Orhideje

mini|thumb|300px|Rasprostranjenje predstavnika porodice *Orchidaceae*

**Orhideje** (lat. *Orchidaceae*) su raznolika i  kosmopolitski rasprostranjena porodica cvjetnica, sa  često šarenim i mirisnim  cvjetovima. **Porodica orhideja** uključuje veoma heterogene biljke sa (često) osebujnim načinom (samo)oprašivanja, koje je prilagođene datim uvjetima okruženja, od tropskih do ledenih geografskih širina..

Skupa sa  *Asteraceae*, orhideje su jedna od dvije najveće porodice  cvjetnica. Uključuju oko 28.000 dosad prihvaćenih  vrsta, iz oko 763 roda. Budući da  se, opisivanjem novih vrsta,  porodica povećava, njihovo  određivanje  je i dalje diskutabilno, jer potvrđeni  podaci o članovima te ogromne porodice stalno pristižu. Bez obzira na to, broj orhidejskih vrsta gotovo je  jednak broju košljoriba, a više ih je nego dva puta od broja vrsta ptica i oko četiri puta više nego sisarskih. Porodica obuhvata oko 6-11% svih sjemenjača. Najveći rodovi su  *Bulbophyllum* (2.000 vrsta), *Epidendrum* (1.500 vrsta), *Dendrobium* (1.400 vrsta) i *Pleurothallis* (1.000 vrsta).

Porodica također uključuje  raznolike rodove  *Vanilla* (tipska vrsta: vanilija), *Orchis* (tipski rod)  i veoma česte kultivirane biljake, kao što su one iz rodova  * Phalaenopsis * i * Cattleya *. Osim toga, nakon  kultivacije tropskih vrsta,  u 19. stoljeću  (za hortikulturu),   proizvedeno je više od 100.000 hibrida i kultivara.

## Opis 
thumb|Slika orhideje, sa visokom rezolucijom
Orhideje su lahko razlikuju od drugih biljaka, po  nekim  vrlo uočljivim, zajednički izvedenim osobenostima ili "apomorfijama". Među njima su: 
*bilateralna simetrija cvijeta (zigomorfne), 
*mnogi resupinantni cvjetovi, sa gotovo uvijek jako  modificiranim laticama (*labellum*),  
*spojeni prašnici i karpele i 
*vrlo sitne sjemenke.

### Stabljika i korijenje
thumb|Klijanje sjemena umerene orhideje  * Anacamptis coriophora*.  Protokorm  je prvi organ koji će se razviti u pravo korijenje i lišće.
Sve orhideje su višegodišnje biljke koje nemaju nikakve trajne drvenaste strukture.  Mogu rasti u skladu sa dva obrasca:
* **Monopodijski**: Stabljika raste iz jednog pupoljka, a lišće se dodaje na tjemenu, svake godine, paa stabljika raste uvis u skladu s tim. Stabljika orhideje sa monopodijskim rastom može dostići nekoliko metara dužine, kao u rodovima  *Vanda* i *Vanilla*.
***Simpodijski**:  Simpodijske orhideje imaju  rast naprijed  (najnoviji razvoj) i unazad (najstariji rast). Biljka proizvodi niz susjednih izdanaka koji rastu do određene veličine, cvajetaju i onda prestaju rasti i zamjenjuju se. Ove orhideje rastu bočno, a ne vertikalno, prema  površinu njihove podloge. Rast se nastavlja do razvoja novih izbojaka, sa svojim lišćem i korijenjem. Niču od ili pored onih iz  prethodne godine, kao u rodu  *Cattleya*. Dok je novi izbojak u razvoju, rizomi mogu ponovo početi svoj rast iz takozvanih 'okaca', nerazvijenih pupoljaka, granajući se  na taj način. Simpodijske orhideje mogu imati vidljive pseudolukovice pridružene s je od strane rizoma, koje  duž vrha ili samo ispod tla.
[thumb|right|*[Anacamptis lactea*  sa dva gomolja]]
Uzemljene  orhideje mogu biti rhizomaste ili  formiraju izdanke ili gomolje. Korijenove kape ovih orhideja  su glatke i bijele.

Neke simpodijske zemne orhideje, kao što su  rodovi *Orchis* i *Ophrys*, imaju dva podzemna gomoljasta korijena. Jedan  se koristi kao rezerva hrane za zimski period i za razvoj drugog, iz kojeg  se razvija vidljiv prirast.

U toplim i stalno vlažnim klimatima, mnoge uzemljene  orhideje ne trebaju pseudolukovice.

Epifitne orhideje, one koje rastu uz  podršku, imaju modificirane vazdušne korjenove koji  ponekad mogu  biti dugi nekoliko metara. U starijim dijelovima korijena,  nalazi se modificirana  sunđerasta epiderma, pod nazivom velamen, sa funkcijom apsorbiranja vlage. Građena  je od mrtvih ćelija i može biti srebrnasto-siva, bijela ili smeđa. U nekim orhidejama, velamen uključuje spužvasta i vlaknasta tijela u blizini prostora između  ćelija, pod nazivom tilosomi.

Ćelije korijenskog epiderma rastu pod pravim uglom u odnosu na os korijena kako bi  mu omogućile da se čvrsto stisne na podršku. Nutrijenti za epifitne orhideje uglavnom dolaze iz mineralne prašine, organskih nanosa, životinjskog izmeta i drugih međunakupina na površinama njihove podloge.

thumb|upright|Pseudolukovica orhideje *Prosthechea fragrans*
Osnova stabljike simpodijskih epifita ili u nekih vrsta,  suština celokupne stabljike može biti zadebljala da formira  pseudolukovicu koja sadrži hranjive tvari i vodu za suhe periode.

Pseudolukovica ima glatku površinu sa izdužnim brazdama, a može imati različite oblike, često konusne ili duguljaste. Njena veličina je vrlo varijabilna; u nekih malih vrsta roda  *Bulbophyllum*, može biti najduža do dva milimetra, dok kod  najveće orhideja na svijetu, *Grammatophyllum speciosum* (gigantska orhideja), može dostići do tri metra. Neke vrste roda   *Dendrobium* imaju duge, štapičaste pseudolukovice sa kratkim, zaobljenim  listovima po cijeloj dužini; neke druge orhideje imaju skrivene ili izuzetno male pseudolukovice, potpuno uključene unutar lišća.

Sa starenjem, pseudolukovica odbacuje lišće i postaje uspavana. U ovoj fazi,  često se naziva leđna lukovica.  Ona  dalje održava  hranu za biljke, ali onda glavna pseudolukovica obično preuzima iskorištavanje posljednje rezerve akumulirane u uspavanoj lukovici, koja na kraju također ugine. Pseudolukovica obično živi oko pet godina. Orhideje bez uočljive pseudolukopvice također imaju izrasline, kao  pojedinačne komponente simpodijskih biljaka.

### Listovi 
Kao i većina monokotiledona, orhideje uglavnom imaju jednostavno lišće sa paralelnim venama, iako neke *Vanilloideae* imaju mrežaste žilice. Listovi  mogu biti jajoliki, lancetasti ili okruglasti i vrlo varijabilne veličine na pojedinim biljkama. Njihove karakteristike su često dijagnostičke za određivanje vrsta.  Na stabljici su obično naizmjenični, često savijeni po dužini uz centar ("plikati"), a nemaju  palistiće (sporedne lisiće).  Listovi orhideja često imaju silikatna tijela zvana stegmata u  ovojnici  provodnih snopić  (nema ih u  Orchidoideae) i   vlaknaste su.

Struktura listova odgovara specifičnim staništima biljke. Vrste koje obično žive u suncu ili rastu na lokacijama koje mogu biti povremeno vrlo suhe, imaju debele, kožaste listove, a lamine pokrivene voštanom  kutikulom da održe mogućnost snabdijevanje vodom.  Vrste koje žive u hladu, s druge strane, imaju duge, tanke listove.

Listovi većine orhideje su višegodišnji, to jest, oni žive nekoliko godina, dok drugi, posebno onih orhideja sa skladišnim listovima,  kao u * Catasetum *, opadaju   godišnje i razvijalu novi listovi, zajedno s novim pseudolukovicama.
Listovi nekih orhideja smatraju se ukrasnim. Listovi *Macodes sanderiana*, poluuzemljenih ili  stjenovitih ("litofita") orhideje, ispoljavaju  pjenušavo  srebrenaste i zlataste  šare na svjetlo-zelenoj pozadini. Listovi  *Psychopsis limminghei* su svjetlo smeđe-zeleni, sa bordo-pjegastim  oznakama, stvorenim od  cvijetnih pigmenata. Atraktivna šara na listovima  orhideje gospina cipelica (lady's slipper)  iz tropskih i suptropskih dijelova  Azije (* Paphiopedilum *), je posljedica  neujednačene  distribucije hlorofila. Također, *Phalaenopsis schilleriana* je  pastelno ružičasta orhideje sa  upadljivim  listovima tamno-zelene i svjetlo-zelene boje. Dragulj orhideja (*Ludisia discolor*) uzgaja se  više zbog  šarenog lišća nego zbog  bijelih cvjetiova.

Neke orhideje, kao * Dendrophylax lindenii* (duh orhideja), *Aphyllorchis* i *Taeniophyllum* zavise od zelenila korijena za fotosintezu, a  zbog nedostatka normalno razvijenog lišća, kao i  kod svh  heterotrofnih vrsta.

Orhideje roda * Corallorhiza * (orhideje koralnog korijena) nemaju listova, pa  svoje korijene omotavaju oko korijena zrelih stabala i koriste specializirane  gljive za sakupljanje šećera.
[thumb|Kultivar *[Vanda*]]

### Cvjetovi 
*Orchidaceae* su porodica sa dobro poznatim  mnogim strukturnim  varijacijama  cvjetova.
Neke orhideje imaju  samo jedan cvijet, ali većinom  ga imaju u obliku grozdaste cvasti, ponekad sa širokim brojem cvjetova. Cvjetne stabljike mogu biti  bazne, tj. proizvedene iz baze gomolja, kao što je u *Cymbidium*, apikalne, što znači da rastu iz tjemena glavnog stabla, kao što je u *Cattleya* ili pazušne iz krila lisnog pazuha, kao u *Vanda*.
Kao apomorfija kladusa, cvjetovi orhideja su primitivno zigomorfni (bilateralno simetrični), iako u nekim rodovima kao *Mormodes*, *Ludisia*, i *Macodes*, ova vrsta simetrije može biti teško uočljiva.

left|thumb|*Dactylorhiza sambucina* 
Cvijet orhideja, kao i većina cvjetova kod  monokoliledona, ima dva pršljena  sterilnih elemenata. Spoljni  ima tri lapa, a  unutrašnji svitak ima tri latice.  Lapovi  su obično vrlo slični laticama,  pa  se  zovu tepali (**1**), ali mogu  biti i  potpuno različiti.

Medijalne  latice, zvane labelum ili usne (**6**), koje su uvijek modificirane i proširene, zapravo su  gornje medijalnie latice.  Međutim, kako  se  cvijet razvija,  podrasli  jajnik (**7**)  ili  peteljka obično rotira  za 180 °, tako da labellum dolazi u donjem dijelu cvijeta, čime je postao pogodan kao platforma za oprašivače. Ova karakteristika, pod nazivom resupinacija, javlja se  primitivno u porodici i smatra se apomorfnom, izvedenom karakteristikom  svih Orchidaceae. Torzija jajnika je vrlo vidljiva iz  prikazanih uzdužnih presjeka prikazano (*vidi sliku*). Neke orhideje su sekundarno izgubile ovu resupinaciju, kao npr. u rodu *Zygopetalum * i  vrsti * Epidendrum secundum *.

[thumb|upright=1.3|Uzdužni presjek cvijeta *[Vanilla planifolia*]]
Normalni oblik latica  može se naći u rodu  *Cattleya*, gdje one čine trokut. U rodu *Paphiopedilum* (Venerine papuče), donja dva čašična lista su spojeni u sinsepal, a usne su dobile  oblik cipelice. U rodu *Masdevallia*, svi češični listići  su spojeni.

Cvjetovi orhideja s abnormalnim brojem latica za usne, zovu se pelorijski. Pelorija je genetička kontrolirana  osobina, ali  na njeno ispoljavanje  utiču i ekološki faktori, a može  se pojaviti i slučajno.
[thumb|left|Kultivar *[Laelia*  sa normalnim oblikom latica]]

Primitivni cvjerovi orhideja imaju tri prašnika, ali ova situacija je ograničena na rod *Neuwiedia*. Vrste roda *Apostasia*,  iz grupe Cypripedioideae imaju dva prašnika,  od kojih je jedan (centralni) sterilan i sveden na staminod. Sve ostale orhideje, kladusa pod nazivom *Monandria*, zadržale su samo centralni prašnik,  a drugi se svodi na staminode (**4**).  Filamenti prašnika su uvijek prirasli (spojeni) na niti za oblikovanje cilindričnih struktura nazvanih ginostemij ili kolonu (**2**). U primitivnim  oblicima  Apostasioideae, ova fuzija je samo parcijalna; u Vanilloideae,  je duboka, a u Orchidoideae i Epidendroideae je potpuna.  Žig  (**9**) je vrlo asimetričnan, kao i svi njegovi režnjevi, kiji pognuti prema centru cvijeta i leže na dnu kolone.

U potporodicama  *Apostasioideae*, *Cypripedioideae* i *Vanilloideae* polen se oslobađa u vidu pojedinačnih zrna, kao i u većine drugih biljaka. U drugim potfamilijama, koje čine veliku većinu orhideja, prašnik (**3**) nosi dva  polinija.
 
Polinij je voskasta masa koja  polenova zrna  drži zajedno, kao ljepilo,  alkaloid viscin, koji sadrži i celulozna vlakana i mukopolisaharide. Svaki polinij je povezan sa niti koja može biti u obliku kaudkula, kao u * Dactylorhiza * ili * Habenaria * ili * struka *, kao što je u rodu  *Vanda*. Kaudikuli  ili  strukovi  omogućavaju  polinaciju  na viscidij, ljepljivi jastučić koji održava poliniju na tijelu  oprašivača.

Na gornjem rubu stigme (žiga)  jednoanterske orhideje, ispred antersje kape,  imaju ispust zvani rostelum (**5**), vitko proširenje koje je uključeno u složene mehanizme  oprašivanja.
 
Kao što je pomenuto, jajnik je uvijek donji, odnosno plodnica je podrasla  (nalazi iza cvijeta). Plodnica je trokarpelna, sa jednim  ili, rjeđe, tri dijela i  tjemenom  placentacijom (pazušnom u potporodici  *Apostasioideae*).

U 2011. godini,  otkriveno je da član roda *Bulbophyllum*,  *Bulbophyllum nocturnum* cvjeta noću.

### Oprašivanje 
Složene mehanizme koje  su orhideje evoluirale kako bi se postiglo unakrsno oprašivanje, ispitivao je  i Charles Darwin, a koje  je opisao  knjizi „Oplodnju orhideja“ (*Fertilisation of Orchids*, 1862). Orhideje su razvile visoko specijalizirane sisteme oprašivanja,  u kojima su  šanse za oprašivanja često rijetke, tako da cvjetovi obično ostaju osjetljivi jako dugo, čineći neoprašene  cvijetove  dugotrajno prijemčivim. Većina orhideje otpušta polen u jednoj masi. Svaki put kada oprašivanje uspije, biva oplođeno na hiljade  ovula.

Oprašivači su često vizualno privučeni oblikom i bojama labeluma (usana) cvijeta. Međutim, neke vrste roda  *Bulbophyllum* privlače mužjake vinske mušice (*Bactrocera* spp.) isključivo putem cvjetne hemikalije koja istodobno djeluje kao nagrada cvijeta  (npr. metil eugenol, malinski keton ili zingeron) za obavljeno oprašivanje.  Cvjetovi mogu proizvoditi atraktivne mirise. Iako je odsutan u većini vrsta, nektar se  može proizvesti u mamuzama  labeluma (**8**  na slici gore),  na mjestu lapova ili u pregradama jajnika, sa najtipičnijim položajem kod *Asparagales* (šparogolike orhideje).

U orhideja koje proizvode polinije, oprašivanje se događa u nekoj od varijanti sljedećeg redoslijeda: kada oprašivač ulazi u cvijet, dotakne viscidij, koji odmah zadrži na svom tijelu, obično na glavi ili abdomenu. Dok napuštai cvijet,  povlači pollinij iz prašnika, jer je povezan s viscidijem preko kaudikula  ili stručka. Kaudikul  se savija i pollinij se pomiče prema naprijed i prema dolje. Kada oprašivač uđe  u  slijedeći cvijet iste vrste, polinij  zauzima takav položaj da će se držati za  žig  drugog cvijeta, odmah ispod rosteluma i  obavi  oprašivanje.  Vlasnici orhideja su u  mogućnosti  da potaknu reprodukcijski proces olovkom, malim kistom ili drugim sličnim predmetom.

[thumb|left|upright|*[Ophrys apifera*  je (skoro) samooprašivač]]
Neke orhideje uglavnom ili u potpunosti  su  samooprašivači, a posebno u hladnijim područjima gdje su oprašivači posebno rijetki. Ako u cvijet nije došao oprašivač, kaudikul  može presušiti, a  polinije tada padaju direktno na stigme (žigove). U suprotnom, prašnik može rotirati i zatim unijeti  stigmu u  šupljine cveta (kao u *Holcoglossum amesianum*).

„Cipelicasta orhideja“ *Paphiopedilum parishii* razmnožava se samooplodnjom. Ovo se dešava kada se prašnik promjeni iz čvrstog u tečno stanje i direktno kontaktira sa površinom žiga tučka, bez pomoći bilo kojeg oprašivača ili cvjetnog pribora.

Usne (abelum)  u potporodici  *Cypripedioideae*  su u obliku pipalice i imaju ulogu klopke za dolazeće insekte.  Izlaz im jedino vodi preko antera u kojima je polen za oprašivanje.
Kod nekih, izuzetno specijaliziranih orhideja, poput bjeloglavog roda *Ophrys*  labelum je prilagođen bojom, oblikom i mirisom koji privlači male insekte putem mimikrije za prijemčivu ženku. Oprašivanje se događa u pokušaju insekata da se  pare s cvijetom.

Mnoge orhideje  neotropske biogeografske zone oprašuju male orhidejske pčele, koje posjećuju cvjetove skupljajući hlapljive hemikalije koje učestvuju u sintezi feromonskih atraktanata. Primijećeno je da mužjaci nekih vrsta, kao što su *Euglossa imperialis*  ili  *Eulaema merian* periodično napuštaju  svoje teritorije  za  hranom sa aromatskim spojevima, kao što je cineol,  da bi sintetizirali  feromon za privlačenje i parenje sa ženkama. Svaki tip građe  orhideja ostavlja  polinije na drugom dijelu tijela različitih vrsta pčela, tako da one provedu  odgovarajuće vrijeme za  unakrsno oprašivanje.

Rijetka saprofitsaprofitska orhideja  bez hlorofila raste u potpunosti pod zemljom,  u Australiji, * Rhizanthella slateri *, nikada nije izložena svjetlosti, a za oprašivanje ovisi o mravima i drugim podzemnim insekatima.
*Catasetum*,  rod o kojem je široko raspravljao i  Darwin, zapravo ispušta  svoje ljepljive polinije s eksplozivnom silom kada  ih dodirne insekt, odbacujući pritom oprašivača sa cvijeta.

Nakon oprašivanja, lapovi i latice blijede i vehnu, ali obično ostaju prikačeni na jajniku.

### Plodovi i sjemenke 
thumb|Poprečni presjek orhidejske kapsule pokazuje uzdužne proreze
Jajnik  se razvija se obično u kapsuli koja je raspuknuta sa  od tri ili šest uzdužnih proreza, dok je preostali dio zatvoren na oba kraja.

Sjemenke su uglavnom gotovo mikroskopske veličine i veoma brojne, u nekih vrsta i  preko milion zrna po kapsuli. Nakon zrenja, raspukne i raznese u sićušne čestice prašine ili spore. One nemaju endosperma i ulaze u simbiotski odnos sa raznim    mikoriznim bazidiomicetnim gljivama  koje  im pružaju potrebne hranjive tvari za klijanje, tako da  su sve vrste orhideja  mikoheterotrofne,  za vrijeme klijanja i, za održavanje životnog ciklusa, oslanjaju se na gljive.
thumb|upright|Poklopac cvijeta u rodu *Phalaenopsis*
Pošto  je vjerovatnoća za sjeme da susretne prikladnu gljivu je vrlo mala, samo mali djelić ukupnog  sjemenja uspije klijati i  razviti se u odrasle biljke. U uzgoju, klijavost obično traje nekoliko sedmics.

Razvijene su hortikulturne tehnike za klijanje sjemena orhideje na vještačkom hranjivom mediju, koje  eliminiraju potrebu učešća gljiva za klijanje i uveliko pomaže razmnožavanju ukrasnih orhideja. Uobičajeni medij za sjetvu orhideja u vještačkim uvjetima je agar-agarni gel u kombinaciji s izvorom  ugljikohidratne energije. Izvor ugljikohidrata može biti kombinacija diskretnih šećera ili se mogu dobiti iz drugih izvora, kao što su banana, ananas, breskve ili čak paradajzni pire ili kokosova voda. Nakon pripreme,  agarni  medij se izlije u epruvete za ispitivanje ili staklenke, koje se zatim u autoklavu (ili kuhanjem u loncu) steriliziraju sa  medijem. Nakon kuhanja, hlađenjem, medij postaje gel.

### Nespolno razmnožavanje
Neke vrste, kao što su u rodovima  *Phalaenopsis*, *Dendrobium* i * Vanda *, proizvode ogranke  ili sadnice formirane od jednog od čvorova uz matičnu peteljku, putem akumulacije hormona rasta u tom trenutku. Ovi izdanci su poznati kao *keiki*.

### Etimologija 
Tipski  rod (tj.  rod po kojem  je imenovana porodica)  je * Orchis *. Naziv roda dolazi od starogrčke riječi  ὄρχις  - *órhis*, što doslovno znači  testis, zbog oblika blizanačkih gomolja nekih vrsta roda  *Orchis*. The term "orchid" was introduced in 1845 by John Lindley in *School Botany*, as a shortened form of  *Orchidaceae*.

## Ekologija 
Većina orhideja su višegodišnja aerofite, koje rastu usidrene  na  stablima  ili grmovima  u tropima i suptropima. Vrste,  kao što  je  *Angraecum sororium * su litofite, koje rastu na stijenama ili vrlo stjenovitom tlu. Druge orhideje (uključujući većinu  * Orchidaceae*  umjerenog pojasa) su prizemne i mogu  se naći u stanišnim područjima kao što su travnjaci i šume.
Nekim  orhidejama, kao što su  u rodovima *Neottia* i *Corallorhiza*, nedostaje  hlorofil, tako da  ne mogu fotosuntetizira. Umjesto toga, takve  vrste dobijaju  energiju i hranjive tvari koje proizvode parasitirajuće gljivice tla preko formiranja  orhidejskih mikoriza.  Uključene su one gljivice  koje ulaze u  ektomikorizu, s drvećem  i drugim  parazitima drvenastih biljaka,  kao što su one iz roda  *Armillaria*, koje su  saprotrofi. Ove orhideje su poznate kao miko-heterotrofni organizmi, ali su nekad bile (pogrešno) opisane  kao saprofiti  jer se vjerovalo da svoju prehranu stiču  tako što se razlažu  organske tvari. Iako postoji  samo nekoliko vrsta bezhlorofilnih holoparazita, sve  orhideje su,  tokom klijanja i  rasta klijanaca,  miko-heterotrofi,  a odrasle biljke  čak i fotosintetski  autotrofi jer  mogu  i dalje dobiti ugljik iz njihovih  mikoriznih i gljivica.

## Rasprostranjenje 
*Orchidaceae* kosmopolitski rasprostranjene  i  javljaju se na gotovo svim staništima osim glečera. Najbogatija  raznolikost rodova i vrsta orhideja može  se naći u tropima, ali se također nalaze i iznad arktičkog kruga, u južnoj Patagoniji, a  dvije vrste roda  *Nematoceras* na otoku  Macquarie na  54 ° južno.
Slijedeći popis daje grubi pregled distribucije njihovih rodova:
* Okeanija: 50  do 70;
* Sjeverna Amerika: 20 do 26;
* Tropska  Amerika: 212 do 250;
* Tropska Azija: 260 do 300;
* Tropska Afrika: 230  do 270;
*Evropa i umjerena Azija: 40 do 60.

## Upotreba 
thumb|upright| Kao ukrasno cvijeće
[thumb|left|upright| Cvijet orhideje  *Brassolaeliocattleya* 
Rajski/džennetski dragulj – 'plamena' hibridna orhideja. Cvjet  u alijansi  * [Cattleya * često se koristi u gornjem dijelu ženske odjeće.]]

### Parfimerija 
Miris orhideja  često analiziraju  proizvođači parfema (primjenom  vrhunske tehnologije i gasnomtečnom hromatografijom / masena spektrometrija masenom spektrometrijom) za identifikaciju potencijalno  mirisnih hemikalija.

### Hortikultura 
Druga važna upotreba orhideja je njihov uzgoj za uživanje  u cvijeću. Većina uzgajanih  orhideje su tropske ili suptropske, ali  ima ih dosta  koje rastu u hladnijim klimatima, a  koje se  mogu naći na tržištu. Od dostupnih  sjevernoameričkih vrsta, u rasadnicima se mogu naći  *Ophrys apifera* (pčelinja orhideja), *Gymnadenia conopsea* (mirisna orhideja), *Anacamptis pyramidalis* (piramidna  orhideja)  i * Dactylorhiza fuchsii * (općepoznata   pjegava orhideja)
Orhideje svih vrsta  također često traž kolekcionari, kako vrste, tako i hibride. Širom svijeta su osnovane mnoge stotine društava i klubova. To mogu biti mali, lokalni klubovi,  kao što je  ‘Sutherland Shire Orchid Society, ili veće, nacionalne organizacije kao što je Američko orhidejsko društvo  (American Orchid Society). Oba služe da podstaknu uzgoj i sakupljanje orhideja, ali neki idu i dalje, koncentrirajući se na očuvanje ili istraživanja.

Termin  "botanička orhideja" labavo označava one  sa malim  cvijetovima, tropske orhideje iz  pri nekoliko rodova koji se ne uklapaju u kategoriju  "cvjećarskih " orhideja. Nekoliko od tih rodova sadrži ogroman broj vrsta. Neki od njih, kao što su *Pleurothallis* i *Bulbophyllum*, sadrže oko 1700 i 2000 vrsta  i često su vegetativno vrlo raznolike. Primarna upotreba izraza je među orhidejskim hobistima koji žele da opišu neobične vrste, iako se koristie  za razlikovanje prirodnih  vrste orhideja od hortikulturno stvorenih  hibrida.

### Upotreba u ishrani
thumb|right|Sušenje plodova vaniije
Osušene sjemenke iz  mahune jedne orhideje roda, * Vanilla * (posebno * Vanilla planifolia *), su komercijalno važne  kao aroma  za  pečenje, proizvodnju  parfemai aromaterapiju.
Podzemni gomolji zemaljskih orhideja, uglavnom * Orchis mascula * (rana  ljubičasta orhideja), melju se  u prah i koristite za kuhanje, kao što je topli napitak *salep* ili u turska zamrznute poslastica * dondurma*. Tvrdi se da  ime *salep*  dolazi iz arapskog izraza * ḥasyu al-tha`lab * (= "lisica testisa"), ali  se češće čini da  naziv  dolazi direktno iz arapskog imena * saḥlab *. Sličnost u izgledu sda  testisima  prirodno čini da se  *salep* smatra afrodizijakom.

Osušeno  lišće  *Jumellea fragrans* se koristi za aromu ruma na  otoku Reunion.
Neke saprofitske vrste orhideja  grupe *Gastrodia* imaju krompirast  gomolja i konzumiraju se kao hrana izvornih  naroda  u australiji, a  mogu se i uspješno uzgajati, posebno * Gastrodia sesamoides *.  Divlje sastojine ovih biljaka i dalje  se mogu naći u istim oblastima  aboridžinskih naselja, kao što je  Ku-ring-gai Chase National Park u Australiji. Aboridžini  nalaze  biljke u staništima posmatranjem gdje  je bandikuti  izgreban u potrazi za gomoljima,  nakon otkrivanja biljke mirisom  (pod zemljom).|group=Note}}

### Upotreba u tradicijskoj medicini 
Orhideje se koriste u tradicijskojoj medicine,  za liječenje mnogih bolesti i tegoba. Korištene su  kao izvor biljnih preparata u Kini od 2.800  godine p.n.e.  * Gastrodia elata * je jedna  od tri orhideje koje su navedene u najrarijim  poznatim  kineskim zapisima o ljekovitim materijama  (* Shennon bencaojing * = Materia Medica), koji potiču iz oko  100. godine nove ere.  Theophrastus orhideje spominje u svojom zapisu “Upit u biljke “(*Enquiry into Plants*), 372-286 godina p.n.e.

## Kulturna simbolika 
Orhideje imaju mnoge asocijacije  s simboličkim  vrijednostima. Naprimjer, orhideja je Cvijetni  Grad Shaoxing, Kina. *Cattleya mossiae* je nacionalni venecuelanski cvijet, a * Cattleya trianae * je nacionalni cvijet Kolumbije. *Vanda* 'Miss Joaquim' je nacionalni cvijet Singapura,  * Guarianthe skinneri * je nacionalni cvijet Kostarike, a    * Rhyncholaelia digbyana *  Hondurasa. *Prosthechea cochleata* je the nacionalni cvijet Belizea, gdje je poznata kao *crna orhidej*. *Lycaste skinneri*  ima bijelu paletu (alba) koja je nacionalni cvijet Gvatemale, poznatiji kao *Monja Blanca * (bijelo podne). Panamski  nacionalnom cvijet je ''orhideja sveti duh”' '(*Peristeria elata*), ili "cvijes svetog duha".
Prirodne orhideje Mediterana  su prikazani na * Ara Pacis * u Rimu,  što je do sada jedini poznati primjer orhideja u drevnoj  umjetnosti, a najraniji je u Evropskoj umjetnosti .{{#tag:ref|The symbolic (or even religious) meaning of the *Ara Pacis* orchids is not yet known.

### Evolucija 
Studija u naučnom časopisu  *Nature*  iznijela je  hipotezu  da  izvor  orhideja  seže mnogo dublje u prošlost  nego što se prvobitno očekivalo. Fosil izumrle vrsta pčele bez žaoke, *Proplebeia dominicana *, pronađen je zarobljen u  miocenskom ćilibaru  od prije 15-20 miliona godina. Pčela je na krilima  nosila  polen prethodno nepoznatog  taksona  orhideje *Meliorchis caribea*. Ovo otkriće je prvi dokaz fosilizianih orhideje do danas i pokazuje da su tada insekti  bili aktivni oprašivači orhideja. Ova izumrls orhideja, *M. caribea*,  je svrstana  u okvire postojećeg plemena *Cranichideae*, poplemena  ‘’Goodyerinae’’ (potfamilija *Orchidoideae*).

Genetičko sekvenciranje  ukazuje  das u orhideje možda nastala i ranije, prije 76-84 miliona godina tokom  kasne krede.  Prema  Marku W. Chaseu i saradnicima (2001), ukupni biogeografski i filogenetski  obrasci  *Orchidaceae*  pokazuju da su čak i stariji i mogu se vratiti  u prošlost  na oko 100 miliona godina.

Metodom molekulskog sata, bilo je moguće odrediti starost glavnih grana porodice orhideja. Ovo je također potvrdilo da je potporodica *Vanilloideae*  grana na baznoj  dihotomiji  monandroidnih  orhideja, a  mora da su se razvili vrlo rano u evoluciji porodice. S obzirom na to da se potfamilija javlja u tropskim i suptropskim područjima, od tropske Amerike do tropske Azije, Nove Gvineje i zapadne Afrike,  a kontinenati  su se počeli dijeliti prije oko 100 miliona godina, do značajnih biotskih razmjena mora da je došlo nakon ove podjele  (starost roda  *Vanilla* procjenjuje se na 60 do 70 miliona godina)

## Taksonomija 
Taxonomija  ove porosice se konstantno mijenja, jer  nove studije i dalje razjašnjavaju  odnose između vrsta i grupa vrsta,   u   više taksona  i  nekoliko rangova koji budu priznati.  *Orchidaceae* se danas  svrstavaju  u red Asparagales,  APG III sistema, iz  2009.

## Dopunske slike

A and B Larsen orchids - Cattleya Mrs Mahler Mem Fred Tompkins 659-9.jpg|'Mrs Mahler Mem Fred Tompkins'
A and B Larsen orchids - Cattleya Queen Sirikhit Diamond Crown DSCN4414.JPG|'Queen Sirikhit Diamond Crown'
A and B Larsen orchids - Cattleya Hawaiian Wedding Song Virgin 674-23.jpg|'Hawaiian Wedding Song Virgin'
Blc Chia-lin.jpg|'Chia-lin'
Orchids in the Botanical Garden of Peradeniya 03.JPG -->
A and B Larsen orchids - Cattleya Hawaian Variable Prasan 336-2.jpg|Hawaian Variable Prasan
A and B Larsen orchids - Cattleya Barbara Belle DSCN8696.JPG|'Barbara Belle'
Cattleya Beaumesnil Parme 1001 Orchids.jpg|Beaumesnil 'Parme'
A and B Larsen orchids - Cattleya Chocolate Drop x Pao de Acucar 507-21.jpg|'Chocolate Drop' x 'Pao de Acucar'
Cattleya Empress Frederick C mossiae.jpg|'Empress Frederick' × *Cattleya mossiae*
Cattleya Hermine.jpg|'Hermine'
A and B Larsen orchids - Cattleya Little AngelDSCN3349.JPG|'Little Angel'
A and B Larsen orchids - Cattleya Marjorie Hausermann York 812-4.jpg|'Marjorie Hausermann York'
A and B Larsen orchids - Cattleya Miva Breeze Alize 930-23.jpg|'Miva Breeze Alize'
Blc Nobiles carnival.jpg|'Nobile's carnival'
Cattleya Pernell George Barnett "Yankee Clipper" (3072486817).jpg|Pernell George Barnett 'Yankee Clipper'
Cattleya Portia.jpg|'Portia'

## Također pogledajte 
* Cvjetnica
* Angiosperme

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Orchidaceae  at *The Plant List* 
* Orchidaceae  at *The Families of Flowering Plants (DELTA)* 
* Orchidaceae at the *Angiosperm Phylogeny Website*
* Orchidaceae at the online *Flora of North America*
* Orchidaceae at the online *Flora of China*
* Orchidaceae  at the online *Guide to the Flora of Mongolia* 
* Orchidaceae at the online *Flora of Zimbabwe*
* Orchidaceae  at the online *Flora of the Western Australian* 
* Orchidaceae at the online *Flora of New Zealand* 
* Orchidaceae at *Chileflora*
* EPIDENDRA  The Global Orchid Information Network
* Orchid Tree of Life at the *Florida Museum of Natural History*
* World Orchid Iconography  at the *Swiss Orchid Foundation*
* Dr. C.E. Bracker Orchid Photographs at *Ball State University*.
* International Orchid Register at the *Royal Horticultural Society (RHS)*
* Orchid Conservation Coalition A grassroots movement towards orchid conservation
* Orchids of Indonesia Photos of Indonesia native orchids
* Orchidology Milestones: Famous Orchidologists and Notable Contributions
* orchid.org.uk , The North of England Orchid Society
* European Orchid Council
* Orquídeas de Honduras The web for the Orchids of Honduras
* Orkidelerimiz – Orchids of Turkey  A Systematic approach on Anatolian Orchids by Nejdet BOZKURT
* Addition information about Orchids from "Oxford Junior Encyclopedia"
* Orchidaceae   monocots   List Genera within a Family   Vascular Plant Families and Genera   About the Checklist   World Checklist of Selected Plant Families  Plant Names   Data Sources   ePIC   Databases  Resources and databases  Scientific research and data  Science and conservation  Kew Gardens

Kategorija:Orhideje
Kategorija:Asparagales
Kategorija:Cvjetovi
Kategorija:Biljke i oprašivači