open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brda

:

* Brda (Bugojno), naselje u općini Bugojno
* Brda (Donji Vakuf), naselje u općini Donji Vakuf
* Brda (Drvar), naselje u općini Drvar
* Brda (Kalinovik), naselje u općini Kalinovik
* Brda (Konjic), naselje u općini Konjic
* Brda (Kupres, Federacija Bosne i Hercegovine), naselje u općini Kupres (Federacija Bosne i Hercegovine)
* Brda (Olovo), naselje u općini Olovo
* Brda (Rogatica), naselje u općini Rogatica
* Brda (Srebrenik), naselje u općini Srebrenik
* Brda (Trnovo, Federacija Bosne i Hercegovine), naselje u općini Trnovo
* Brda (Vareš), naselje u općini Vareš
* Brda (Velika Kladuša), naselje u općini Velika Kladuša
* Brda (Vlasenica), naselje u općini Vlasenica

:

* Brda (Budva), naselje u općini Budva
* Brda (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja
* Brda (poluostrvo), poluostrvo u Boki Kotorskoj

:

* Brda (Split), predio grada Splita
* Brestovačka Brda, naselje u općini Končanica, Bjelovarsko-bilogorska županija
* Sovinjska Brda, naselje grada Buzeta, Istarska županija

:

* Brda (Slovenija), općina u regiji Goriškoj 
* Brda (Radovljica), naselje u općini Radovljica, regija Gorenjska 
* Brda (Slovenj Gradec), naselje u gradskoj općini Slovenj Gradec, regija Koruška 
* Babna Brda, naselje u općini Šmarje pri Jelšah, regija Savinjska 
* Dolga Brda, naselje u općini Prevalje, regija Koruška 
* Krajna Brda, naselje u općini Sevnica, regija Posavska
* Mala Brda, naselje u općini Postojna, regija Primorsko-notranjska 
* Velika Brda, naselje u općini Postojna, regija Primorsko-notranjska
Tyndallov efekt

mini|Brašno razmućeno u vodi ima plavu nijansu jer se plava svjetlost odbija od čestica brašna više od crvene svjetlosti|224x224piksel
**Tyndallov efekt** je pojava kada propuštanjem svjetlosti kroz koloidni sistem dolazi do rasipanja svjetlosti u svim pravcima na koloidnim česticama. Koloidne čestice su vidljive kao svijetle tačke ako se posmatraju u pravcu okomitom na pravac prostiranja svjetlosti i cijeli koloidni sistem je zamućen.

Nazvan je po fizičaru iz 19. stoljeća Johnu Tyndallu, koji je prvi detaljno i sistematski proučavao ovaj fenomen.

## Historija 
Prije otkrića ovog fenomena, John Tyndall bio je prvenstveno poznat po svojim istraživanjima apsorpcije i emisije zračeće toplote na molekularnom nivou. U tim istraživanjima bilo je neophodno koristiti zrak iz kojeg su uklonjeni svi tragovi lebdeće prašine i drugih čestica, a najefikasniji način za njihovo otkrivanje bio je osvjetljavanje zraka snažnim izvorom svjetlosti.

Tokom 1860-ih godina Tyndall je izveo niz eksperimenata sa svjetlošću, propuštajući svjetlosne snopove kroz različite gasove i tečnosti te bilježeći rezultate. U tim ispitivanjima uočio je da se, kada se cijev postepeno puni dimom i kroz nju usmjeri snop svjetlosti, snop posmatran sa strane čini plavim, dok s krajnjeg dijela cijevi izgleda crven. Ovo opažanje omogućilo je Tyndallu da prvi put opiše fenomen koji će kasnije ponijeti njegovo ime.

Godine 1902. Richard Adolf Zsigmondy (1865–1929) i Henry Siedentopf (1872–1940), radeći za kompaniju Carl Zeiss AG, razvili su ultramikroskop. Njihovo interesovanje za Tyndallov efekat navelo ih je da koriste snažnu sunčevu svjetlost kao izvor osvjetljenja, što im je omogućilo da odrede veličinu zlatnih nanočestica od oko 4 nm, koje su odgovorne za karakterističnu boju tzv. brusničnog stakla. Ovaj rad je direktno doveo do dodjele Nobelove nagrade za hemiju Zsigmondyju.

## Reference 
## Također pogledajte 
* Rayleighovo raspršenje

Kategorija:Optika
Kategorija:Fizikalni fenomeni
Kategorija:Optički fenomeni
Pasoš Bosne i Hercegovine

**Pasoš Bosne i Hercegovine** jest putna isprava koja se izdaje državljanima Bosne i Hercegovine.

## O dokumentu 
mini|315x315px|Vizni režim za građane Bosne i Hercegovine:|alt=|lijevoPravo podnošenja zahtjeva za izdavanje pasoša imaju svi državljani Bosne i Hercegovine. Izdaje se sa rokom važenja od 10 godina za punoljetne osobe, 5 godine za maloljetne osobe od 3 do 18 godina i 3 godine za osobe mlađe od 3 godine. Izdavanje, poništavanje i zamjenu pasoša, u okviru svoje nadležnosti, u Federaciji Bosne i Hercegovine vrše kantonalna ministarstva unutarnjih poslova, u Republici Srpskoj Ministarstvo unutarnjih poslova RS-a i u Brčko distriktu Odjeljenje za javni registar. Cijena građanskog pasoša iznosi 50 KM sa rokom važenja od 10 godina, 40 KM sa rokom važenja od 5 godina i 30 KM sa rokom važenja do 3 godine. Od 15. decembra 2010. nosioci pasoša BiH putuju bez vize kroz sve zemlje Šengena. U junu 2014. IDDEEA je objavila da će Bosna i Hercegovina u oktobru 2014. uvesti treću generaciju biometrijskih pasoša (SAC), pri čemu će Bosna i Hercegovina biti jedna od rijetkih zemalja koja će imati sliku u boji utisnutu na polikarbonatnu stranicu.

### Specifični pasoši 
Osim građanskog pasoša, za državljane Bosne i Hercegovine se izdaju i sljedeće specifične verzije ove putne isprave: diplomatski, službeni, zajednički i specijalni/posebni pasoš. Diplomatske pasoše izdaje Ministarstvo vanjskih poslova BiH, dok ostale izdaje Ministarstvo civilnih poslova BiH.

Nosioci ovih pasoša imaju ukinute vize za određene zemlje za koje je potrebna viza sa građanskim pasošima.

## Vizni režim 
Pasoš Bosne i Hercegovine jedan je od pet pasoša čiji se rejting najviše poboljšao od 2006. u smislu broja zemalja koje njegovi nosioci mogu posjetiti bez vize. S pasošem Albanije na 41. je mjestu na Henleyjevom indeksu pasoša od 2025. i omogućava građanima Bosne i Hercegovine da putuju u 123 zemlje bez vize ili vize po dolasku.

## Galerija 

Datoteka:Bosnian_passport_front_page.png|Stari nebiometrijski pasoš izdavan do 15. oktobra 2009.
Datoteka:Passport_first_page.jpg|Prva i druga stranica savremenog bosanskohercegovačkog biometrijskog pasoša.
Datoteka:Passport_no_data.jpg|Stranica sa podacima savremenog bosanskohercegovačkog biometrijskog pasoša.

## Također pogledajte 
* Državljanstvo Bosne i Hercegovine
* Lična karta Bosne i Hercegovine
* Vozačka dozvola Bosne i Hercegovine

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Politika Bosne i Hercegovine
Bosna i Hercegovina
Grudna kost

mini|desno|200px|Položaj grudne kosti i rebara kod čovjeka

**Grudna kost** ili **prsna kost** () je neparna pločasta kost, koja se nalazi u medijalnoj liniji grudnog koša. 

Na njoj se razlikuju: 
*gornji dio ili  manubrij (*manubrium sterni*)
* srednji dio ili tijelo  (*corpus sterni*), i
* donji dio: sabljasti nastavak (*processus xyphoideus*).

Sa strana sternuma nalaze se usjeci - *Incisuarae costalis* koji služe kao mjesto gdje se hvata rebarna hrskavica - *Cartilago costalis*. Na gornjem kraju manubrijuma nalazi se usjek - *incisura jugularis*

Grudna kost povezuje se  sa rebrima preko hrskavice, formirane  ispred rebara i na taj način pomaže u zaštiti srca, pluća, i velikih krvnih sudova  od povrede.

Riječ *sternum * potiče od grčke  στέρνον – *sternos* = grudi.

## Također pogledajte
*Grudni koš
*Trup

## Reference
## Vanjski linkovi
Katrgorija:Anatomija ćovjeka
Kategorija:Skeletni sistem
Očnjak

**Očnjak** je treći zub idući od medijalne linije u donjoj vilici. Anatomski je građen od krune zuba (*Corona dentis*), vrata zuba (*Collum dentis*) i od korjena zuba (*Radix dentis*).
Na kruni razlikujemo 4 plohe i sječnu ivicu: Vestibularna ili labijalna, oralna ili lingvalna, aproksimalna mezijana i aproksimalna distalna.

## Osobine 
Dužina zuba 25,5 mm
Dužina krune 11,1 mm
Širina krune 7,0 mm
Labio-Lingualni preklop 7,5 mm

## Facies vestibularis 
U oblikuje pravougonika, ispupčen, a najveće ispupčenje je u cervikalnoj trećini. To ispupčenje je mezijalno veće, a distalno manje, što nam ukazuje da ovaj zub ima pravilan znak luka ili krivine. Od vrha sječne ivice koja je pomjerena nešto mezijalno pruža se jedan greben koji dijeli labialnu plohu na dva dijela, od kojih je mezijalni dio duži, uži i ispupčeniji i u oštrom luku prelazi na mezio aproximalnu plohu, a distalni dio je kraći, širi i uvučeniji i u zaobljenom luku prelazi u disto mezijalnu plohu. Greben na ovom zubu je slabije izražen.

## Facies oralis/lingualis 
Uža je od vestibularne plohe, a udubljenija je u srednjoj i incizalnoj trećini i u obliku je trougla s bazom tog trougla u predjelu sječne ivice, a vrhom u predjelu vrata zuba. Bočno od sječne ivice prema vratu zuba pružaju se dva grebena koji su slabije izraženi u odnosu na gornji očnjak i oni se spajaju u cingulum koji se nalazi nešto distalnije. Cingulum ne dozvoljava hrani da zapada pod gingivu. Od cinguluma prema sječnoj ivici pruža se treći greben koji se gubi u srednjoj trećini i dijeli lingualnu plohu na dva dijela.

## Facies aproximalis medials et distalis 
U obliku trougla i skoro su paralelne sa blagom divergacijom prema sječnoj ivci. Facijes aproximalis medialis je ravnija, a facijes aproximalis distalis je ispupčenija i u kontaktu sa prvim donjim predkutnjakom (Dens premolaris primus inferior)

## Margo incisalis 
Margo incisalis je prelomljena u dva dijela, mezijalni i distalni dio. Mezijalni dio je kraći, viši i u oštrom uglu prelazi u aproximalnu plohu dok je distalni duži, niži i u zaobljenom uglu prelazi u aproximalnu plohu što nam ukazuje da ova zub ima pravilan znak ugla.

Kategorija:Zubi
Kategorija:Anatomija sisara
Dobrkovići

**Dobrkovići** je naseljeno mjesto u gradu Širokom Brijegu, FBiH, Bosna i Hercegovina.

## Stanovništvo 
## Reference 
Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Naseljena mjesta u Širokom Brijegu
George Boleyn

**George Boleyn** (fonol. Džordž Bolen; 1504 - 17. maj 1536) bio je brat engleske kraljice Anne Boleyn. Kao najstariji sin grofa od Wiltshirea nosio je njegovu sporednu titulu vikonta Rochforda kao *titre de courtoisie*.

Rođen je u Norfolku, u Engleskoj. Georgeovi roditelji bili su Thomas Boleyn, grof od Wilthshirea i Ormondea, vikont Rochford, i ledi Elizabeth Howard. Njuegove sestru su bile Mary i Anne Boleyn. Iako se zna da je George rođen 1504, nije poznata godina rođenja njegovih sestara, pa tako ni ko je bio stariji.

Kao i njegov otac, obavljao je diplomatske poslove za kralja Henrika VIII. Godine 1524. ili 1525. oženio je Jane Parker, kćerku Henrya Parkera, lorda Morleya.

Georgeova sestra Anne, koja se udala za kralja 1533. i tako postala kraljica Engleske, nije uspjela kralju roditi sina, zbog čega je on tražio način da prekine njihov brak i oženi svoju novu ljubavnicu, Jane Seymour. Najizravniji način je bio da se Anne pogubi, te je ona stoga optužena za preljub sa pet muškaraca, vještičarenje, veleizdaju, i incest sa svojim bratom - Georgeom. George je osuđen na smrt 15. maja 1536. godine i pogubljen dva dana kasnije. Na suđenju Georgeova supruga je svjedočila protiv njega, i smatra se da je njeno svjedočenje prilo presudno u donošenju smrtne kazne za Georgea i Anne.

George i Jane nisu imali djece, i nakon Georgeovog pogubljenja Jane se nije preudala, te je na kraju i sama bila pogubljena zajedno sa muževom rodicom, Katherine Howard, koja je bila Henrikova peta supruga.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Engleski plemići
Kategorija:Pogubljeno plemstvo
CER-10

mini|desno|217x217px|Računar CER-10
**CER-10** je prvi elektronski digitalni računar napravljen u SFR Jugoslaviji, originalno projektovan u Institutu "Vinča" 1956-1960. godine, a konstrukcija je okončana u Institutu "Mihajlo Pupin" 1963. godine. To je bio univerzalni, jednoadresni, dinamički računar (prosječne brzine oko pedeset hiljada operacija u sekundi), tada među prvih desetak računara u Evropi (nakon engleskih, njemačkih, ruskih i francuskih digitalnih računara iz perioda od 1949 - 1959. godine). CER-10 je prvenstveno bio namjenjen za rješavanje matematičkih problema u okviru SKNE-Vinča, pa je potom uspješno upotrebljavan za specifična kriptološka i statistička procesiranja informacija u DSUP -Tanjug  od 1963. do kraja 1966. godine. Najzad je računar predat školi ETŠ-Nikola Tesla iz Beograda. Autorski tim projektanata računara CER-10 u Vinči činili su: akad. Rajko Tomović, prof. Ahmed Mandžić, prof. Tihomir Aleksić, ing. Petar Vrbavac, dr Vukašin Masnikosa,  ing. Dušan Hristović i dr Milojko Marić. 

mini|desno|239x239px|Projektanti CER-10 sa prof.dr T.Aleksicem i akad.dr R.Tomovicem

mini|200x200px| CER-10 u Muzeju MNT-SANU Beograd|lijevo

## Specifikacija računara CER-10
* Elektronske vakuum cijevi tipa ECC81 i EL85 -Philips (oko 1.750 komada); 
* Tranzistori  tipa: OC76, OC44, 2N396 (oko 1. 500 kom) i germanijumske diode OA85 (oko 14. 000 kom); 
* Elektronski releji, tipa Schrack (oko 850 kom); 
* Impulsni transformatori (oko 1.700 kom); 
* Feritna jezgra su Philips od 2mm, tipa 6D2, za memorijske matrice; Feritna memorija je bila kapaciteta 2x 12Kbytes; 
* Grupa od 24 osnovnih instrukcija računara; dužina riječi je 30+1 bita (ili šest bajtova); 
* Ulazno-izlazne jedinice računara su: Fotočitač papirne trake, tipa Ferranti-2B; Bušač papirne trake, tipa Creed 25; Teleprinter, tipa Siemens-100. 
* Električno napajanje računara je motor-generatorska grupa 20/15. 5 KVA. Trofazna ispravljačka kola (pomoću Si-dioda, tipa 14R2), sa automatskom regulacijom, relejnom zaštitom i signalizacijama za svih 12 napona računara CER-10. 

## Referentna literatura 
# Rajko Tomović, Ahmed Mandžić, Tihomir Aleksić, Petar Vrbavac, Vukašin Masnikosa, Dušan Hristović, Milojko Marić: »Cifarski Elektronski Računar-CER.10 Instituta Vinča«, Zbornik 5.Konf.ETAN-60, str.305-330, Beograd, 18. novembar 1960. 
# Nikola Marković: »E-potencijali Srbije«, CEPIT, br.1, tema 2, Beograd, nov. 2003.
# Boris Vuković: "Sa CER-10 je SFRJ postala svetska elita", BLIC, str.18-19, Beograd 12.jun 2011.
# Dušan Hristović: "Razvoj računarstva u Srbiji",FLOGISTON, br.18/19, str.89-105, Muzej nauke i tehnike,Beograd 2010/2011.

## Također pogledajte 
* CER računari
* Prva generacija računara

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Računari
Chlorophyta

**Chlorophyta** je divizija zelenih algi koja uključuje oko 8000 vrsta većinom fotosintetičkih eukariota.

Ova divizija sadrži i jednoćelijske i višećelijske vrste koje žive u svježim vodama, morskim vodama, a neke vrste su adaptirane na šarolike životne uslove. Žive pretežno zakačene na kamenje ili drveće.

Neke vrste su razvile i simbiozu sa nekim protozoama, spužvama i žarnjacima.

## Klase 
* Klasa Bryopsidophyceae Bessey
* Klasa Chlorophyceae Wille
* Klasa Pedinophyceae Moestrup
* Klasa Pleurastrophyceae Mattox & K. D. Stewart
* Klasa Prasinophyceae T. A. Chr. ex Ø. Moestrup & J. Throndsen 
* Klasa Trebouxiophyceae T. Friedl
* Klasa Ulvophyceae K. R. Mattox & K. D. Stewart
* Klasa Caryopoceae Jerry''

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* 
* 

Kategorija:Alge
Miraz

mini|200px|desno|Stari njemački *Aussteuerschrank*

**Miraz** (turski *miras*, arapski *mīrāth*, latinski *dos*), također i regionalno **dota** (ital. *dote*), predstavlja novac, zemlju, ili druga materijalna dobra koja žena udajom donosi u porodicu. Miraz je nekada bio doprinos mladenkine porodice budućim troškovima koji nastaju njenim useljenjem u mladoženjin dom ili osnivanjem novog domaćinstva.

U patrijarhalnom društvu, ako mladenka ima braće, miraz koji dobije prilikom udaje bio je sve što ona dobija od roditelja i nije imala pravo na drugo nasljedstvo. Iako danas i sinovi i kćeri zakonski imaju jednako pravo na nasljedstvo, u mnogim seoskim sredinama i dalje se zadržao ovakav običaj tako što se kćerka dobrovoljno odriče svog dijela nasljedstva. U Viktorijanskoj eri miraz bi se vraćao mladenkinoj porodici ako bi ona umrla ne ostavivši iza sebe djece, odnosno imovinu koju je žena donijela kao miraz mogla su naslijediti samo njena djeca.

Obezbjeđivanje miraza nekada se gledalo kao na vrstu milostinje. U nekim slučajevima od opatica se očekivalo da u manastir prilikom zaređivanja donesu miraz.

Ni miraz u obliku zemlje nije bio rijedak. U jugozapadnoj Njemačkoj ljudi koji nisu imali sinova svojim bi kćerima u miraz davali zemlju, pod uslovom da njen suprug uzme njeno prezime. Katarina Portugalska, supruga kralja Karla II Engleskog i Škotskog kao svoj miraz donijela je indijski grad Bombaj 1661. godine. Iako Karlo II i Katarina nisu imali djece, Bombaj je ostao u engleskom posjedu nakon njegove smrti.

U Indiji je zahtjevanje miraza zakonom zabranjeno: česti su slučajevi u kojima tek udata žena bude ubijena ili psihološkim mučenjem bude odvedena do samoubistva od strane muža ili njegove rodbine, u pokušaju da se od njene iznudi veći miraz. U srednjovjekovnoj Bosni miraz nije bio uobičajen. Prema običaju, držalo se da je dovoljno da žena bude "*dobra i vjerna*". U jednom srednjovjekovnom bosanskom testamentu kaže se kako u Bosni nije običaj da se djevojke žene zbog miraza, već da se "*uzimaju zbog ljubavi, dobrote i zbog časti i ugleda njihovog roda*".

Ako mladenka nije imala braće onda je ona bila nazivana **miraždžika** i njoj pripada pravo da u miraz dobije dio roditeljskog imanja ili cijelo imanje ako nema drugih sestara.

## Reference 
Kategorija:Porodično pravo
Vijenac (heraldika)

mini|200px|desno|Vijenac britanskog grofa

**Vijenac** je manji tip krune, od koje se razlikuje po tome što nikada nema lukove.

Vijenac nose plemići ranga vojvode i niže, za razliku od krune koja je rezervisana za kraljeve i careve. Pored plemstva, vijence nose i prinčevi, odnosno niže rangirani članovi kraljevskih i carskih porodica. Vijenci se međusobno razlikuju prema rangu u koji spada osoba koja ih nosi.

Vijenci se danas nose samo na posebnim prilikama, poput krunidbe monarha.

## Također pogledajte 
* Tijara
## Vanjski linkovi 
*Heraldica.org Francuska heraldika
*Ilustracija grba Duke of Norfolk,pokazuje dizajn vijenca
*Ilustracija grba Earl of Annandale and Hartfell, pokazuje dizajn vijenca
*The Crowns, Coronets and Crests of the Ladies and Knights of the Garter

Kategorija:Plemstvo
Kategorija:Regalia
Kraljevska kapela "Sveti Petar u lancima"

200px|desno

**Kraljevska kapela St Peter ad Vincula** (bosanski: **Sveti Petar u lancima**) je crkva u sklopu tvrđave Tower of London.

Kapela je izgrađena 1520. godine za vrijeme kralja Henrika VIII, ali kapela na njenom mjestu je mogla postojati još od vremena prije normanskog osvajanja Engleske.

Kapelino ime se odnosi na zatvoreništvo Svetog Petra, te je kapela posvećena osobama zatvorenim i pogubljenim u tvrđavi Tower of London. Među najslavnijim osobama sahranjenim u kapeli St Peter ad Vincula su dvije engleske kraljice, rodice Anne Boleyn i Katherine Howard, obje supruge kralja Henrika VIII koje je on naredio pogubiti. U kapeli je sahranjena i ledi Jane Grey, za koju neki smatraju da je naslijedila Edvarda VI i vladala kao engleska monarhinja devet dana prije nego ju je svrgnula i pogubila Marija I Krvava. U kapeli su sahranjena i dva sveca rimokatoličke Crkve: Thomas More i John Fisher, koji su pogubljeni jer nisu željeli priznati Henrika VIII za vrhovnog poglavara Crkve Engleske.

## Vanjski linkovi 
* Tower of London 

Kategorija:Crkve u Ujedinjenom Kraljevstvu
Elizabeth Howard

**Elizabeth Howard** (kasnije **Elizabeth Boleyn**; 1480 - 3. april 1538), grofica od Wiltshirea i Ormonda, vikontica Rochford, bila je engleska plemkinja poznata kao majka engleske kraljice Anne Boleyn i nana engleske monarhinje Elizabete I.

Elizabeth je bila kćerka Thomasa Howarda, 2. vojvode od Norfolka, i Elizabeth Tilney. Rođena je u najmoćnijoj aristokratkskoj porodici u Engleskoj. Njena porodica je u Ratovima dviju ruža podržavala kralja Rikarda III, ali je ostala u kraljevskoj milosti i nakon što je Rikarda svrgnuo i ubio Henrik Tudor, koji je vladao kao Henrik VII. Elizabeth je kao dvorjanka Elizabeti od Yorka, supruzi Henrika VII (i kasnije Katarini Aragonskoj, supruzi Henrika VIII), živjela na kraljevom dvoru, gdje je upoznala Thomasa Boleyna, za kojeg se udala prije 1500. godine. Thomasu su kasnije date titule grofa od Wiltshirea i Ormonda, te titulu vikonta Rochforda.

Thomas i Elizabeth su imali petero djece, od kojih je troje preživjelo do punoljetnosti:

* Mary Boleyn (?-19. juli 1543), prvim brakom ledi Carey, drugim brakom ledi Mary Stafford
* Anne Boleyn, 1. markiza od Pemrbokea (? - 19. maj 1536), brakom kraljica Engleske
* George Boleyn (1504 - 17. maj 1536)

Elizabeth je bila u boljem odnosu sa mlađom kćerkom, Anne, nego sa starijom, Mary. Elizabeth se posvetila Anninom ranom obrazovanju i podučavala ju je muzici, čitanju, i pisanju. Anne se udala za kralja Henrika VIII 1533. godine i bila okrunjena za kraljicu 1. juna iste godine. Elizabeth je ostala na dvoru svoje kćerke za vrijeme njenog braka sa kraljem. 

Godine 1536. Elizabethina kćerka i sin, George Boleyn, pogubljeni su na osnovu optužbi za preljub, incest, vještičarenje i veleizdaju. Očito je da je Anne zapravo pogubljena zato što Henriku nije uspjela roditi sina, a on je želio oženiti svoju ljubavnicu Jane Seymour. Nakon ovoga skandala Elizabeth je protjerana sa dvora i povukla se na seosoko imanje svoje porodice. Umrla je dvije godine kasnije.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
## Bibliografija 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Kategorija:Engleski plemići
Kategorija:Irski plemići
FK Borac

* FK Borac Banja Luka
* FK Borac Čačak
* FK Borac Kozarska Dubica
* FK Borac Klenak
* FK Borac Šamac
Klaudija, vojvotkinja Bretanje

**Klaudija od Francuske** (14. oktobar 1499 - 20. juli 1524), vladajuća vojvotkinja Bretanje, bila je francuska princeza i francuska kraljica.

## Djetinjstvo i prve zaruke 
Bila je kćerka francuskog kralja Luja XII i bretonske vojvotkinje Ane. Kako njena majka, posljednji potomak iz linije vojvoda Bretanje i kao takva vojvotkinja Bretanje, nije imala sinova, Klaudija je bila nasljednica vojvodstva Bretanje. Francusku krunu, međutim, mogli su naslijediti samo muški potomci iz muške linije. Klaudijina majka, koja je silom bila udata za dvojicu francuskih kraljeva u pokušaju da se njeno vojvodstvo pripoji Francuskoj, bila je odlučna zadržati samostalnost svoje domovine. Ana je stoga 1504. godine zaručila svoju kćerku za nadvojvodu Karla od Austrije. Time bi Francuskoj bila uskraćena Bretanja, ali je Anin suprug prekinuo zaruke čim je saznao za njih.

## Vladavina 
Na nagovor francuskih plemića, Klaudijin otac ju je 1506. godine zaručio za Franju, vojvodu od Angoulêmea, presumiranog nasljednika francuske krune. Dana 9. januara 1514. umrla je kraljica Ana i Klaudija je postala vojvotkinja Bretanje; 18. maja iste godine udata je za vojvodu od Angoulêmea. Klaudija je time postala vojvotkinja od Angoulêmea, ali sve nade njene majke za održavanje nezavisnosti Bretanje propale su.

Klaudijin muž naslijedio je francusku krunu 1515. godine, čime je ona postala francuska kraljica. Klaudijin muž je imao veliki broj ljubavnica, uključujući i Mary Boleyn, Klaudijinu dvorjanku. Još jedna Klaudijina dvorjanka bila je Anne Boleyn, koja je Klaudiji služila kao prevoditelj, a kasnije je brakom postala kraljica Engleske.

## Smrt i nasljeđivanje 
Klaudija, koja je zbog skolioze imala grbava leđa, većinu je život provela trudna; rodila je sedmero djece od svoje četrnaeste do svoje dvadeset i četvrte godine, u kojoj je i umrla. Naslijedio ju je njen najstariji sin, dofen Franjo, postavši tako vojvoda Bretanje kao Franjo III. Nakon Franjine smrti vojvodstvo je naslijedio mlađi sin, budući francuski kralj Henrik II. Po njegovom preuzimanju krune Francuska je aneksirala Bretanju.

## Djeca 
Djeca kralja Franje I i kraljice Klaudije su bili:

*Ludovika od Francuske (1515-1517)
*Šarlota od Francuske (1516-1524)
*Franjo od Francuske (1518-1536), vojvoda Bretanje kao Franjo III
*Henrik od Francuske (1519-1559), vojvoda Bretanje, kralj Francuske kao Henrik II
*Magdalena od Francuske (1520-1537), kraljica Škotske kao supruga Jakova V
*Karlo od Francuske (1522-1545), vojvoda Orleana
*Margareta od Francuske (1523-1574), vojvotkinja Berrya

Kategorija:Vojvode Bretanje
Kategorija:Supružnici francuskih vladara
Kategorija:Ženski monarsi
Kategorija:Valojevci
Spektroskopija

mini|desno|Animacija disperzije svjetlosti, dok prolazi kroz trostranu prizmu.
**Spektroskopija** je disciplina koja se bavi proučavanjem međudelovanja elektromagnetnog zračenja i materije. Osnovni elementi su izvor zračenja, disperzioni element (ili monohromator, dakle, dio koji razlaže zračenje na komponente prema energiji, frekvenciji ili talasnoj dužini) i detektor zračenja. Ako su dva od tri elementa dobro definisana onda se na osnovu emitovanog i apsorbovanog zračenja može saznati nešto o onome koji je nepoznat. Na primjer, sastav nepoznate legure može da se odredi tako što se na njoj visokim naponom izazove varnica čije se zračenje razloži prizmom (ili optičkom rešetkom) u spektar koji se registruje pogodnim detektorom (film, fotoelement...). Na osnovu poznatih osobina diperzionog elementa (prizme ili rešetke) može da se odredi talasna dužina svake komponente u spektru a na osnovu poznatih osobina apsorbera njihovi relativni intenziteti što je dovoljno da se utvrdi vrsta i koncentracija metala u ispitivanoj leguri.

## Podjela 
Spektrosokopija je vrlo razvijena disciplina i dijeli se na brojne poddiscipline prema
* vrsti zračenja (frekvenciji) (radio, mikrotalasna, terahercna, infracrvena, vidljiva, ultravioletna, rendgenska, gama)
* nivou interakcija (nuklearna, atomska, molekulska, agregaciona)
* pronalazaču (Mesbauerova, Ramanova...)
* tehnici (Furijeova, rezonantna, laserska, koherentna, emisiona, apsorpciona)

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Spektroskopija
Kategorija:Koncepti u astronomiji
Kategorija:Posmatračka astronomija
Ludvík Kuba

**Ludvík Kuba** je bio češki etnolog, folklorist, slikar i književnik.

Rođen je kao drugo od trinaestero djece bravara Ludvíka Kuba i njegove žene Anne, rođene Mikovšková.

Proučavao je pjesme, muzičke instrumente, plesove, narodne nošnje i običaje slavenskih naroda, koje je dokumentovao u svojim djelima:

* *Slovanstvo ve svých spěvech* u 16 tomova, od kojih je jedan tom posvećen bosanskohercegovačkim sevdalinkama,
* *Čtení o Lužici*, 
* *Čtení o Starém Srbsku*, 
* *Čtení o Makedonii*, 
* *Čtení o Dalmacii*,
* *Čtení o Bosně a Hercegovině*,
* *Cesty za slovanskou písní*, 
* *Zaschlá paleta* i 
* *Křižem kražem slovanským světem*.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Ludvik Kuba

Kategorija:Biografije, Poděbrady
Kategorija:Rođeni 1863.
Kategorija:Umrli 1956.
Mark Smeaton

**Mark Smeaton** (? - 17. maj 1536) bio je muzičar na dvoru Henrika VIII Engleskog i jedan od petero muškaraca optuženih za preljub sa kraljevom suprugom, Anne Boleyn, na osnovu čega je pogubljen.

## Porijeklo i karijera 
Smeaton je bio porijeklom iz Flandrije, sin stolara i švalje čija imena nisu poznata. Smeaton je u početku radio za kraljevog glavnog ministra, Thomasa Wolseya, kao član njegovog hora. Nakon što je izgubio glas Smeaton je prebačen na kraljev dvor, gdje je njegovo umijeće u sviranju primijetila kraljeva supruga, kraljica Anne, koja ga je sponzorirala.

Kraljica Anne je pala u nemilost svoga supruga pošto mu je rodila samo kćerku, pobacila sina, i rodila muško mrtvorođenče. Thomas Cromwell je u Anninom zadovoljstvu Smeatonovim muzičkim talentom vidio dokaz za poništenje kraljevog braka sa Anne, što je kralj priželjkivao kako bi oženio Jane Seymour.

## Hapšenje, suđenje, i pogubljenje 
Smeaton je uhapšen 30. aprila 1536. godine i zatvoren u Cromwellovoj kući, za što Anne nije znala sve dok i sama nije bila uhapšena. Prvog dana maja poslan je u Tower of London, gdje je nakon mučenja izjavio da je imao aferu sa kraljicom. Ostalih pet optuženih muškaraca, Francis Weston, Henry Norris, William Brereton, i George Boleyn (Annin vlastiti brat), odbijalo je priznati krivicu. Smeatonu je suđeno 12. maja. Kao i ostali optuženici, uključujući i kraljicu kojoj je suđeno 15. maja, osuđen je na smrt zbog veleizdaje.

Mark Smeaton je pogubljen 17. maj 1536. godine, zajedno sa ostalim optuženim muškarcima. Kraljica Anne je pogubljena dva dana kasnije. Smeaton je sahranjen zajedno sa Williamom Breretonom.

Kategorija:Dvorski muzičari
Leona Lewis

**Louise Leone Lewis** (rođena 3. aprila 1985. u Londonu, Engleska) je britanska glumica, pop pjevačica i pobjednica trećeg reality showa *X Factor* u Ujedinjenom Kraljevstvu. Njen singl "*Bleeding Love*" bio je broj 1 u Evropi.

## Biografija 
Leona Lewis je drugo od troje djece Aural Josiaha i Marie Lewis; njen stariji brat se zove Kyle, a mlađi, Bradley. Sa 12 godina je sastavila svoju prvu pjesmu, te s njome pobijedila u nekoliko natjecanja. Pohađala je *Silvya Young Theatre School*, zatim *Italia Conti Academy*, i konačno *Brit School*. Nakon završene obuke, bila je zaposlena na nekoliko radnih mjesta kako bi mogla financirati svoju karijeru, između ostalog radeći kao konobarica ili recepcionar.

Snimila je nekoliko EP-ova, ali nijedan nije izišao na tržištu, uključujući i pjesmu "Twilight". Nakon tih razočaravajućih rezultata, Leone je pomislila da odustane od svog sna. Međutim, njen dečko ju je uvjerio da pokuša ponovo i ona je predstavljena na casting za program *British X Factor*, na kojem je nadmašila sviju. Njen mentor bio je Simon Cowell, a pjevala je pjesmu "Over the Rainbow". Dana 16. decembra 2006. proglašena je pobjednicom i osvojila je ugovor za snimanje vrijedan milion funti.

## Diskografija 
### Album 
* *Spirit* (2007)
* *Echo* (2009)
* *Glassheart* (2012)
* *Christmas, with Love* (2013)
* *I Am* (2015)

### Singlovi 
* "A Moment like This" 2006.
* "Bleeding Love" 2007.
* "Better in Time" / "Footprints in the Sand" 2008.
* "Forgive Me" 2008.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Kategorija:Rođeni 1985.
Kategorija:Živi ljudi
Kategorija:Biografije, London
Kategorija:Engleske pjevačice
Velika nagrada Evrope

## Pobjednici 
### Višestruki pobjednici (vozači) 
***Podebljani** vozači su i dalje aktivni u takmičenju Formule 1.*

### Višestruki pobjednici (konstruktori) 
***Podebljani** konstruktori su i dalje aktivni u takmičenju Formule 1.*

### Pobjednici po godinama 
## Vanjski linkovi 
*statsf1.com - statistika velika nagrada Evrope

Evropa
Kategorija:Motosport u Španiji
*
Origano

**Origano** () ili divlji majoran je začinska i ljekovita biljka iz familije usnatica (lamiaceae).
Ime je dobila iz grčkog (Oros=brdo, Ganos=nakit), preko italijanskog jezika, "origano" - brdski nakit.

## Rasprostranjenost 
mini|lijevo
Odomaćen u Sredozemlju, nezamjenjiv je u grčkoj, španskoj, turskoj i italijanskoj kuhinji. Danas se uzgaja posvuda u srednjem pojasu. Raste i divlji na suhim travnjacima i rubovima šuma, na krečnjakom bogatom i osunčanom tlu.

## Karakteristike 
Divlji majoran je višegodišnja biljka, koja naraste i do 70&nbsp;cm, karakteristične opore arome i okusa. Iz korijena, rizoma, rastu uspravne, kvadratne stabljike. Tamnozeleni listovi su ovalni, dužine do 4,5&nbsp;cm i širine do 3&nbsp;cm. 
Cvjeta od jula do septembra roza-ljubičastim, rijetko bijelim cvijetom, koji oprašuju pčele i leptiri.

## Hemijski sastav 
Esencijalna ulja origana su sastavljena primarno od monoterpenoida i monoterpena. Preko 60 različitih sastojaka je identificirano, a primarni su karvakrol i timol u rasponu od 0 do preko 80%, dok su manje prisutni  sastojci: p-cymen, γ-terpinen, caryophyllen, spathulenol, germacren-D, β-fenchyl alkohol i δ-terpineol. i gorke tvari. U 100g svježeg origana je 267,2&nbsp;mg vitamina C.

## Upotreba 
Poznat je kao neizostavan začin pri spravljanju pizze. Dobar je kao dodatak omletu, italijanskim sosovima, jelima s paradajzom, janjetinom ili povrćem. U teksaško-meksičkoj kuhinji koristi se uz kim, čili, bijeli luk i luk, naročito u jelu Chili con Carne.

lijevo|mini|List origana

Ljekovitost biljke bila je cijenjena još u antičkoj Grčkoj. Hipokratu je služila za ubrzavanje poroda i u liječenju hemoroida. Danas se koristi, pripremljen kao čaj, protiv grčeva u trbuhu, bolesti probavnog trakta i gornjih disajnih puteva.

## Narodno vjerovanje 
Za sujevjerne: biljka štiti od zla, čini radosnim i bezbrižnim. Često je zbog tog "svojstva" uvezivan u vjenčane buketiće. Origanom su nekada "liječena" djeca koja su sporo progovarala i oboljeli od epilepsije.
## Reference 
Kategorija:Začini
Kategorija:Lamiaceae
Careva Ćuprija

:14px *Ovaj članak govori o selu u općini Olovo, za istoimeni most u Sarajevu pogledajte Careva ćuprija*

**Careva Ćuprija** je selo koje se nalazi u općini Olovo, središnji dio Bosne i Hercegovine. Smješteno je u dolini rijeke Krivaje na nadmorskoj visini 384 metra. Udaljeno je 29 kilometara od Olova i 50 kilometara od Sarajeva, a broji ukupno 3954 stanovnika.

Teren oko Careve Ćuprije uglavnom je brdovit, a najviša tačka je obližnji vrh Oštri Brijeg. Visok je 818 metara, a nalazi se 1,4&nbsp;km istočno od Careve Ćuprije.

U okolini ovog sela raste uglavnom mješovita šuma. Područje oko Careve Ćuprije prilično je gusto naseljeno, sa 93 stanovnika po km2. Područje je dio hemiborealne klimatske zone, a prosječna godišnja temperatura na tom području je 9&nbsp;°C. Najtopliji je mjesec jul, kada je prosječna temperatura 20&nbsp;°C, a najhladniji januar, sa -4&nbsp;°C. Prosječna godišnja količina kišnih padavina iznosi 1.489 milimetara. Najkišovitiji je maj, sa prosječno 215&nbsp;mm kiše, a najsušniji je jul sa 80&nbsp;mm kiše.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://grebenbutkovice.blogger.ba/
* http://careva-cuprija.blogspot.com/ galerija slika
* http://www.openstreetmap.org/?lat=44.1967&lon=18.5481&zoom=12&layers=M karta

Kategorija:Naselja u Bosni i Hercegovini
Kategorija:Naseljena mjesta u Olovu
Kvarner

mini|250px|Srednja vrata prema Kvarneriću
**Kvarner** ili **Kvarnerski zaljev** je zaljev u sjeveroistočnom dijelu Jadranskog mora između Istre i Hrvatskog primorja. Najveći otoci u Kvarnerskom zaljevu su: Krk, Cres, Lošinj Rab i Pag.
mini|453x453piksel|Riječki zaliv, najsjeverniji dio Kvarnera
More u Kvarnerskom zaljevu je razmjerno dublje od otvorenog gornjeg Jadrana (30-60m) koji zasipaju obilnim muljem Po i druge italijanske rijeke. Naprotiv oko Kvarnera nema većih rijeka, a dna su dijelom strmija i kamenita i zato je najveća dubina sjevernog Jadrana **-128m** u kanalu Krušija između Plavnika i Cresa. Druge dubine preko 100m tu se još nalaze i uz otoke Rab *(-112 m),* Prvić **(-109 m),** Goli otok *(-103 m)* itd.

Na obali Kvarnera se nalazi najveća luka u Hrvatskoj, Rijeka, pa kroz Kvarnerski zaljev vode značajni pomorski putevi: najviše kroz prolaze Srednja Vrata između Krka i Cresa, te Vela Vrata između Cresa i Istre.

## Također pogledajte 
* Bakarski zaliv
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Mediteran
Kategorija:Zalivi Jadranskog mora
Kategorija:Geografija Hrvatske
Kategorija:Zalivi u Hrvatskoj
Velika nagrada Turske

**Velika nagrada Turske** () je auto utrka Formule 1. Prvi se put održala 21. augusta 2005. godine.

## Pobjednici 
### Višestruki pobjednici (vozači) 
***Podebljani** vozač je i dalje aktivan u takmičenju Formule 1*

### Višestruki pobjednici (konstruktori) 
***Podebljani** konstruktori su i dalje aktivini u takmičenju Formule 1*

### Višestruki pobjednici (motori) 
***Podebljani** motori su i dalje aktivini u takmičenju Formule 1*

### Pobjednici po godinama 
## Vanjski linkovi 
*
*Statistika VN Turske

Kategorija:Sport u Turskoj
Turska
*
Papa Klement VII

**Klement VII** (pravo ime **Giulio de’ Medici**; 26. maj 1478  - 25. septembar 1534) bio je papa Rimokatoličke Crkve od 18. novembra 1513. do svoje smrti 25. septembra 1534.

## Prije pontifikata 
Rođen je mjesec dana nakon što je njegov otac, Julije I de’ Medici, ubijen u zavjeri. Iako njegovi roditelji nisu bili formalno vjenčani, njegov rođak, papa Lav X, ga je proglasio potomkom loze Medici iz tajnoga braka, čime mu je dozvoljeno preuzimanje visokih crkvenih položaja. Tokom svoje rane kleričke karijere bio je:

* Nadbiskup Firence (od 9. maja 1513)
* Biskup Albije (1513 - 1515)
* Nadbiskup Narbonne (od 14. februara 1515)
* Apostolski administrator biskupije Albenga (1517 - 1518)
* Biskup Bolonje (1518)
* Apostolski administrator biskupije Embrun (1518)
* Apostolski administrator biskupije Ascioli Piceno (1518)
* Biskup Egera (1520-1523)
* Apostolski administrator biskupije Worcester (1521 - 1522)

Dana 23. septembra 1513. godine uzdignut je na nivo kardinala. Papa Leo X ga proglašava kardinalom-đakonom crkve Santa Maria in Domenica. Dana 26. juna 1517. prelazi u Crkvu Svetog Klementa i 6. jula 1517. u Crkvu Svetog Lorenca u Damasu. Od 1. oktobra 1519. do 1. novembra 1520. vrši dužnost papinog komornika.

## Pontifikat 
Dana 18. novembra 1523. izabran je za novog papu, naslijedivši papu Hadrijana VI. Za vrijeme čitavog pontifikata Klement VII se zalagao za povećanje papine svjetovne moći i uspona porodice Medici.

### Državni sukobi 
mini|Klement VII u mlađim godinama
Od 1521. Karlo V, car Svetog Rimskog Carstva vodi rat oko uprave nad sjeverom Italije s francuskim kraljem Franjom I. Papa Klement VII je u ovom sukobu nastojao biti neutralan, da bi se u sljedećim godinama okrenuo na stranu Karla V. Godine 1526, poslije zarobljenja Franje I, on prekida savez sa Karlom V i priključuje se Ligi de Cognac. Potom carske snage zauzimaju Rim i dolazi do pljačke Rima.

Pošto se na početku povlači u Engelsburg, on se predaje poslije prijetnje njegovih protivnika da će ubiti Katarinu de’ Medici, francusku kraljicu, u Firenci. Tada on biva zarobljen, a Medici protjerani iz Firence. Dana 29. juna 1529. Klement VII potpisuje sa Karlom V Barcelonski mir. Kao rezultat, on dobija nazad upravu nad crkvenom državom, a Medici se vraćaju u Firencu. Dana 24. februara 1530. Klement VII kruniše Karla V za cara u Bolonji.

### Protestantska reformacija 
Zbog reformacije, car Karlo V poziva Klementa VII na sazivanje jednog koncilija, čemu ovaj ne odgovara. Zahtjev engleskog kralja Henrika VIII za poništavanje braka sa Katarinom Aragonskom Klement VII također odbija, tako da se engleski kralj odriče Pape i kao rezultat osniva [Crkvu Engleske.

## Smrt 
Papa Klement VII je umro 25. septembra 1534. od trovanja gljivama. Naslijedio ga je [[papa Pavao III. Pokopan je u crkvi Santa Maria sopra Minerva.

## Također pogledajte 
* [Medici

Kategorija:Pape
Kategorija:Rođeni 1478.
Kategorija:Umrli 1534.
Susak

250px|mini|desno|Susak
250px|mini|desno|Položaj ostrva Susak

**Susak** je otok u Jadranskom moru, na hrvatskom dijelu Jadrana, u otočnoj grupi Cres-Lošinj. Otok je geološki različit od ostalih jadranskih otoka, jer je formiran od pijeska položenog na stijeni. Na otoku postoji samo jedno mjesto, Susak.

Na ostrvu postoje dva naselja, Donje Selo ili Spjaža, i starije, Gornje Selo. Udaljenost između tih dvaju sela je stotinjak metara, a prometnica koja ih povezuje je zapravo krivudavo kameno stubište koje ide kroz trstiku.

Gornje Selo je malo udaljenije od mora, a Donje Selo, odnosno Spjaža, kako sam naziv sugerira, je priobalno.

## Reference 
## Vanjski linkovi
* Susak - turističke informacije - kuće
* Island of Susak - turističke informacije
* Službeni Susak sajt
* Susak Klapa Online
* ostvo Susak
* Susak.org
* Sansego.net
* Slajdovi sa vjenčanja održanog 1957.
* Otok Susak  
* Istra na internetu
* Narodne nošnje iz Istre
* Susak Press
* https://hrcak.srce.hr/file/308622

Kategorija:Jadransko more
Kategorija:Ostrva u Hrvatskoj
Kategorija:Ostrva u Jadranskom moru
Kategorija:Mali Lošinj
Klis

mini|280px|Kliška tvrđava
**Klis** je naseljeno mjesto i općina u Hrvatskoj, u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Historija 
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Solin.

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, općina Klis je imala 5.226 stanovnika, od čega u samom Klisu 3.496.

### Općina Klis 
**Napomena**: *Nastala iz stare općine Solin. U 1981. dio podataka sadržan je u gradu Solinu, a od 1857. do 1961. u općini Muć.*

### Klis (naseljeno mjesto) 
**Napomena**: *U 1991. povećano za dio područja naselja Solin (grad Solin), koji je samo u 1981. pripadao naselju Solin (grad Solin), dok je ranije taj dio pripadao naselju Klis. U 1857., 1869., 1921. i 1931. sadrži podatke za bivše naselje **Varoš** koje je od 1880. do 1900. i u 1948. iskazivano kao samostalno naselje.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Klis je imalo 2.320 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Galerija 

Datoteka:Klis2.jpg|Klis i tvrđava
Datoteka:Kozjak iz Klisa - klisure.jpg|planina Kozjak
Datoteka:Iza Klisa 0809.jpg|pogled iz Klisa na istočni dio Kozjaka
Datoteka:Klis Fortress, Split.JPG|pogled na Klis sa juga
 

## Također pogledajte
* Kliški sandžak
* Spisak općina u Hrvatskoj

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Općine u Hrvatskoj
Kategorija:Općine u Splitsko-dalmatinskoj županiji
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Splitsko-dalmatinskoj županiji
Kategorija:Naselja u Klisu
*
Specifična toplota

**Specifična toplota** predstavlja energiju potrebnu za podizanje temperature jedinične mase za jedinicu temperature. Dimenzije su energija po masi po stepenu a u SI sistemu se izražava u jedinicama Džul po kilogram - kelvinu. Specifična toplota (c) je veličina koja se koristi za izračunavanje energije potrebne da bi se tijelu porizvoljne mase podigla temperatura za proizvoljni iznos:

Promjena unutrašnje energije (ΔE) tijela je proporcionalna masi tijela (m) i promjeni temperature (Δt).

:\Delta{E}={c}\cdot{m}\cdot\Delta{t}

Ova zakonitost je približno tačna, pod uslovom da tijelo ne mijenja agregatno stanje ni fazu i da se toplotni kapacitet ne mijenja znatno u odabranom temperaturnom intervalu. Pored hemijskog sastava specifična toplota zavisi i od temperature. Na temepraturama bliskim sobnoj ta se zavisnost za većinu primjena može zanemariti, međutim, u istraživanjima temperaturska zavisnost se uzima u obzir. Zato se za važnije materijale saopštavaju specifične toplote na raznim temperaturama ili se daju empirijske jednačine za njihovo izračunavanje. Na niskim temperaturama za idealne kristale postoje prilično tačne teorije specifične toplote, Einsteinova i Debyeva, kojim se opisuje zavisnost specifične toplote od temperature. Specifična toplota čvrstih tijela osjetno pada kada se dostignu temperature bliske apsolutnoj nuli i tada je proporcionalna trećem stepenu temperature.

Kod gasova specifična toplota pored vrste gasa (jednoatomski, dvoatomski...) zavisi i od toga da li se sa promjenom temperature kod gasa održava stalan pritisak ili cp) ili stalna zapremina (cv). Gas na stalnom pritisku vrši rad (jer tada mora da raste volumen) pa je cp > cv. Za idealne gasove odnos toplotnih kapaciteta je konstanta i iznosi 5/3.

Kategorija:Termodinamičke osobine
Kategorija:Fizikalne veličine
Pomazanje

[mini|desno|250px|Pomazanje [faraona]]

**Pomazanje** (grčki: **χρισμα hrizma** – ulje, mast, mazanje) je antički obred prilikom koga je sveto ulje mazano na glavu novom kralju ili prvosvešteniku.

Kraljevi Izraela i veliki sveštenici primali su pomazanje uljem kao znak nove službe, nakon čega su sticali zvanje pomazanika (1 S 10.1; Lv 8.12). Pomazanje je u početku bilo isključiva privilegija jevrejskih sveštenika. Samuilo proširuje upotrebu ulja i na hebrejske vladare pomazavši Saula i Davida. Sve od Mojsija do proroka Samuila, sveto ulje je koristilo isključivo sveštenstvo da primi "otkrivenje od Boga". Bilo je strogo zabranjeno njegovo slobodno pravljenje i korištenje jer se smatralo svetim. Za kršenje zabrane slijedila je najteža kazna: *"Ko načini takvo ulje ili namaže njim nekoga, taj će se istrebiti iz naroda svoga"*.(Izlazak 30:33)

**Pomazanik** (hebrejski: **מָשִׁיחַ mašijah/mesija**, grčki: **hristos**) je osoba pomazana svetim uljem. U širem značenju to je onaj koga je Bog izabrao za određenu misiju (Lk 4.18). U tom smislu je naziv korišten (izuzetno) čak i za jednog stranca kao što je perzijski kralj Kir (Iz 45.1). Rani kršćani su, za razliku od ostalih Jevreja, smatrali Isusa pomazanikom, odakle i naziv Hristos ili Krist, odnosno Mesija.

Kategorija:Kršćanstvo
Kategorija:Judaizam
Kim

**Kim** (lat.*Carum carvi*) jedan je od najstarijih poznatih začina iz porodice apiaceae. Plodovi kima nađeni su u iskopinama iz 3000-te godine p. n. e., a u pisanim spomenicima pominje ga Karlo Veliki.

## Karakteristike
## Rasprostranjenost
Kim se najviše gaji u zemljama bivšeg SSSR i u Evropi (Holandija i skandinavske zemlje). Porijeklom je iz Male Azije.

## Upotreba
Kim je klasičan začin teškoj hrani: jelima od krompira, mahunastog povrća, kupusa i dodatak je pecivu.
Listovi kima imaju okus peršuna i kopera, pa je izvrstan dodatak supama i salatama. Korijen se može kuhati, kao svako drugo povrće. Plodovi su omiljeni naročito u jevrejskoj, sjeverno i istočno evropskoj kuhinji, kao začin pecivima od raži, gulašu, siru, kolačima, jabukama i rakiji. Ni nakon dužeg vremena plodovi kima ne gube na kvalitetu i aromi.
Od kima se prave i likeri i rakije.  
## Hemijski sastav
Kim sadrži eterična ulja, višemasne kiseline i vitamin C.
## Narodno vjerovanje
Kim pospješuje apetit, olakšava varenje, nadutost i pomaže kod grčeva u trbuhu. Ulje kima koristi se za ublažavanje glavobolje, migrena i loše probave.
## Također pogledajte 
*Lista začina

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Začini
Mažuran

**Majoran** (), poznat i pod nazivima **mažuran**, **majorana**, **majuran**, **mažurana**, spada u porodicu Lamiaceae i začinska je biljka. 

## Karakteristike 
Majoran raste na sunčanom mjestu. Cvate od juna do septembra i bolje ga je brati prije nego procvate.

Jednogodišnje biljke su aromom bogatije od višegodišnjih.

## Rasprostranjenost 
Majoran dolazi iz male Azije. Kako je omiljen začin, danas se ne uzgaja samo u Sredozemlju, nego i srednjoj i istočnoj Evropi.

## Upotreba 
Majoran je jak začin, zbog visokog procenta eteričnih ulja koja sadrži. Listovi su, svježi ili osušeni, dodatak supama, jelima od krompira, umacima, kobasicama, mahunstom povrću itd.

## Hemijski sastav 
mini|250px|Suhi majoran kao začin
Majoran sadrži velik procenat eteričnih ulja, koja mu daju specifičnu aromu. Sadrži i flevonoide, gorke tvari, glykoside i askorbinsku kiselinu.

## Narodno vjerovanje 
Afrodita, boginja ljubavi i ljepote, opisuje majoran kao simbol zadovoljstva. U Grčkoj je bio običaj mladencima objesiti majoranom nanizan lančić oko vrata. Hymenaios, grčki bog braka, predstavljan je sa vjencem majorana. Majoranova mast trošila se protiv grčeva i prehlade dojenčadi. U obliku obloga koristi se protiv zglobobolje i rana. Kao čaj protiv prehlade i za dojilje.

## Također pogledajte 
## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Lamiaceae
Kategorija:Začini