open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Phragmites

***Phragmites*** je rod **trski** ili **trstika**, vodenih trajnica iz porodice trava, a ima samo četiri priznate vrste. U Bosni i Hercegovini i okolnim državama raste, inače najrasprostranjenija, *Phragmites australis*, poznata i kao ševar ili rogoz. Široko je rasprostranjena i na višim nadmorskim visinama, oko bara, kao naprimjer, na Vlašiću, Prenju i Zelengori.
thumb|left|250px|Tri faze razvoja klijanaca sjemenki  *Phragmites australis* : A.) vrlo mlada, B. juvenilna C. starija (3-4 mjeseca)
M
Stabljika trski je uspravna, šuplja i glatka, sa vidljuvim koljencima, a može narasti do 6 metara visine. Lancetasti listovi dugi su do 50&nbsp;cm. Plodovi su pšeno, koje ne gubi klijavaost ni nakon nekoliko godina. Latinsko ime roda dolazi od grčkog phragma, ograda, jer se koristila za ograđivanje imanja i kućnih paravana. Danas se još uvijek upotrebljava kao pokrov na privremenim objektima, izolaciju, štapove i razne ukrasne predmete.
Mladi izdanci i listovi su jestivi.

## Vrste 
# *Phragmites australis* (Cav.) Trin. ex Steud.
# *Phragmites japonicus* Steud.
# *Phragmites karka* (Retz.) Trin. ex Steud.
# *Phragmites mauritianus* Kunth

## Također pogledajte 
*Vodena biljka

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Poales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Kategorija:Jestive biljke
Cotinus

***Cotinus*** je rod **rujevina**, iz porodice *Anacardiaceae*, koji ima sedam priznatih vrsta divljih i kultiviranih grmova i drveća.

Latinsko naziv za ovaj rod koristi se još iz epohe kulture antičke Grčke, za jedan grm od kojeg se dobiva ljubičasta boja.

U Bosni i hercegovini i okolnim državama najraširenija i najpoznatija je obična rujevina ili obični ruj *Cotinus coggygria*. To je biljna vrsta sa ljekovitim učincima, raširena od Evrope i na istok sve do Kine. Rujevina je i otrovna, a izaziva povraćanje i dijareju. Njena kora upotrebljava se za prirodno bojilo tkanina i za druge potrebe, kao naprimjer prigodnih jaja za kršćanske svetkovine.

## Ekologija
Rujevina je rasprostranjena na području Južne Evrope, Zapadne i Centralne Azije. Obično raste na sunčanim do polusvijetlim, toplim mjestima koja su izložena sunčevoj svjetlosti, na suhim tlima, u listopadnim šumama i šikarama sve do 1600 metara nadmorske visine. Njen dobro razgranati korijen je odlično vezivo za matično tlo.

## Vrste 
# *Cotinus carranzae*
# *Cotinus chiangii*
# *Cotinus coggygria*
# *Cotinus kanaka*
# *Cotinus nanus*
# *Cotinus obovatus*
# *Cotinus szechuanensis*

## Galerija 

Datoteka:Cotinus.obovatus01.jpg|Američki *Cotinus obovatus*
Datoteka:Rain on a smoke tree leaf.jpg|Listovi u jesen
Datoteka:Smoketree (Cotinus).jpg|Mlada biljka
Datoteka:Cotinus coggygria0.jpg|Kišne kapljice na rujevini''Cotinus coggygria'

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Sapindales
Kritično ugrožena vrsta

je (zbog pretjeranog izlovljavanja) svedena na samo 20-30 jedinki u divljini.]]

**Kritično ugrožena vrsta** (engl. *Critically Endangered*) skr. **CR**, prema IUCN-ovom crvenom popisu, je vrsta čija je populacija umanjena za 80% u samo tri generacije, tako da joj izravno prijeti izumiranje.  

IUCN ne smatra vrstu izumrlom sve dok se ne izvede opsežna i ciljana studija, pa se često vrste koje su izumrle smatraju za kritično ugrožene. Zato je organizacija BirdLife International predložila novu kategoriju: "vjerovatno izumrle", kako bi se katakorizirale i takve vrste.

Stavljanje, odnosno uklanjanje određenih vrsta sa liste ugroženih, često je predmet kontroverzi i političkih sukoba, iza obično zbog različitih ekonomskih, političkih i socijalnih motiva.

## Primjeri
## Također pogledajte
* Status zaštite
* Ugrožena vrsta (EN)
Ostrya

***Ostrya*** je rod **crni grab**, od osam do 10 malih listopadnih stablašica koje pripadaju porodici breza *Betulaceae’’. U uobičajena imena spadaju "hmeljski rog" i  tzv. hmeljasti grab", a također se može nazvati gvozdeno drvo, imenom koje se dijeli sa brojnim drugim biljkama.

Rod je porijeklom iz južne Evrope, Jugozapadne i Istočne Azije, i Sjeverne i Srednje Amerike. Imaju konusnu ili nepravilnu krunu i ljuskavu, hrapavu koru, te naizmjenične i dvoglave brezaste listove, duge 3–10&nbsp;cm. Cvijet|Cvjetovi]] se pojavljuju u proljeće, u malim resama, dugim 5–10&nbsp;cm i kratkim ženskim resicama (amentima), dugim 2–5&nbsp;cm. Plodovi izrastaju u grupama dugim po 3–8&nbsp;cm, sa 6–20 sjemenki; svaka je mali orah), dug 2–4 mm, potpuno zatvoren u mjehuroliki omotač od brakteja.

Drvo je vrlo tvrdo, teško i žilavo. Naziv roda *Ostrya* potiče od grčke riječi ὀστρύα, koja se može odnositi na  ὄστρακον, στρακον = ljuska (životinje). Smatra se korovskim drvetom nekih šuma, iako je ovo tvrdo i stabilno drvo, te je od davnina  korišteno za modne potplate.

Na Balkanu je najčešća vrsta *Ostrya carpinifolia* (grabolisna ostrija), u području krških šuma. Upotrebljava se u gradnji mašina (čunkovi tekstilnih postrojenja), klavira, drvenih zupčanika, klupa za hoblanje, tokarenje i rezbarenje, kao i u kolarstvu.
Vrste roda *Ostrya* koriste se kao prehrambene biljke za larve nekih vrsta Lepidoptera, uključujući zimskog moljca, orahovu sfingu i *Coleophora ostryae*.

## Vrste 
Rod *Ostrya* obuvata slijedeće vrste:
# *Ostrya carpinifolia* Scop. – Mediteranska regija južne Evrope, Bliski istok, Turska, Liban, Kavkaz
# *Ostrya chisosensis* Correll – Endem Nacionalnog park Big Bend National Park, Texas
# *Ostrya japonica* Sarg. – Japan, Koreja, sjeverna Kina
# *Ostrya knowltonii* Coville – Utah, Arizona, Novi Meksiko, Texas
# *Ostrya multinervis* Rehd. – Centralns Kina
# *Ostrya rehderiana* Chun – Provincija Zhejiang, Kina
#*Ostrya trichocarpa* D.Fang & Y.S.Wang – Provincijs Guangxi, Kina
# *Ostrya virginiana* (Mill.) K. Koch – Istočni dio SAD, ostočna Kanada, Mexico, Gvatemala, El Salvador, Honduras
# *Ostrya yunnanensis* W.K.Hu – Provincija Yunnan, Kina
# †*Ostrya oregoniana* (fosil)
# †*Ostrya scholzii* (fosil)

### Fosilni nalazi 
†***Ostrya scholzii***: fosilno sjeme faze Chattian, iz oligocena, poznato je iz formacije Oberleichtersbach uplabinama Rhön, u središnjoj Njemačkoj.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
*Rushforth, K. (1985). Ostrya. *The Plantsman* 7: 208-212.
*Flora of China: *Ostrya*
*Flora Europaea: *Ostrya''

Kategorija:Fagales
Matricaria

[thumb|right|upright|*[Matricaria discoidea*]]
***Matricaria*** je rod **kamilicâ**,  jednogodišnjih biljaka i trajnica porodice *Asteraceae*, među kojima je najpoznatija i najvažnija prava ili njemačka kamilica (*Matricaria chamomila*), rasprostranjena po cijeloj Evropi i Aziji.

Druga značajna vrsta je žuta kamilica *Matricaria discoidea*, čija je domovina Sjeverna Amerika. Ime rodu dolazi po latinskoj riječi za maternicu, *matrix*, ukazujući na njezinu ljekovitost za menstrualne tegobe.
[thumb|left|250px|*[Matricaria chamomilla*]]

Kamilica bolje uspijeva na sunčanim zapuštenim mjestima i livadama, a česta je i uz puteve. Snažnog je mirisa i gorkog okusa.

## Vrste 
Ovaj rod obuhvata slijedeće priznate vrste:

* *Matricaria aserbaidshanica*
* *Matricaria aurea*
* *Matricaria australis*
* *Matricaria brachyglossa*
* *Matricaria breviradiata*
* *Matricaria chamomilla*
* *Matricaria courrantiana*
* *Matricaria decipiens*
* *Matricaria discoidea*
* *Matricaria elongata*
* *Matricaria grossheimii*
* *Matricaria karjaginii*
* *Matricaria lasiocarpa*
* *Matricaria matricarioides*
* *Matricaria occidentalis*
* *Matricaria rupestris*
* *Matricaria sevanensis*
* *Matricaria subpolaris*
* *Matricaria szowitzii*
* *Matricaria tetragonosperma*
* *Matricaria transcaucasica*

Rod *Chamomilla* koji je 1821. opisao Samuel Frederick Gray više nije priznat, a njezine vrste danas se vode pod rodovima *Matricaria* i *Tripleurospermum*.

## Također pogledajte 
*Kamilica

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Anthemideae
Kategorija:Ljekovito bilje
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Mariner 3

mini|Mariner 3 i 4
**Mariner 3** (zajedno s Mariner-om 4 poznatim kao **Mariner-Mars 1964** ) bila je jedna od dvije identične sonde za istraživanje dubokog svemira koje je dizajnirala i izgradila Laboratorija za mlazni pogon (JPL) za NASA-in projekt Mariner-Mars 1964. Ovim naučnim projektom planiran je:
* bliski prelet u svrhu naučnog osmatranja planete Mars 
* prenos informacija o međuplanetarnom prostoru i svemiru koji okružuje Mars, 
* televizijske slike njegove površine 
* slanje na Zemlju podataka o radio okultaciji signala svemirskih letjelica na koje je uticala atmosfera Marsa.

Bila je to treća od deset svemirskih letjelica u okviru programa Mariner.

## Instrumenti 
Instrumenti na Mariner 3 uključuju:

# Televizijsku kameru 
# Magnetometar 
# Sondu za plazmu 
# Teleskop kosmičkih zraka 
# Detektor zračenja 
# Komoru za jonizaciju kosmičkih zraka 
# Detektor kosmičke prašine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Misije na Mars
Kategorija:Mariner
Dijareja

a, uzročnika 40% hospitaliziranih osoba]]
**Dijareja** ili **proljev** ili **proliv** ispoljava se kao učestalo pražnjenje sadržaja  crijeva. Vrlo često je samo simptom neke ozbiljnije bolesti ili bolesnog stanja (Crohnova bolest, ulcerozni kolitis, crijevna zarazne bolest), a obično je samo privremeni problem, koji nastaje zbog raznih infekcija i trovanja hranom i>/ili pićem. Proljevi mogu biti  akutni i hronični) u ovisnosti o trajanju i ispoljavanju.

## Osmotski proljev
Najčešći je osmotski proljev, koji  se javlja kada neke tvari koje se slabo ili nimalo apsorbiraju u većoj mjeri nađu u crijevima. Putem osmoze, one  privlače veće količine vode, što izaziva proljev. Takve tvari jesu:
* šećeri (laktoza iz mlijeka)
* organske kiseline (vinska, jabučna i limunska kiselina, naprimjer)
* polialkoholi (sorbitol, manitol)
* anorganske soli (magnezijeve soli)

Netolerancija probavnog sistema za mlijeko proizlazi iz manjka enzima laktaze, koji laktozu iz mlijeka prevodi u glukozu (koja se apsorbira). Neapsorbirana laktoza dolazi u debelo crijevo gdje je laktobakterije razgrađuju u mliječnu kiselinu, koja izaziva proljev.

## Sekrecijski proljev
Proljev zbog preobilnog lučenja javlja se kada tanko i debelo crijevo otpuštaju soli i vodu u feces. Takvo stanje je karakteristično za crijevne zaraze. Naprimjer, otrov [kolera|[kolere]] izaziva izrazito jak proljev koji može vrlo brzo dovesti do smrti, usljed dehidracije .

## Malapsorpcija
Sindromi poremećaja apsorpcije (malapsorpcija) su stanja u kojima pogođena osoba ne može normalno probaviti hranu, nakon dolazi do proljeva osmotske prirode. Naprimjer, celijakija je jedna od takvih malapsorpcija, a nastaje zbog  probave glunesposobnosti probave glutena iz pšenice.

## Upalni proljev
Sluzavi proljev nastaje kada je sluznica debelog crijeva upaljena, sa ulkusima i krvarenjima, pa otpušta sluz, krv, i druge tekućine u debelo crijevo. Taj oblik dijareje uzrokuju bolesti kao što su ulcerozni kolitis, Crohnova bolest, pseudomembranozni kolitis i sl.

## Motalitetni proljev
Oštećeno potiskivanje debelog crijeva također može izazvati proljev. Tada se sadržaj crijeva ne zadržava u dovoljnoj mjeri u debelom crijevu pa se voda ne stigne apsorbirati u dovoljnoj mjeri.

## Poremećaj "mikrobiote"
U normalnim okolnostima, debelo crijevo sadrži prirodne nepatogene bakterije, koje razgrađuju ostatke hrane i ne dopuštaju razmnožavanje patogenih. Međutim, kod određenih okolnosti (uzimanjem antibiotika, naprimjer) dolazi do poremećaja tog odnosa, što dovodi do proljeva.

## Također pogledajte
*Probavni trakt

## Reference
Kategorija:Bolesti digestivnog trakta
Spektrometar

mini| XPS spektrometar
**Spektrometar** je naučni instrument koji se koristi za razdvajanje i mjerenje spektralnih komponenti fizičkih fenomena. Spektrometar je širok pojam koji se često koristi za opisivanje instrumenata koji mjere kontinuiranu varijablu fenomena u kojem su spektralne komponente nekako izmiješane. Na vidljivoj svjetlosti spektrometar može odvojiti bijelu svjetlost i mjeriti pojedine uske pojaseve boje, zvane spektar. Maseni spektrometar mjeri spektar masa atoma ili molekula prisutnih u gasu. Prvi spektrometri korišteni su za podjelu svjetlosti u niz zasebnih boja. Spektrometri su razvijeni u ranim fazama proučavanja fizike, astronomije i hemije . Sposobnost spektroskopije da utvrdi hemijski sastav potaknula je njegov napredak i dalje je jedna od njegovih glavnih primjena. Spektrometri se u astronomiji koriste za analizu hemijskog sastava zvijezda i planeta, a spektrometri prikupljaju podatke i o porijeklu svemira . 

## Reference 
Kategorija:Spektrometri
Komandos (1985)

**Komandos** (en. Commando) je američki akcioni film, sa Arnoldom Švarcenegerom u glavnoj ulozi, iz 1985 kojeg je režirao Mark. L.

Lester

## Radnja 
Narednik John Matrix (Džon Mejtriks) bivši oficir elitne jedinice, živi povučeno sa svojom kćerkom Jenny (Dženi). Jedno danapojavljuje se, general major Franklin Kirby, njegov bivši naredbodavac koji ga upozorava da neko ubije ljude iz Mejtriksove bivše jedinice. Nakon što Kirby odlazi i ostavlja mu dva vojnika kao stražu napadaju ga maskirane osobe. Oba stražara ginu i nakon što je Mejtriks zarobljen saznaje da kapetan Bennett, jedan od njegovih bivšig kolega, sarađuje s napadačima. Kapetan Bennett je zbog ekstremnog sadizam bio izbačen iz elitne jedinice. Iako je Kirby spomenuo i Bennetta među poginilima ovo će se ispostaviti kao netačno. Arius jedan diktator iz Latinske amerike, koji očigledno predvodi napadače, ucjenjuje Mejtriksa. Mejtriks dobija nalog da ubije Velaskeza  novog predsjednika države Val Veldre u protivnom njegova kćerka Jenny će biti likvidirana. 
Arius šalje Mejtriksa na aerodrom zajedno sa svoja dva čovjeka: Sully (Sali) koji treba  da potrvdi da je Mejtriks ušao u let za Val Verde dok će drugi sjediti pored Mejtriksa u avionu. Mejtriks nakon uzletanja ubija svog pratioca, slomivši mu vrat, te skače iz aviona kroz stajni trap za točkove. Pronalazi Salija na aerodromu koji se u tom trenutku nabacuje stjuardesi Cindy. Nakon jurnjave po aerodromu gdje Cindy zove u pomoć obezbjeđenje koje, uprkos brojnoj nadmoći, ne uspijeva savladati Mejtriksa. Stiže na kraju Salija i baciti ga u
provaliju. Cindy pristaje pomoći Mejtriksu da oslobodi svoju kćerku. 
Matrix pronalazi svoju kćerku na ostrvu koje pripada Arijusu. Stigavši na ostrvo desetkuje Arijusovu privatnu vojsku te ubija i samog Arijusa. Tražeći svoju kćerku duelira se s Benenettom kojeg na kraju ubija. General Kirby dolazi s vojnicima na ostrvo i nudi Mejtriksu da se vrati u specijalce koji to odbija. Zajedno sa Cindy i Jenny, Matrix napušta ostrvo.

## Kritike 
Njemačka organizacija za ocjenu filmova (njem. *Deutsche Film und Bewertungsstelle, FBW*) okarakterisala je film kao grub i nasilan. Ovaj
film je s Rambom 3 držao neko vrijeme rekord po ubijenim osobama (oko 100 od kojih 74 u završnoj sceni).

## Uloge 
* Arnold Schwarzenegger kao John Matrix
* Alyssa Milano kao Jenny Matrix njegova kćerka
* Rae Dawn Chong kao Cindy stjuardesa
* Dan Hedaya kao Arius
* Vernon Wells kao Bennett biviši Mejtriksov kolega
* James Olson general Franklin Kirby koji je komandovao Mejtriksu 
* David Patrick Kelly kao Sully saradnik Arijusa
* Bill Paxton kao kontrolor leta

## Reference
Kategorija:Filmovi iz 1985.
Kategorija:Američki akcijski filmovi
Kategorija:Filmovi na engleskom jeziku
Kategorija:Filmovi 20th Century Foxa
Kategorija:Filmovi s radnjom u Los Angelesu
Coronilla

***Coronilla*** (lat. *corona* = kruna) je rod **grašara**iz porodice *Fabaceae*, koja ima 9 biljnih vrsta, Ranije je u ovaj rod bio svrstan znatno veći broj biljaka. U Bosni i Hercegovni i okolnim državama najčešći su: *Coronilla coronata*, *Coronilla juncea*, *Coronilla scorpioides*, *Coronilla vaginalis* i *Coronilla valentina

Neke vrste koje se označavaju kao grašari, ne pripadaju ovom rodu, a među njima su i *Securigera varia* i *Hippocrepis emerus subsp. emeroides* (*Coronilla emerus*).

## Vrste 
# *Coronilla coronata* L.
# *Coronilla juncea* L.
# *Coronilla minima* L.
# *Coronilla montserratii* P.Fraga & Rosselló
# *Coronilla ramosissima* (Ball) Ball
# *Coronilla repanda* (Poir.) Guss.
# *Coronilla scorpioides* (L.) W.D.J.Koch
# *Coronilla talaverae* Lahora & Sánchez-Gómez
# *Coronilla vaginalis* Lam.
# *Coronilla valentina* L.
# *Coronilla viminalis* Salisb.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* *Coronilla'' at Tropicos

Kategorija:Fabaceae
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Mentol

{{Infokutija hemijski spoj
| Strukturna formula = 
| Hemijski spoj = Mentol
| Druga imena = Menton, Menten,Timol, *p*-Cimen,Citronelal}
| Sumarna formula = C10H20O
| CAS registarski broj = 89-78-1
| Kratki opis = Vosak
| Molarna masa =156.27&thinsp;g·mol&minus;1
| Agregatno stanje = Bijeli ili bezbojnikristali
| Gustoća = 0.890&thinsp;g·cm&minus;3, čvrst (racemski ili (&minus;)-izomer)
| Tačka topljenja = 36–38&nbsp;°C (311&nbsp;K), racemski 42–45&nbsp;°C (318&nbsp;K), (&minus;)-forma (α)35-33-31&nbsp;°C, (&minus;)-izomer
| Tačka ključanja =212&nbsp;°C (485&nbsp;K)
| Pritisak pare = 
| SMILES = O[C@H]1[C@H](C(C)C)CC[C@@H](C)C1
| Rastvorljivost =Slabo rastvoriv
| Dipolni moment =
}}
**Mentol** je prirodni ili vještački organski spoj, koji se može sintetizirati ili dobiti iz peperminta i drugih ulja metvice. To je  voskasta, kristalna supstanca, prozirna ili bijela, čvrsta na sobnoj temperaturi; otapa se na nešto višoj. Glavni oblik mentola u prirodi je (−)-mentol, koji ima (1R,2S,5R) konfiguraciju. Mentol ima lokalna anestetička i kontrairitantska svojstva;  u širokoj je upotrebi za olakšavanje manjih iritacija grla. Također djeluje i kao slab agonist kapa opioidnog receptora.

## Struktura 
Prirodni mentol postoji kao jedan čist stereoizomer, skoro redovno u(*1R,2S,5R*) formi (donji lijevi ugao na dijagramu ispod). Osam mogućih stereoizomera su:

U prirodnom jedinjenju, izopropilna grupa je u *trans* orijentaciji sa metil i hidroksil grupom. To se može prikazati na sledeće načine:

 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Colacot T. J. *Platinum Metals Review* **2002**, *46(2)*, 82-83.
* Ryoji Noiori Nobelovo predavanje (2001)
* Informacije of mentolu
* Hladnije od mentola
* Pregled mentola

Kategorija:Lijekovi
Kategorija:Analgetici
Kategorija:Organski spojevi
Kategorija:Antipruritici
Kategorija:Rashlađujući okusi
Kategorija:Kapa agonisti
Kategorija:Cikloheksanoli
Kategorija:Monoterpeni
Kategorija:Izopropilni spojevi
Dicoma

***Dicoma***  je rod  cvjetnica u porodici  Asteraceae, porijeklom iz  Afrike I Srednjeg istoka.

U ovom rodu opisane je 121 vrsta, a od toga je prihvaćeno samo 36.

## Vrste 
Rod  *Dicoma* uključuje vrste:

* *Dicoma aethiopica* 
* *Dicoma alemannii-mazzocchii* 
* *Dicoma anomala* 
* *Dicoma antunesii* 
* *Dicoma arenaria* 
* *Dicoma bangueolensis* 
* *Dicoma capensis* 
* *Dicoma chatanensis* 
* *Dicoma cuneneensis* 
* *Dicoma dinteri* 
* *Dicoma elegans* 
* *Dicoma foliosa* 
* *Dicoma fruticosa* 
* *Dicoma galpinii*
* *Dicoma gillettii* 
* *Dicoma hindiana* 
* *Dicoma incana* 
* *Dicoma kurumanii* 
* *Dicoma macrocephala* 
* *Dicoma montana* 
* *Dicoma nachtigalii*
* *Dicoma niccolifera* 
* *Dicoma obconica* 
* *Dicoma paivae* 
* *Dicoma picta* 
* *Dicoma popeana* 
* *Dicoma prostrata* 
* *Dicoma schimperi* 
* *Dicoma schinzii* 
* *Dicoma scoparia* 
* *Dicoma somalense* 
* *Dicoma squarrosa* 
* *Dicoma swazilandica* 
* *Dicoma thuliniana* 
* *Dicoma tomentosa* 
* *Dicoma welwitschii*
* *Dicoma zeyheri*

## Također pogledajte
* *Macledium*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Asteraceae
Macledium

***Macledium*** je rod  **makledija**, iz porodice *Asteraceae*. *Macledium*  i  *Dicoma* su široko rasprostranjeni u  tropskoj i južnoj Africi. *Macledium* se razlikuje od roda *Dicoma* od strane velikog broja oznaka  koje se odnose na morfologiju i anatomiju filarija, antera, tučka, cipsele i  sjemenica.Sadrži 22opisane vrste, od kojih je samo 20 prihvaćeno

Rod sadrži 22 opisane vrste, od kojih je prihvaćeno 20. Na jugu Afrike neformalno je podijeljen na rtovske i pašnjačke:
*Rtovske vrste: 
***Macledium latifolium*
***Macledium relhanioides*
***Macledium spinosum*
*Travnjačke vrste: 
***Macledium pretoriense*
***Macledium sessiliflorum* subsp. *sessiliflorum* var. *membranaceum* 
***Macledium speciosum* 
***Macledium zeyheri*

## Također pogledajte
*Dicoma

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Asteraceae
Kosmopolitsko rasprostranjenje

**Kosmopolitsko rasprostranjenje** (grč.  κόσμος – *kosmos* = svijet +  πολίτης – *polites* = građanin, stanovnik) ima svaka vrsta  živih  bića , koja ima biotope diljem svijeta, na većem dijelu zemlje ili najširem prostoru.

Prema tome, kosmopolitsku distribuciju – u  biogeografiji – određeni  takson ima ako se opseg  njegovog areala širi  čitavim ili većim dijelom svijeta, u odgovarajućim biotopima. Za takav takson se kaže da pokazuje kosmopolitizam ili kosmopolitnost. Suprotna krajnost je endemizam.

## Srodni izrazi i pojmovi 
Izraz **pandemizam** također se koristi, ali nisu svi autori dosljedni u smislu u kojem upotrebljavaju termin; neki govore o pandemizmu uglavnom govoreći o bolestima i pandemijama, a neki kao termin posrednik između endemizma i kosmopolitizma, na snazi u vezi s pandemizmom kao **subkosmopolitizmom**. To znači blizu kosmopolitizma, ali s velikim nedostacima u distribuciji vrsta , recimo, potpunom odsustvu iz Australije. Terminologija varira i postoji povremena rasprava da li je prava suprotnost endemizmu pandemizam ili kosmopolitizam.

## Pregled
Povezani pridjev  "kosmopolitski", prikladniji je nego  sinonim  "geopolitički"  (uobičajen u svim geografskim regijama života) . Jedan od primjera je sivi soko (*Falco peregrinus*), koji je sa mnogim podvrstama   nastanjen na svim kontinentima osim Antarktika i najčešća je vrsta ptica.

Za razliku od kosmopolita,  ubikvist  (lat . *ubique* = svuda) je životinja ili biljna vrsta bez specifične zahtjeve na svoju okolinu , pa može stoga napredovati pod vrlo različitim uvjetima . Endemsko rasprostranjenje, za razliku od kosmopolitskog ,  vezano je za određeno, prirodno (šire, uže ili lokalno) ograničeno područje distribucije  (euriendemi, stenoendemi).

## Sezonske promjena
Kod nekih životinjskih vrsta globalna distribucija nastaje kao rezultat velikih migracija . Nasuprot tome, namaz može uvelike varirati ovisno o sezoni. Primjer za to je plavetni kit (*Balaenoptera musculus*).

## Kosmopoliti i čovjek
Antropogeni faktori također  imaju značajan uticaj na globalnu distribuciju vrsta. Primjeri su vrste koja se raširila širom svijeta, dijelom namjerno, dijelom nenamjerno, također su se proširile nakon Namjerno širenje događalo se uglavnom u kontekstu širenja  poljoprivrede (npr. goveda , žitarice), a nenamjerno često kao kulturni pratiitelj (naprimjer kućni miš *Mus musculus*). Poseban  slučaj su patogeni, čije širenje u svijetu može vremenom biti podložno vrlo jakim fluktuacijama. Periodi niske prevalencije mogu se izmjenjivati s pandemijama (primjer: gripa).

## Također pogledajte
*Areal
*Pandemija
*Endem

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Biološka terminologija
Kategorija:Ekologija
Kategorija:Biogeografija
Orcinus

***Orcinus*** je rod Cetacea, grupa Odontoceti, koji pripadaju porodici *Delphinidae*. Jedina postojeća vrsta kitova ubica  je *Orcinus orca*.
[thumb|280px|left|*[Orcinus orca*]]
## Taksonomija 
Rod *Orcinus* ima samo jednu  postojeću vrstu i tri izumrle.

## Kladistika
## Reference
## Vanjski linkovi
* *Orcinus* 
*"Fauna ibérica";

Kategorija:Artiodactyla
Kategorija:Sisari
Asterales

**Asterales** ili  **zvjezdanolike**  su red biljaka cvjetnica iz razreda Magnoliopsida. Porodica i red imenovane sup o tipskom  rodu  *Aster* (zvjezdan) čije je porijeklo ulatiniziranoj  grčkoj riječi astro (=zvijezda). Rodu Aster pripadaju trajnice listopadnih i vazdazelenih polugrmova, među kojima je poznat medonosni brdski zvjezdan (Aster amellus).

Redu Asterales pripada preko 35 000 vrsta, od čega je samo porodici Asteraceae preko 32 000 taksona.

## Taksonomija
Naziv i red Asterales je botanički, datirugovječan, iz najmanje 1926. godine u Hutchinsonov sistemu  biljne taksonomije, kada sadrži samo pet porodica, od kojih su samo dvije zadržane u APG III klasifikaciji. Pod Cronquist sistem taksonomske klasifikacije]]  cvjetnica, Asteraceae je bila jedina porodica u grupi, ali noviji sistemi (poput APG II i APG III) progrupa za filogrniju angiospermi širili su ga na 11. U klasifikacijskom sistemu po Dahlgrenu Asterali su bile u nadredu  Asteriflorae (koji se nazivaju i Asteranae).

Red Asterales sada uključuje 11 porodica, od kojih su najveće *Asteraceae*, sa oko 25.000 vrsta, i *Campanulaceae* ("zvončari"), sa oko 2.000 vrsta. Preostale porodice broje manje od 1500 vrsta. Dvije velike porodice su kosmopolitske, s tim da se mnoge vrste nalaze na Sjevernoj hemisferi, a manje porodice obično su ograničene na Australiju i okolna područja ili, ponekad, i Južnu Ameriku.

Samo Asteraceae imaju složene cvjetne glave; ostale porodice nemaju, ali dijele i druge karakteristike poput skladištenja inulina koje definiraju 11 porodica međusobno srodnijima nego drugim biljnim porodicama ili redovima, kao što su roside.
Filogenetsko stablo prema APG III za kladus Campanulid nalazi se ispod.

                     _____________ **Rousseaceae
                     |                
   _________________|_____________ **Campanulaceae
   |                 |   
   |                 |_____________ **Pentaphragmataceae 
   |
   |                  ____________ **Alseuosmiaceae
   |                  |                
   |            _____|____________ **Phellinaceae
   |            |     |   
   |____________|     |____________ **Argophyllaceae 
   |            |
   |            |__________________ **Stylidiaceae
   |
   |_______________________________ **Menyanthaceae
   |
   |_______________________________ **Goodeniaceae
 __|    
   |_______________________________ **Calyceraceae
   |
   |_______________________________ '*Asteraceae

## Porodice 
* *Alseuosmiaceae* Airy Shaw
* *Argophyllaceae* (Engler) Takhtajan
* *Asteraceae* Martinov
* *Calyceraceae* R. Br. ex Rich.
* *Campanulaceae* Juss.
* *Goodeniaceae* R. Br.
* *Menyanthaceae* (Dumort.) Dumort.
* *Pentaphragmataceae* J.G. Agardh
* *Phellinaceae* (Loes.) Takht.
* *Rousseaceae* DC.
* *Stylidiaceae'' R. Br.

## Također pogledajte
*Asteraceae

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Asterales
Kategorija:Magnoliopsida
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Orka

thumb|270px|Usporedba veličine kita-ubice s prosječnim čovjekom
**Orka** ili **kit ubica** najveći je član porodice *Delphinidae* (delfini). Kao i ostali, izrazito su društvene i inteligentne životinje.

## Opis 
Mužjaci budu dugi i više od 9 m; donji dio tijela je bijel,a  gornji crn s prugama iznad očiju. Kit orka lovi u malim grupama i organizirano; izvrstan je plivač, a napada čak i delfine, pingvine, tuljane, pa i manje kitove. Može plivati brzinom čak od 30&nbsp;km/h.

Orka je  najkrupniji u skupini delfina; već pri rođenju, dug je oko dva metra. Mužjaci obično narastu do oko 6,5 do 8 metara, a teže i do 6 tona. Ženke su manje, oko  5,7 do 7 metara i teške oko 5 tona. Kada ima zaobljene peraje, nije spretan, već može bolovati ili biti uznemiren. Glava mu nije zašiljena kao i kod ostalih delfina. Konrad Gessner napisao je prvi naučni opis kitova ubica u svom djelu *Piscium & aquatilium animantium natura* iz 1558. godine, dijelu većeg *Historia animalium*, na temelju ispitivanja mrtvih životinja u zalivu Greifswald, koji su privukli veliko lokalno zanimanj

Kitovi ubice strašni su  i spretni lovci. Velikim zubima otkidaju komade mesa žrtve i proždiru ih odmah, bez žvakanja. U lovu  dolaze sve do obale gdje često napadaju tuljane. Također, love nekoliko vrsta ptica, kao što su  pingvini, naprimjer. Rijetko ulove i morževe, morske vidre i sjeverne medvjede. Međutim, u prirodi još nije zabilježen napad na ljude, iako se to događa u zatočeništvu, kada postaju agresivnije zbog nedovoljnog prostora.

## Razmnožavanje 
Ženke su spolno zrele kada napune 15 godina. Bremenitost traje od 15 do 18 mjeseci. Donose mlade otprilike svakih pet godina, u bilo kojoj sezoni. Mladi doje sve dok ne napune dvije godine, ali s godinu dana počinju uzimati čvrstu hranu. Ženke se pare sve dok ne napune oko 40 godina; u prirodi mogu živjeti do 100 godina, dok mužjaci nešto kraće, otprilike 80 godina. U zatočeništvu žive znatno kraće te umiru u mladalačkoj dobi.

## Također pogledajte
*Orcinus

## Vanjski linkovi
Kategorija:Morski sisari
Kategorija:Cetacea
Jadranska povelja

**Jadranska povelja** udruga je koju su formirale Albanija, Hrvatska, Republika Sjeverna Makedonija i Sjedinjene Države radi pomaganja u njihovim pokušajima pridruživanja NATO-u.

Povelja je potpisana 2. maja 2003. godine u Tirani pod okriljem Sjedinjenih Država. Uloga Sjedinjenih Država uzrokovala je određenu zbrku; u raspravama u drugim državama članicama Povelja se često naziva i američko-jadranska povelja. U septembru 2008. godine Crna Gora i Bosna i Hercegovina su pozvane da se pridruže Povelji i pridružile se 4. decembra 2008.Srbija je istovremeno prihvatila status posmatrača a Kosovo je postiglo status promatrača 2012. godine 1. aprila 2009. Albanija i Hrvatska postale su prve iz grupe koje su se pridružile NATO-u. Crna Gora je 5. juna 2017. ušla u NATO. Sjeverna Makedonija se pridružila NATO-u 27. marta 2020.

## Članovi 
### Članovi od 2003. 
*  (članica NATO-a od 2009.)
*  (članica NATO-a od 2009.)
*  (članica NATO-a od 2020.)
*  (zemlja osnivač NATO-a)

### Članovi od 2008. 
* 
* (članica NATO-a od 2017.)

## Promatrači 
*  (od 2008.)
*  (od 2012.)

## Također pogledajte 
* Članstvo Bosne i Hercegovine u međunarodnim organizacijama

## Reference
Johann Ignaz von Felbiger

**Johann Ignaz von Felbiger** (Głogów, 6. januar 1724. - Bratislava 17. maj 1788.) bio je ministar u pruskoj vladi, austrijski reformator školskog sistema i pedagog.

## Felbigerova reforma školstva 
U Austrijskom carstvu školstvo je bilo na niskom stepenu, posebno osnovno školstvo. Razlozi su bili nedostatak udžbenika, nedovoljna stručna sprema predavača ili svećenika, nedostatak dosljedne didaktičke metode. Jedino su više škole držale korak sa potrebama građanskog društva. Sa daljim jačanjem građanstva javljali su se prijedlozi za reformu školstva. Veliku ulogu u reformi školstva u doba carice Marije Terezije imao je opat Felbiger, koji je, po nalogu pruskog kralja Fridrika II sproveo reformu školstva u pruskoj državi. Završio je bogoslovlje, bavio se mudroslovljem (filosofijom), izučavao djela antičkih pisaca. Zahvaljujući njemu, u Austriji je uvedeno obavezno posjećivanje škole i pohađanje nastave, a škole su izuzete od crkve i postaju državne. Za vrijeme nastave djeca se nisu smjela koristiti za druge poslove niti ih voditi na bogosluženje, mada nastava tada počinje i završava se molitvom.

Iako konzervativna, austrijska carica Marija Terezija, 6. decembra 1774. odine, potpisuje *Opću školsku uredbu* za njemačke normalne, glavne i trivijalne škole u Austriji. Po toj uredbi sve škole su stavljene pod državni nadzor i postale državno-svjetovne prosvjetne ustanove, uređene po zakonskim propisima, a učitelji su morali biti pristojno nagrađeni za svoj rad. Učitelj je mogao raditi samo ako je završio *normalnu školu* i položio ispit iz *normalne metode podučavanja*. Iako se uredba odnosila na njemačke osnovne škole, principi su bili primjenjivi i na škole svih naroda u monarhiji. Najznačajniji udžbenik iz toga perioda bila je Felbigerova *Metodika* (*Methodenbuch für Lehrer der deutschen Schulen in d. Kaiserlich-Königlichen Erbländern*, 1775.), namjenjena učiteljima, direktorima i nadzornicima osnovnih škola. Imala je pet osnovnih nastavnih principa koje je trebalo primijeniti u nastavi: zajedničko učenje, čitanje, metoda slova ili literarna metoda, tabelarna metoda i učenje pomoću pitanja i odgovora. Prije reforme, učitelj je obrađivao lekciju samo sa jednim učenikom, dok ostali nisu morali da prate šta oni razgovoaraju. Felbiger je uveo obavezu da svi učenici jednog razreda imaju zajedničko učenje. Učitelj postavi pitanje svima, a odgovor daje koga profesor prozove. Ako je odgovor netačan, učitelj proziva drugog učenika. Pitanja su morala biti kratka i jasna. U vrijeme Filbergove reforme postojala su u nižim školama sljedeći udžbenici: *Metodika, Vjerozakon, Bukvar, Tabele uz Bukvar, Čitanka, Evanđelje, Sricaljka, Krasnopis i Crkveno pjevanje*. 

## Reference 
Kategorija:Rođeni 1724.
Kategorija:Umrli 1788.
Göbekli Tepe

, oko 7500 pne, sa glavnim nalazištima.]]
**Göbekli Tepe** je arheološko nalazište, oblika malog uzvišenja, visina 15 m i prečnika oko 300 m, u turskoj pokrajini Anadolija.

## Tumačenja 
I ako nalazište formalno pripada dobu ranog neolita, tragovi domesticiranih biljaka i životinja nisu pronađeni. Stanovnici su vjerovatno bili lovci i skupljači koji su tokom godine živjeli u okolnim naseljima.

Prema arheologu Klausu Schmidtu Göbekli Tepe je najstarije svetilište, otkriveno bilo gdje u svijetu. Bio je hodočašće, katedrala na brdu, za stanovništvo u krugu od 150&nbsp;km. U tom radijusu nađena su mala uzvišenja, takođe sa T-stubovima manjih dimenzija. Bila su to društveno - ritualna mjesta lokalnog karaktera. Ostaci dijelova divljih životinjskih vrsta, pronađeni u bliskoj okolini, potvrda su žrtvovanja životinja u obredne svrhe. Hram je bio kultni centar smrti, a isklesane životinje na stubovima su bile zaštita. Moguće je da je podizan, između ostalog, u čast prvih domesticiranih vrsta pšenice.

Pronađene su i brojne čovjekolike figure. Početkom 8-og milenijuma, pojavom agrikulture i domaćih životinja kompleks je izgubio važnost.

O važnosti ovog otkrića, zbog činjenice da su ga izgradili lovci-skupljači prije neolitske revolucije govore dvije izjave. Istraživač lokaliteta Klaus Schmidt izjavio je: *Najprije dolazi hram, a onda grad*. Ian Hodder sa Stanford Univerziteta rekao je: *Göbekli Tepe mijenja sve*.
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Zvanična stranica 
* 3D model 

Kategorija:Neolitski arheološki lokaliteti
Kategorija:Svjetska baština u Turskoj
Travnjak

[thumb|250px|Travnjak u [Mongolija|Mongoliji.]]
**Travnjaci** je životne zajednice i biotop čiji je biljni i pokrov obilježen pretežno travama. sa  vrlo malo ili uopće bez  drveća i grmova. Djelomično nastaju antropogenim  uticajem (krčenjem šuma) na prethodne životne zajednice. Tu spadaju livade i pašnjaci (travnjaci na kojima se obavlja ispaša stoke) kao i veliki, prirodni travnjaci:
* savane u tropima
* stepe s visokom i niskom travom umjerenog i suptropskog područja
* podarktička odnosno, subpolarna travnata tundra
* pleistocenske mamutske stepe.

Pored vrsta porodice *Poaceae* na travnjacima se javlja i mnoštvo drugih biljaka, kao što su šafran, fatimica, bokvica leukantemum, maslačak i druge, kao  i životinja, koje mogu živjeti na zemlji (npr. zec, jež i miš), ispod nje (krtica, kišna glista) ili u zraku (insekti). Od ptica tu žive fazan, prepelica, sivi soko i ševa.  Neke biljke koje rastu na livadama koriste se za pravljenje čajeva, a druge za prehranu.

## Također pogledajte 
*Livada

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Ekologija
Kategorija:Biogeografija
Vitaceae

***Vitaceae*** je porodica dvokotiledonskih cvjetnica, sa 14 rodova i oko 910 poznatih vrsta, uključujući vinovu lozu i *Parthenocissus quinquefolia*.

Naziv  je izveden iz tipskog roda *Vitis*, a ponekad  se pojavljuje kao **Vitidaceae**, ali *Vitaceae* je sačuvano ime i zato ima prednost i nad *Vitidaceae* i nad drugim imenom koje se ponekad nalazi u starijoj literaturi, *Ampelidaceae*. U sistemu APG III (2009) nadalje porodiva je smještena po vlastitom redoslijedu, u *Vitales*. Molekularnofilogenetička studija postavlja *Vitales* kao najosnovniji kladus u *Roside*.

U Cronquistovom sistemu, porodica je smještena blizu *Rhamnaceae* u redu Rhamnales.

Većina vrsta ima 38 hromosoma (*n* = 19), ali i 40 (*n* = 20) u podrodu *Muscadinia*, dok *Ampelocissus*, *Parthenocissus* i *Ampelopsis* također imaju 40 hromosoma (*n* = 20), a *Cissus* ima 24 hromosoma (*n* = 12)

Porodica  je ekonomski važna jer su bobice vrsta roda *Vitis*, poznata kao grožđe, važna voćna kultura i, kada fermentira, proizvodi vino.

Vrste roda *Tetrastigma* služe kao domaćini u parazitskoj biljci u porodici *Rafflesiaceae*.

*Leea*, ponekad klasificirana u vlastitu porodicu, *Leeaceae*, uključena je u *Vitaceae* prema APG IV (2016) i web-lokacija Angiosperm Phylogeny

## Reference
## Vanjski linkovi
*
*Vitaceae at the Angiosperm Phylogeny Web
* Vitidaceae  in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval.  http://delta-intkey.com 

Kategorija:Roside
Kategorija:Vitales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Piperaceae

[thumb|250px|*[Piper nigrum*]]
thumb|250px|Šarena peperomija
***Piperaceae*** je porodica **bibera** iz reda Piperales.  Uključuje 13 rodova sa  2.658 priznatih vrsta. Najvažniji je tipski rod *Piper*, sa 1.457 vrsta. U njemu je i ekonomski najznačajnija vrsta porodice: začinska vrsta *Piper nigrum* čija je domovina Indija.

Ova grupa sadrži 3.600 priznatih vrsta iz 13 rodova.  Ogromna većina može se naći u dva glavna roda: *Piper* (2.000 vrsta) i *Peperomia* (1600 vrsta).

Biberovke su nisko drveće,  grmovi i drvenaste povijuše,  trajnice ili jednogodišnje biljke. Plodovi su bobice, karakterističnog oštrog okusa, koji mu  daje alkaloid piperin.

## Taksonomija
APG III sistem 2009. godine prepoznaje ovu porodicu i dodeljuje je u red Piperales u neiskorištenom kladusu **Magnoliidi**. Porodica se sastoji od pet rodova: *Piper*, *Peperomia*, *Zippelia*, *Manekia* i *Verhuellia*. Ranije prepoznati pacifički rod *Macropiper*, nedavno je pripojen u *Piper*. Samain et al. (2010) iz roda *Verhuellia* odvojili su  lozu  *Piperaceae*.

## Rodovi 
# *Artanthe*
# *Lindeniopiper*	
# *Macropiper*	
# *Manekia*	
# *Ottonia*
# *Peperomia*
# *Piper*	
# *Piperanthera*	
# *Pothomorphe*	
# *Sarcorhachis*	
# *Trianaeopiper*
# *Verhuellia*	
# *Zippelia*	
### Rodovi bez priznatih vrsta 
# *Acrocarpidium*	
# *Amalago*	
# *Anderssoniopiper*	
# *Arctottonia*	
# *Callianira*	
# *Carpunya*	
# *Carpupica*	
# *Chavica*	
# *Churumaya*	
# *Coccobryon*	
# *Cubeba*	
# *Enckea*	
# *Gonistum*	
# *Mattuschkia*	
# *Methysticum*	
# *Micropiper*	
# *Muldera*	
# *Oxodium*	
# *Peltobryon*	
# *Phyllobryon*
# *Piperi*
# *Schilleria*	
# *Steffensia*	
# *Symbryon*	
# *Tildenia*	
# *Trigonanthera*	
# *Troxirum*

## Također pogledajte
*Cvjetnica

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Piperales
Kategorija:Začini
Lauraceae

[thumb|190px|*[Cassytha filiformis*]]
[thumb|190px|Listovi *[Cinnamomum tamala*]]
[thumb|190px|Listovi *[Lindera|Lindera triloba* ]]
***Lauraceae*** je porodica **lovora**, cvjetnica, dikotiledona sa 68 rodova, koji uključuju 2.978 priznatih vrsta.

Lovori su zimzelene stablašice rasprostranjene širom svijeta sa toplijom klimom. Najvažniji tipski rod je *Laurus* (lovor), sa četiri vrste, karakterizira najveći broj obilježja porodie. Uključuje *Laurus azorica*, *Laurus chinensis*, *Laurus melissifolia* i *Laurus nobilis* čiji se list koristi kao začinski dodatak raznim jelima, posebno varivima.

Lovorovi se javljaju se uglavnom u toplim umjerenim i tropskim predjelima, posebno Jugoistočnoj Aziji i Južnoj Americi. Mnogi su aromatično zimzeleno drveće ili grmovi, ali neki, poput roda *Sassafras*, su listopadni, ili uključuju listopadno i zimzeleno drveće i grmlje, posebno u tropskom i umjerenom podneblju. Rod *Cassytha* jedinstven je u Lauraceae po tome što su njegovi članovi paraziti vinovih loza.

## Rodovi
Nedavne taksonomske revizije porodice uključuju ove rodove:

Ovi se rodovi tradicijski smatraju zasebnim unutar porodice ‘’Lauraceae, ali nisu uključeni u najnovije postupke:
* *Apollonias*
* *Gamanthera*
* *Misanteca*
* *Mocinnodaphne*
* *Oreodaphne*
* *Povedadaphne*
* *Ravensara*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Laurales
Kategorija:Flora Bosne i Hercegovine
Proteaceae

***Proteaceae*** ili **dvoličnice** su porodica cvjetnica  u redu *Proteales*. Ime je dobila po rodu protea (*Protea*) kojemu pripada preko 100 vrsta grmova i stablašicaa, ali joj pripada znatno veći broj rodova (83) i poznatih vrsta (preko 1.660).

Dvoličnjakovke su raširene po troskoj Americi, Africi, Aziji, Australiji i Novom Zelandu.

## Rodovi 
#*Acidonia*
#*Adenanthos*
#*Agastachys*
#*Alloxylon*
#*Athertonia*
# *Aulax*
#*Austromuellera*
#*Banksia*
#*Beauprea*
#*Beaupreopsis*
#*Bellendena*
#*Brabejum*
#*Buckinghamia*
#*Cardwellia*
#*Carnarvonia*
#*Catalepidia*
#*Cenarrhenes*
#*Conospermum*
#*Darlingia*
#*Diastella*
#*Dilobeia*
#*Eidothea*
#*Embothrium*
#*Eucarpha*
#*Euplassa*
#*Faurea*
#*Finschia*
#*Floydia*
#*Franklandia*
#*Garnieria*
#*Gevuina*
#*Grevillea*
#*Hakea*
#*Helicia*
#*Heliciopsis*
#*Hicksbeachia*
#*Hollandaea*
#*Isopogon*
#*Kermadecia*
#*Knightia*
#*Lambertia*
#*Lasjia*
#*Leucadendron*
#*Leucospermum*
#*Lomatia*
#*Macadamia*
#*Malagasia*
#*Megahertzia*
#*Mimetes*
#*Musgravea*
#*Neorites*
#*Nothorites*
#*Opisthiolepis*
#*Oreocallis*
#*Orites*
#*Orothamnus*
#*Panopsis*
#*Paranomus*
#*Persoonia*
#*Petrophile*
#*Placospermum*
#*Protea*
#*Roupala*
#*Serruria*
#*Sleumerodendron*
#*Sorocephalus*
#*Spatalla*
#*Sphalmium*
#*Stenocarpus*
#*Stirlingia*
#*Strangea*
#*Symphionema*
#*Synaphea*
#*Telopea*
#*Toronia*
#*Triunia*
#*Turrillia*
#*Vexatorella*
#*Virotia*
#*Xylomelum*

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Magnoliopsida
Carski i kraljevski

mini|220px|Oznaka vojne jedinice u Austro-Ugarskoj monarhiji 1900. godine
mini|Grb 1915.–1918.
**Carski i kraljevski** ili **k. u. k.** skraćeno od njem. *kaiserlich und königlich* ili u prijevodu na bosanski, carski i kraljevski (c. i k.) je historijski pojam koji se odnosi na Austro-Ugarsku od 1867. do 1918. 
U tom je razdoblju naznačeno da je habsburški monarh istovremeno vladao kao austrijski car i kao kralj Ugarske, dok su dvije teritorije bile spojene u realnu uniju (sličnu dvodržavnoj federaciji u ovom slučaju). Akti zajedničke vlade, koja je bila odgovorna samo za: carsko i kraljevsko, Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo rata i Ministarstvo finansija (finansirajući samo dva druga ministarstva), provedeni su u ime "Njegovog carskog i kraljevskog veličanstva". Sve središnje vladine institucije imale su ispred svog imena i prefiks k. u. k.

## Nazivi na drugim jezicima monarhije 
## Vanjski linkovi 
* Dualna monarhija: dvije države u jednom carstvu, na habsburger.net 
* Austro-Ugarska, na newworldencyclopedia.org


Kategorija:Njemačke riječi i fraze
Glohida

**Glohide** su male, gotovo nevidljive, bodljice, duge 2 do 3&nbsp;mm, dlake na areolama kaktusa (posebno iz roda *Opuntia* i srodnika), kao i na drugim biljkama. Glohide opuncije lahko se odvajaju od biljke i zabadaju se u kožu sa desecima ili čak stotinama na dodir biljke. Svako jastuče  sadrži na stotine bodlji.
thumb|Glohidi ove opuncije jasno su vidljivi na ovoj fotografiji izbliza
thumb|Glohide *Opuntia microdasys monstrose*

## Reakcije na glohide
Većina kaktusa posjeduje bodlje, neke dovoljno velike da uzrokuju ozbiljne rane. No glohidi, iako manji, obično izazivaju problematične, trajnije, dermatološke manifestacije kod ljudi. Iako su sitne, glohide najčešće bodljice i jednom kad prodru u kožu praktično je nemoguće ukloniti bez ostavljanja ostataka stranog materijala u rani.

Implantacija glohida u kožu ponekad uzrokuje trenutnu iritaciju, ali ne uvijek, kao što se može zaključiti iz prikaza pacijenata koji imaju granulomske lezije oko uboda glohida, pacijenata koji se ne sjećaju penetracije koja prouzročila  akutnu ozljedu, čak i kad je jasno da je ozljeda daleko od svježe. Smetnje ili uzbuđenje mogu navesti žrtvu da zaobiđe četkanje kaktusa i pokupi nekoliko stotina jedva vidljivih glohida. U takvim slučajevima, nadražujuća reakcija može imati odgođen početak.

Shanon je izvijestio da četkanje njegove aksilarne kože nije rezultiralo nikakvim simptomima u trajanju od pola sata, nakon čega su slijedili 1-2 sata "ubodnih osjećaja". Winer izvještava o trenutnom peckanju, crvenilu i oteklima koji su ostali jedan do tri dana ako su bodlje uklonjene. Ovisno o izloženosti, mogu biti uključena široko rasprostranjena područja, koja se protežu čak i na tvrdo nepce, jezik, konjuktivu i rožnjaču. Prisustvo tako nastalih granuloma i posljedičnih lezija, često je praćeno postupalnom hiperpigmentacijom.

## Također pogledajte
*Cactaceae

## Reference
## Vanjski linkovi
Kategorija:Morfologija biljaka
Areola

[thumb|Aerole i bodlje drvolike *[Pereskia grandifolia*]]
**Areole** – u botanici – su mala ispupčenja svijete do tamne boje na kaktusima iz kojih rastu grozdovi trnova, bodlji, bodljica ili dlačica. Areole su važna dijagnostička obilježja kaktusa i identificiraju ih kao porodicu koja se razlikuje od ostalih sukulenti. Bodlje nisu lahko odvojive, ali na određenim kaktusima, pripadnicima potporodice *Opuntioideae*, iz areola rastu manje, odvojive čekinje, glohide i pružaju dodatnu zaštitu.

Areole su visoko specijalizirane grane na kaktusima. Očigledno su se razvile kao abortivne grane iz pupoljaka, dok su im bodlje evoluirale kao ostaci listova. Kod razgranatih kaktusa, poput potporodice *Opuntioidiae* i saguaroa, nove grane rastu iz areola, jer tamo su pupoljci. Čini se da je razvoj areola važan element u prilagodbi kaktusa na ekolođkr noiše u pustinjskim uvjetima.

Neke od *Opuntioideae*, na areolama imaju bodlje, kao i glohide, dok neke imaju samo glohide. Strukturno gledano, glohide izgledaju kao čekinje, a ne razvijeni listovi. Odvojive su i nalikuju malim, oštrim četkicama. Za razliku od bodljikavih glohida, obično su čvrste i vrlo ih je teško ukloniti iz epiderme.

## Evolucija 
Porodica kaktusa, *Cactaceae*, evoluirala je prije 30–40 miliona godina u Americi, izvorno potpuno odvojeno od Afrike, Evrope i Azije, iako se čini da su vjerovatno unutar posljednjih nekoliko miliona godina neke vrste roda *Rhipsalis*, u dijelove Azije i Afrike, najvjerojatnije prenijele ptice. Areola je bila jedna od jedinstvenih karakteristika koje su razvijali kaktusi, možda u prilagodbi ambijentnoj klimi u prostoru u kojem su se pojavili. U skladu s tim, areole razlikuju porodicu *Cactaceae* od ostalih sukulrntnih biljaka i u Novom i u Starom svijetu.

## Značaj 
Za kaktuse, areole su važna evolucijska modifikacija. One daju bodlje i glohide, koje su im osnovno sredstvo samoodbrane. Uz to, budući da ove bodlje nastaju iz areola, a ne izravno iz biljne stabljike, kaktusi se mogu učinkovitije prekriti bodljima od ostalih biljaka. Same bodlje mogu biti obimnije veličine i broja.

Pored toga, areole mogu proizvesti bodlje raznih vrsta, kako bi odgovarali njihovim potrebama. Tipični areole mogu imati jedan ili nekoliko dugih, oštrih središnjih bodlji, koje služe kao primarna odbrana. Ispod njih su često brojne (10 ili više) manjih, radijalnih bodlji nastalih oko ruba areole. One mogu poslužiti kao sekundarna odbrana od malih stvorenja koja mogu prijeći središnju bodlju. Međutim, kod nekih vrsta, kao što je *Cephalocereus senilis*, splet dlakavih radijalnih bodlji služi za hlađenje biljke i zadržavanje sloja hladnog, vlažnog zraka.

Areole su u velikoj mjeri doprinijelre evolucijskom uspjehu porodice *Cactaceae* u cijelom rasponu njene bioraznolikosti.

## Galerija 

Datoteka:Echinocactus grusonii ies.jpg|Zatvarajuće areole *Echinocactus grusonii* 
Datoteka:Myrtillocatus geometrizans closeup.jpg|Zatvarajuće areole sa bodljama *Myrtillocactus geometrizans*

## Reference 
## Vanjski linkovi
Kategorija:Morfologija biljaka
Kategorija:Biljke
Armin Smajlović

**Armin Smajlović** (rođen 7. juna 2001) jest bosanskohercegovački nogometaš koji trenutačno nastupa za sarajevski FK Olimpik Sarajevo.

Ponikao je u nogometnoj školi FK Tuzla City, a 2018. godine pridružio se FK Sloboda Tuzla, iako ga je i FK Tuzla City želio zadržati u svojim redovima. Nakon šest mjeseci igranja za FK Sloboda Tuzla, vraća se u matični klub FK Tuzla City, odakle poslije pola godine (2019) prelazi u sarajevski FK Olimpik.   

Igra na pozicijama desnog odbrambenog igrača. 

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Profil na Transfermarktu

Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Rođeni 2001.
Kategorija:Biografije, Tuzla
Kategorija:Bosanskohercegovački nogometaši