Balkanski romski jezik

**Balkanski romski, Balkaniko Romanes** ili **Balkanski ciganski** jest specifičan nevlaški dijalekt romskog jezika, kojim govore grupe na Balkanu, koje uključuju zemlje kao što su Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Grčka, Kosovo, Sjeverna Makedonija, Srbija, Slovenija, Turska itd. Jezik je tipično usmenog karaktera.

## Historija 
Većina ljudi koji govore balkanski romski su i sami Romi. Drugo značenje prefiksa *rom* je neki pripadnik romske nacionalnosti. Romi su u konačnici indijskog porijekla. Govornici balkanskog romskog jezika neprestano su migrirali tokom godina u sve dijelove Evrope. Pošto su ovi govornici migrirali u različite dijelove Evrope, formirali su se novi dijalekti. Iako su Romi porijeklom iz Indije, danas su rasprostranjeni po cijeloj Evropi.

## Dijalekti 
Balkanski dijalekti, poznati i kao Balkan I, govore se u Albaniji, Bugarskoj, Grčkoj, Iranu, Sjevernoj Makedoniji, Moldaviji, Rumuniji, Srbiji, Turskoj i Ukrajini. Ova grupa uključuje, između ostalog, Arlije (Grčka, Sjeverna Makedonija), Sevlengere (Grčka, Turska), Ursare (Moldavija, Rumunija) i Krimske Rome (Ukrajina).

Ziški dijalekti, koji se nazivaju i Balkan II, su posebna potpodjela unutar balkanske grupe. Bugurdži, Drindari i Kalajdži romski se govore u Severnoj Makedoniji, na Kosovu, u Srbiji i u severnoj i srednjoj Bugarskoj.

Elšík koristi ovu klasifikaciju i primjere dijalekata (geografske informacije iz Matrasa).

## Geografska distribucija 
## Fonologija 
Balkanski romski zadržava aspirirane suglasnike /pʰ, tʰ, tʃʰ, kʰ/ drugih indijskih jezika. Oni su karakteristični za većinu Roma.

## Pravopis 
Balkanski romski nema pisani standard. Postojao je pokušaj standardizacije, na konferenciji 1992. u Sjevernoj Makedoniji, zasnovan na dijalektu Arli i koristeći latinično pismo, /x/ i /h/ se razlikuju u nekim dijalektima, ali ne i u dijalektu Arli, pa se ne razlikuju u pisanju. *Schwa* je rijetka u Arliju; gdje se javlja, zamjenjuje se samoglasnikom džambaza ili nekog drugog dijalekta, npr. *vërdon* → *vurdon* 'vagon'. Aspiracija u korijenu je uvijek napisana, npr. *jakh* 'oko'. Završno odglašavanje se ne piše, npr. *tata* 'otac'. Palatalizacija se ne piše, npr. *buti* 'posao' (ne *buči* itd.), *kerdo* 'urađeno' (ne *ćerdo* itd.), *pani* 'voda' (ne *pai* itd.).

Predložena abeceda je sljedeća:

## Gramatika 
Turska gramatika igra veliku ulogu u balkanskom romskom jeziku. Upotreba turskih konjugacija je široko ukorijenjena u balkanski romski jezik i često je teško napraviti razliku između gramatike dvaju jezika u zavisnosti od geografije. Balkanski romski je razdvojio gramatiku, koja potiče iz turskih verbalnih paradigmi zajedno sa nekim grčkim uticajem. Veliki dio morfologije jezika ima grčko i tursko porijeklo, zbog čega mnogi profesionalci gledaju na jezik kao na "mješoviti" jezik i stoga je teško vidjeti gdje jedan jezik završava, a drugi počinje. Svi romski dijalekti koriste nazivne nastavke grčke izvedenice, imenice muškog roda i pozajmljene imenice.

### Morfologija 
Morfologija balkanskog romskog jezika ponovo je pod velikim uticajem i turskog i grčkog jezika. Mnogi ljudi ovaj jezik vide kao svojevrsnu mješavinu, jer na njega utiče toliko različitih elemenata. Turski i grčki možda su najuticajniji jezici na balkanski romski, ali su i drugi jezici, poput armenskog, također uticali na to. Čini se da dio supstrata balkanskog romskog jezika potiče iz srednjovjekovnih sjevernoindijskih jezika.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* "Romski jezik u Makedoniji u trećem milenijumu: napredak i problemi"  Victor Friedman.
* „Romski jezik u Republici Makedoniji: status, upotreba i sociolingvističke perspektive, Viktor Fridman.
* Budućnost jezika 
* Good News ROMANI, BALKAN: Ursari People/Language Movie Trailer
* Romski jezik - Lekcija 1. Osnovni razgovor (1. dio)
* Romski jezik - Lekcija 1. Osnovni razgovor (2. dio)

Balkanski
Kategorija:Dijalekti romskog jezika
Kategorija:Balkanski jezici
Kategorija:Jezici u Turskoj