 2001. 112–157.
* Interpretations of Greek Mythology. 1987. Comp. Jan Bremmer. London: Routledge, 1990.
* Kellett, E. E. The Story of Myths. New York: Harcourt, Brace, and Company, 1927.
* Kershaw, Stephen P. The Greek Myths Gods, Monsters, Heroes, and the Origins of Storytelling. Brief Guide. New York: Carroll and Graf, 2007.
* Larson, Jennifer. Greek Nymphs: Myth, Cult, Lore. New York: Oxford University, 2001.
* Women's Roles in Ancient Civilizations. Ed. Bella Vivante. Connecticut: Greenwood, 1999.

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Grčka mitologija
Kategorija:Plejade
Emily Dickson

**Emily Dickson**, rođena 23. maja 1997. u  Burns Lakeu, Britanska Kolumbija, Kanada je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Emily Dickson je nastupila na samo jednim Olimpijskim igrama i to na ZOI 2022.  Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 70-o mjesto na ZOI 2022. u utrci na 15&nbsp;km, kada je s pet promašaja i zaostatkom 8:13.4&nbsp;min bila sporija od pobjednice Njemice Denise Herrmann-Wick, koja je završila utrku s jednim promašajem. U ekipnim utrkama najbolji joj je plasman na ZOI 2022 u štafetnoj utrci s Emmom Lunder, Megan Bankes i Sarom Beaudry.

### Svjetska prvenstva 
Dickson je nastupila na tri Svjetska prvenstva od SP 2020. do SP 2024, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji joj je 52-o mjesto na SP 2024. kada je u utrci na potjera na 10&nbsp;km s tri promašaja i zaostatkom od 6:35.5&nbsp;min bila sporija od pobjednice norveške biatlonke Julije Simon, koja je završila utrku s jednim promašajem. U ekipnim disciplinama najbolji joj je plasman deveto mjesto na SP 2020. u štafeti s Megan Bankes, Emmom Lunder i Nadiom Moser

### Svjetski kup 
Prvi nastup Dickson u Svjetskom kupu bio je u sezoni 2019/20. u njemačkom Oberhofu 9. januara 2020. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 46-o mjesto s jednim promašajem i zaostatkom od 2:58.6&nbsp;min iza norveške biatlonke Marte Olsbu Røiseland. Najbolji plasman u pojedinačnoj konkurenciji joj je 46-o mjesto u sezoni 2019/20. u Oberhofu 9. januara 2020. u utrci na 7,5&nbsp;km kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 2:58.6&nbsp;min bila sporija iza norveške biatlonke Marte Olsbu Røiseland. U ekipnim disciplinama najbolji rezultat joj je osmo mjesto u sezoni 2022/23. u italijanskom Antholzu 22. januara 2023. s Benitom Peiffer, Emmom Lunder i Nadiom Moser.

## Privatni život 
## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Kategorija:Biografije, Burns Lake
Kategorija:Rođeni 1997.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2022.
Kategorija:Kanadski olimpijci u biatlonu
Nadia Moser

**Nadia Moser**, rođena 16. jula 1997. u  Edmontonu, Alberta, Kanada je nekadašnja kanadska biatlonka.

## Karijera 
### Olimpijske igre 
Nadia Moser je nastupila na samo jednim Olimpijskim igrama i to na ZOI 2026. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji bilo joj je 61-o mjesto na ZOI 2026. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je s tri promašaja i zaostatkom 2:41.8&nbsp;min bila sporija od pobjednice Norvežanke Maren Kirkeeide, koja je završila utrku bez promašaja. U ekipnim utrkama najbolji joj je plasman u mješovitoj štafetnoj utrci s Adamom Runnallsom, Jasperom Flemingom i Pascale Paradis, kada su osvojili 17-o mjesto sa zaostatkom od 4:21.6&nbsp;min u odnosu na francusku štafetu u sastavu: Éric Perrot, Quentin Fillon Maillet, Lou Jeanmonnot i Julia Simon. 

### Svjetska prvenstva 
Moser je nastupila na pet Svjetskih prvenstava od SP 2020. do SP 2025, ali nije osvojila ni jednu medalju. Najbolji rezultat u pojedinačnoj konkurenciji joj je 31-o mjesto na SP 2025. kada je u utrci na 7,5&nbsp; km bez promašaja i zaostatkom od 1:49.7&nbsp;min bila sporija od pobjednice norveške biatlonke Justine Braisaz-Bouchet, koja je završila utrku s jednim promašajem. U ekipnim disciplinama najbolji su joj plasmani dva osma mjesto: na SP 2021. u mješovitoj štafeti s Christianom Gowom, Scottom Gowom i Emmom Lunder; te na SP 2021. u mješovitoj štafeti s Christianom Gowom, Adamom Runnallsom i Emmom Lunder. 

### Svjetski kup 
Prvi nastup Moser u Svjetskom kupu bio je u sezoni 2017/18. u italijanskom Antholzu 18. januara 2018. u utrci na 7,5&nbsp;km, kada je osvojila 85-o mjesto s dva promašaja i zaostatkom od 03:23.4&nbsp;min iza norveške biatlonke Tiril Eckhoff. Najbolji plasman u pojedinačnoj konkurenciji joj je 19-o mjesto u sezoni 2025/26. u Oberhofu 8. januara 2026. u utrci na 7,5&nbsp;km kada je s jednim promašajem i zaostatkom od 1:23.0&nbsp;min bila sporija od švedske biatlonke Elvire Öberg. U ekipnim disciplinama najbolji rezultat joj je peto mjesto u sezoni 2019/20. u austrijskom Hochfilzenu 14. decembra 2019. s Sarom Beaudry, Emmom Lunder i Megan Bankes.

## Privatni život 
## Prestanak karijere 
## Nagrade 
## Napomene 
## Vanjski linkovi 
* 
* 
* Zvanična banka podataka IBU-a

## Reference 
Kategorija:Kanadski biatlonci
Kategorija:Biografije, Edmonton
Kategorija:Rođeni 1997.
Kategorija:Biatlonci na Zimskim olimpijskim igrama 2026.
Kategorija:Kanadski olimpijci u biatlonu
Székesfehérvár

**Székesfehérvár** (lat. *Alba Regia*, hrv. *Stolni Biograd*, njem. *Stuhlweißenburg*) jest grad u centralnoj Mađarskoj i administrativno središte županije Fejér. Sa oko 95.000 stanovnika, deveti je po veličini grad u državi.

Grad ima izuzetan historijski značaj kao prva prijestolnica Kraljevine Mađarske, mjesto krunidbe i ukopa brojnih mađarskih kraljeva. Danas je važno industrijsko i prometno čvorište između Balatona i jezera Velence.

Székesfehérvár je rodno mjesto trenutnog mađarskog premijera Viktora Orbána.

## Ime 
Ime grada na mađarskom jeziku znači "Bijeli zamak sa prijestoljem" (*szék* = prijestolje, sjedište; *fehér* = bijelo; *vár* = zamak, tvrđava). Latinski naziv *Alba Regia* ("Kraljevski bijeli grad") također odražava ovu simboliku. U hrvatskom i srpskom jeziku grad je poznat kao *Stolni Biograd* ili *Stoni Beograd*.

## Historija 
Područje grada naseljeno je još od neolitika. Grad je osnovao veliki vezir Géza 972. na četiri otoka u močvarnom području rijeke Gaja. Njegov sin, kralj Stjepan I, proglasio ga je kraljevskim sjedištem i dao izgraditi krunidbenu baziliku.

U srednjem vijeku, Székesfehérvár je bio jedan od najvažnijih gradova u Evropi. U njemu je okrunjeno 37 mađarskih kraljeva i 39 kraljica, a 15 vladara je tu i sahranjeno.

Nakon Mohacske bitke 1526. i osmanskog osvajanja 1543. grad je pretrpio velika razaranja i postao sjedište sandžaka (poznat kao *İstolni Belgrad*). Većina srednjovjekovnih građevina uništena je. Grad je oslobođen od osmanske vlasti 1688. nakon čega je obnovljen u baroknom stilu.

## Znamenitosti 
* Boryjev dvorac: Jedinstvena građevina koju je tokom 40 godina (1912–1959) vlastitim rukama gradio kipar Jenő Bory.
* Katedrala sv. Stjepana: Barokna katedrala izgrađena na temeljima srednjovjekovne crkve.
* Ruševine krunidbene bazilike: Arheološki park s ostacima nekadašnje monumentalne bazilike.
* Biskupska palača: Zgrada u stilu rokokoa i baroka.

## Sport i veza s BiH 
Najpoznatiji sportski klub iz grada je nogometni klub Fehérvár FC (ranije poznat kao Videoton). Klub je ostvario historijski uspjeh u sezoni 1984/85. kada je stigao do finala Kupa UEFA.
U polufinalu tog takmičenja, Videoton je igrao protiv bosanskohercegovačkog kluba FK Željezničar iz Sarajeva. Nakon pobjede od 3:1 u Székesfehérváru, Videoton je u dramatičnom revanšu na Grbavici izgubio 2:1, ali je prošao u finale zahvaljujući golu u 87. minuti.

## Međunarodni odnosi 
Székesfehérvár njeguje partnerske odnose s brojnim gradovima, uključujući:
* Bihać, Bosna i Hercegovina
* Zadar, Hrvatska
* Schwäbisch Gmünd, Njemačka
* Kocaeli, Turska

## Poznate ličnosti 
* Viktor Orbán (* 1963), premijer Mađarske
* Dominik Szoboszlai (* 2000), nogometaš

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* Službena stranica grada

Kategorija:Gradovi u Mađarskoj
Kategorija:Fejér
Kategorija:Bivši glavni gradovi
Jesse Jackson

**Jesse Louis Jackson Sr.** (rođen kao **Jesse Louis Burns**; 8. oktobar 1941 – 17. februar 2026.) bio je američki aktivist za građanska prava, političar i baptistički svećenik. Bio je jedan od najistaknutijih afroameričkih lidera 20. stoljeća, poznat po svom radu s Martinom Lutherom Kingom mlađim i po osnivanju organizacije Rainbow/PUSH Coalition.

Jackson je bio kandidat za predsjedničku nominaciju Demokratske stranke 1984. i 1988. postavši prvi Afroamerikanac koji je vodio snažnu kampanju na nacionalnom nivou.

Preminuo je 17. februara 2026. u 85. godini života.

## Biografija 
Rođen je u Greenvilleu, Južna Karolina. Studirao je na Univerzitetu Illinois, a kasnije na Poljoprivrednom i tehničkom koledžu Sjeverne Karoline, gdje se aktivno uključio u pokret za građanska prava. 1965. pridružio se marševima od Selme do Montgomeryja.

Nakon ubistva Martina Luthera Kinga 1968. Jackson je nastavio s aktivizmom, fokusirajući se na ekonomsko osnaživanje afroameričke zajednice.

## Politička karijera 
Jackson se kandidirao za predsjednika SAD-a 1984. i 1988. Iako nije osvojio nominaciju, njegove kampanje su bile historijske jer su mobilizirale milione novih birača i otvorile put za buduće afroameričke političare, uključujući Baracka Obamu. Njegova platforma, poznata kao "Dugina koalicija" (Rainbow Coalition), zagovarala je prava manjina, žena i siromašnih.

## Veze s Balkanom 
Jesse Jackson je imao značajnu ulogu tokom sukoba na Balkanu krajem 1990-ih.

Tokom NATO bombardovanja SR Jugoslavije 1999. Jackson je predvodio diplomatsku misiju vjerskih vođa u Beograd. Tamo se sastao s tadašnjim predsjednikom SR Jugoslavije Slobodanom Miloševićem kako bi pregovarao o oslobađanju trojice američkih vojnika (Christopher Stone, Andrew Ramirez i Steven Gonzales) koji su bili zarobljeni na granici s Makedonijom.

Iako je Bijela kuća u to vrijeme bila skeptična prema njegovoj misiji, Jackson je uspio osigurati njihovo oslobađanje 1. maja 1999. što je bio rijedak diplomatski uspjeh tokom bombardovanja.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Rođeni 1941.
Kategorija:Umrli 2026.
Kategorija:Američki političari
Kategorija:Aktivisti za ljudska prava
Kategorija:Biografije, Greenville (Južna Karolina)