open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jelena Zrinska

mini|desno|Jelena Zrinski
**Jelena Zrinski** (; 1643 – 18. februar 1703) bila je hrvatska plemkinja iz porodice Zrinski.

## Biografija 
Bila je junakinja u borbi za nacionalno oslobođenje Hrvatske i Ugarske od habsburške apsolutističke vlasti.

Rođena je u Ozlju 1643. kao kćerka Petra Zrinskog (1621–1671), hrvatskog bana i mučenika, i njegove žene Katarine Zrinski, rođ. Frankopan, književnice i prevodioca. Bila je njihovo najstarije dijete, kasnije dobivši još dvije mlađe sestre, Juditu Petronilu (1652–1699), te Auroru Veroniku (1658 – 19. januar 1735) i jednog brata, Ivana Antuna (26. august 1654 – 11. novembar 1703), koji su bili posljednji potomci te plemićke porodice.

Poznata je bila od najranije mladosti po svojoj izuzetnoj ljepoti i odličnom obrazovanju. O njenoj edukaciji nema puno podataka, tek da je visok stepen obrazovanosti stekla u krugu svoje porodice, uz majku i oca, hrvatske književnike i erudite, ali i amidžu Nikolu Zrinskog mlađeg.

Jelena se 1. marta 1666. udala u Ugarsku za Franju I Rakocija (), transilvanskog (erdeljskog) kneza, i pridružila nezadovoljnom ugarskom plemstvu koje se suprotstavilo centralističkim težnjama Bečkog dvora, što je nešto kasnije dovelo i do otvorenog rata za ugarsku nezavisnost, koji je završio početkom 18. vijeka porazom pobunjenika. Ti događaji su u historiografiji poznati kao "Ustanak Kuruca".

S Rakocijem je Jelena imala troje djece, među kojima i Franju II, kasnijeg transilvanskog kneza i vođu ustanika. Nakon Rakocijeve smrti 1676. preudala se 1682. za Mirka Tekelija (), također transilvanskog kneza. S njim se istakla u ustaničkim redovima, koje su inače podržavale Osmanlije, a naročito je odjeknulo njeno trogodišnje (1685–1688) rukovođenje odbranom tvrđave Mukačevo (), tada na sjeveroistoku Ugarske (teritorij današnje Ukrajine). Početkom 1688, ne mogavši je više odbraniti, Jelena je predala tvrđavu austrijskim trupama, a sama postala zarobljenik.

Nekoliko godina kasnije, razmjenom ratnih zarobljenika, Jelena se vratila svom mužu, ali je, nakon što je sklopljen Karlovački mir u Sremskim Karlovcima 1699, morala otići u egzil u Tursku. Tamo je živjela neko vrijeme u carigradskom kvartu Galata, a zatim sve do svoje smrti 18. februara 1703. u gradu Nikomediji (današnji Izmit).

Posmrtni ostaci hrvatske grofice (udajom i ugarske kneginje) prebačeni su 1906. u Košice, gdje su sahranjeni u katedrali Svete Elizabete uz grob njenog sina Franje.

Umrla je u Nikomediji, u Turskoj.

## Također pogledajte 
* Petar Zrinski
* Katarina Zrinski
* Ivan Antun Zrinski

## Vanjski linkovi 
* Genealogija porodice Zrinski s češko-mađarskom varijantom njihovih imena
* Medalja s likom Jelene Zrinski
* Turistička zajednica Međimurja

Kategorija:Biografije, Ozalj
Kategorija:Zrinski
Kategorija:Historija Hrvatske
Kategorija:Rođeni 1643.
Kategorija:Umrli 1703.
Morfologija

* Morfologija (lingvistika)
* Morfologija (biologija), studija forme ili oblika organizma, ili njegovih dijelova
* Morfologija (astronomija), oblik astronomskih objekata, kao što su nebule, galaksije, i drugi udaljeni objekti
* Morfologija (folkloristika), struktura narodnih priča
* Geomorfologija, studija različitih formi zemljišta
* Matematička morfologija
* Riječna morfologija
* Urbana morfologija, studija rasta i razvoja funkcija u gradovima
* Morfološka analiza
* Morfologija (nauka o materijalima), studija oblika, veličine, teksture, i fazne distribucije fizičkih objekata
* Morphology (časopis), ISSN 1871-5621
Süper Lig

**Süper Lig** (prije poznata i kao **Nacionalna liga**, **Prva nogometna liga** i **Prva superliga**, te trenutno poznata kao **Spor Toto Süper Lig**, zbog sponzorskih ugovora) je najviši rang u turskom nacionalnom nogometnom, te najpopularnije sportsko takmičenje u cijeloj državi. Nalazi se pod upravom nogometnog saveza Turske. Liga je osnovana 1959. godine. Sezona traje od augusta do maja. Trenutni prvak Turske je Galatasaray, koji je sa 24 osvojene titule najuspješniji klub lige.

## Format takmičenja
Pobjednik lige i drugoplasirani tim igraju kvalifikacije za Ligu prvaka. Klubovi koji sezonu završe na trećem i četvrtom mjestu igraju kvalifikacije za Evropsku i Konferencijsku ligu. Četiri posljednjeplasirane ekipe ispadaju u niži rang.

## Klubovi u sezoni 2018/19.
## Prvaci
## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službena stranica

Süper Lig
1
Turska
Kategorija:Osnivanja u 1959.
Serie A

**Serie A** italijanska je nogometna liga, najviši rang u italijanskom nogometu. Osnovana je 1898. Sezona traje od kraja augusta do druge polovine maja. Trenutni je prvak Napoli, dok je najuspješniji tim Juventus s 36 titula.

Smatra se jednom od najelitnijih liga u svijetu nogometa. Proizvela je najveći broj finalista Kupa evropskih šampiona / Lige prvaka.  Milan je s 18 međunarodnih titula među najuspješnijima od svih klubova, a Juventus ima 11 takvih pehara. Juventus je i jedini klub koji je uspio osvojiti sve titule pod okriljem UEFA-e i FIFA-e te je proglašen drugim najuspješnijim klubom u 20. stoljeću u Evropi.

Serie A je od UEFA-e rangirana kao treća među evropskim ligama, na osnovu nastupa njenih klubova u Ligi prvaka i Evropskoj ligi. Jedina je liga koja je u okviru grupe G-14, koja je okupljala najelitnije klubove na svijetu, imala tri predstavnika: Juventus, Milan i Inter. Također, to je liga koja je dala najviše dobitnika Zlatne lopte. Bila je vodeća po UEFA koeficijentu od 1986. do 1988. te od 1990. do 1999.

## Format takmičenja 
Od 2004. u ligi se takmiči 20 klubova. Igra se 38 kola. Prva četiri kluba ostvaruju plasman u grupnu fazu Lige prvaka sljedeće sezone. Klub koji sezonu završi na petom mjestu, zajedno s pobjednikom Kupa (ako on ne bude među prvih pet u prvenstvu), ili šestom mjestu (ako osvajač Kupa bude među prvih pet u prvenstvu) igraju Evropsku ligu. Šestoplasirani ili sedmoplasirani klub, u zavisnosti od toga na kojem mjestu u prvenstvu završi osvajač Kupa, igra posljednje kolo kvalifikacija za Konferencijsku ligu. Tri posljednjeplasirane ekipe ispadaju u Serie B. Prva dva tima iz Serie B ostvaruju promociju u Serie A, kao i pobjednik baraža.

## Klubovi u sezoni 2025/26. 
## Prvaci 
## Najbolji strijelci 
*Nakon sezone 2024/25.*

## Igrači s najviše nastupa 
*Nakon sezone 2024/25.*

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Službeni sajt  

*
A
Kategorija:Osnivanja u 1898.
Italija
Bogdanci

**Bogdanci** () jest grad i općina na jugu Sjeverne Makedonije. Grad se nalazi u blizini Đevđelije. Bogdanci su sjedište općine Bogdanci i ima oko 6.011 stanovnika.

## Demografija
U 2002, Bogdanci su imali 6.011 stanovnika, i to:

*Makedonci 5.761 (95,84%)
*Albanci 2  
*Turci 48  
*Romi 1  
*Vlasi 4 
*Srbi 176 
*Ostalo 19

## Također pogledajte 
* Sjeverna Makedonija

## Vanjski linkovi 
* 

Kategorija:Gradovi u Sjevernoj Makedoniji
Kategorija:Bogdanci
Gradac

**Bosna i Hercegovina**:
* Gradac (Derventa), naselje u općini Derventa
* Gradac (Foča, Republika Srpska), naselje u općini Foča (Republika Srpska)
* Gradac (Hadžići), naselje u općini Hadžići
* Gradac (Kakanj), naselje u općini Kakanj
* Gradac (Kiseljak), naselje u općini Kiseljak
* Gradac (Ljubinje), naselje u općini Ljubinje
* Gradac (Neum), naselje u općini Neum
* Gradac (Novo Goražde), naselje u općini Novo Goražde
* Gradac (Posušje), naselje u općini Posušje
* Gradac (Pale, Republika Srpska), naselje u općini Pale (Republika Srpska)

**Crna Gora**:
* Gradac (Pljevlja), grad u općini Pljevlja
* Gradac (Podgorica), naselje grada Podgorice

**Hrvatska**:
* Gradac (Hrvatska), naselje i općina u Splitsko-dalmatinskoj županiji
* Gradac (Pleternica), naselje grada Pleternice, Požeško-slavonska županija
* Gradac (Ružić), naselje i sjedište općine Ružić, Šibensko-kninska županija
* Gradac (Vinodolska općina), bivše naselje Vinodolske općine, Primorsko-goranska županija
* Gradac Našički, naselje grada Našica, Osječko-baranjska županija
* Mali Gradac, naselje grada Gline, Sisačko-moslavačka županija
* Novi Gradac, naselje u općini Gradina, Virovitičko-podravska županija
* Stari Gradac, naselje u općini Pitomača, Virovitičko-podravska županija
* Veliki Gradac, naselje grada Gline, Sisačko-moslavačka županija

**Slovenija**:
* Gradac (Metlika), naselje u općini Metlika, regija Jugoistočna Slovenija

**Srbija**:
* Gradac (Batočina), naselje u općini Batočina
* Gradac (Brus), naselje u općini Brus
* Gradac (Ivanjica), naselje u općini Ivanjica
* Gradac (Raška), naselje u općini Raška
* Gradac (Sjenica), naselje u općini Sjenica
* Gradac (Tutin), naselje u općini Tutin
* Gradac (pećina), pećina u blizini Kragujevca
Kruševo (čvor)

**Bosna i Hercegovina**:

* Kruševo (Foča, Republika Srpska), naselje u općini Foča (Republika Srpska)
* Kruševo (Olovo), naselje u općini Olovo
* Kruševo (Sokolac), naselje u općini Sokolac
* Kruševo (Stolac), naselje u općini Stolac

**Crna Gora**:

* Kruševo (Bijelo Polje), gradsko naselje Bijelog Polja, općina Bijelo Polje
* Kruševo (Plav), naselje u općini Plav
* Kruševo (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja

**Hrvatska**:

* Kruševo (Brestovac), naselje u općini Brestovac, Požeško-slavonska županija
* Kruševo (Obrovac), naselje grada Obrovca, Zadarska županija
* Kruševo (Primošten), naselje grada Primoštena, Zadarska županija

**Sjeverna Makedonija**:

* Kruševo, naselje i općina u Pelagonijskoj oblasti
* Kruševo (Vinica), naselje u općini Vinica, Istočna oblast

**Srbija**:

* Kruševo (Gora), naselje u općini Gora, Prizrenski okrug
* Kruševo (Leposavić), naselje u općini Leposavić, Kosovskomitrovički okrug  
* Kruševo (Prijepolje), naselje u općini Prijepolje, Zlatiborski okrug
Crijevo

* Crijevo (za tečnost), fleksibilna šuplja cijev za sprovođenje tečnosti

U anatomiji probavnog sistema:

* Tanko crijevo
** Dvanaestopalačno crijevo
** Jejunum
** Ileum
* Debelo crijevo
** Slijepo crijevo
** Colon
** Ravno crijevo
Papratno

* Papratno (Foča, Republika Srpska), naselje u općini Foča (Republika Srpska)
* Papratno (Kakanj), naselje u općini Kakanj
Baljci

**Bosna i Hercegovina**:
* Baljci (Tomislavgrad), naselje u općini Tomislavgrad
* Baljci (Bileća), naselje u općini Bileća

**Hrvatska**:
* Baljci (Ružić), naselje u općini Ružić
Mokronoge

* Mokronoge (Drvar), naselje u općini Drvar.
* Mokronoge (Tomislavgrad), naselje u općini Tomislavgrad.
Vojkovići

**Bosna i Hercegovina**:
* Vojkovići (Tomislavgrad), naselje u općini Tomislavgrad

**Crna Gora**:
* Vojkovići (Cetinje), naselje u općini Cetinje
* Vojkovići (Kolašin), naselje u općini Kolašin
Luke

**Bosna i Hercegovina**:
* Luke (Čajniče), naselje u općini Čajniče
* Luke (Hadžići), naselje u općini Hadžići
* Luke (Pale, Republika Srpska), naselje u općini Pale (Republika Srpska)
* Luke (Vareš), naselje u općini Vareš

**Estonija**:
* Luke, Estonia, selo u parohiji Nõo Parish, okrug Tartu, Estonija

**Hrvatska**:
* Luke (Cetingrad), naselje u općini Cetingrad, Karlovačka županija
* Luke Poljanske, naselje u općini Zagorska Sela, Krapinsko-zagorska županija
* Salopek Luke, naselje grada Slunja, Karlovačka županija

**Kanada**:
* Luke željeznička stanica u Luke, Manitoba, Canada

**Sjeverna Makedonija**:
* Luke, Kriva Palanka, selo u Makedoniji

**SAD**:
* Luke, Maryland, grad u SAD
* Luke Air Force Base, Arizona, SAD

**Srbija**:
* Luke, Ivanjica, Srbija

**Ostalo**
Izmišljeni likovi:
* Luke Jackson, lik iz filma Cool Hand Luke.
* Lucky Luke, lik iz stripa
* Luke Cage, šaljivi superheroj u Marvel Universe
* Luke Skywalker, karakter u Star Wars medijima

## Također pogledajte 
* Luka (čvor)
Vukovići

* Vukovići (porodica), srednjovjekovna bosanska porodica

**Naselja u Bosni i Hercegovini:**

* Vukovići (Dobretići), naselje u općini Dobretići
* Vukovići (Hadžići), naselje u općini Hadžići
* Vukovići (Milići), naselje u općini Milići
* Vukovići (Ravno), naselje u općini Ravno
Lokve

;Bosna i Hercegovina:

* Lokve (Čapljina) naselje u općini Čapljina
* Lokve (Foča, Federacija Bosne i Hercegovine) naselje u općini Foča (Federacija Bosne i Hercegovine)
* Lokve (Hadžići) naselje u općini Hadžići

;Hrvatska:

* Lokve (Hrvatska), naselje i općina u Primorsko-goranskoj županiji

;Slovenija:

* Lokve (Črnomelj), naselje u općini Črnomelj, regija Jugoistočna Slovenija
* Lokve (Krško), naselje u općini Krško, regija Posavska
* Lokve (Nova Gorica), naselje u gradskoj općini Nova Gorica, regija Goriška
* Lokve pri Dobrniču, naselje u općini Trebnje, regija Jugoistočna Slovenija

;Srbija:

* Lokve (Alibunar), naselje u općini Alibunar, Južnobanatski okrug
Višnjica

**Bosna i Hercegovina**:

* Višnjica (Ilijaš), naselje u općini Ilijaš
* Višnjica (Kiseljak), naselje u općini Kiseljak
* Višnjica (Milići), naselje u općini Milići
* Višnjica (Grude), naselje u općini Grude

**Crna Gora**:

* Višnjica (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja

**Hrvatska**:

* Višnjica (Jasenovac), naselje u općini Jasenovac, Sisačko-moslavačka županija
* Višnjica (Sopje), naselje u općini Sopje, Virovitičko-podravska županija
* Višnjica (Vrgorac), naselje grada Vrgorca, Splitsko-dalmatinska županija
* Donja Višnjica, naselje grada Lepoglave, Varaždinska županija

**Srbija**:

* Višnjica (Beograd), naselje u Beogradu

## Također pogledajte
* Gornja Višnjica
Odžak (čvor)

**Bosna i Hercegovina**
* Odžak, naselje i središte istoimene općine na sjeveru Bosne i Hercegovine
* Odžak (Bugojno), naselje u općini Bugojno
* Odžak (Glamoč), naselje u općini Glamoč
* Odžak (Goražde), naselje u općini Goražde
* Odžak (Hadžići), naselje u općini Hadžići
* Odžak (Ilijaš), naselje u općini Ilijaš
* Odžak (Kupres, Federacija Bosne i Hercegovine), naselje u općini Kupres (Federacija Bosne i Hercegovine)
* Odžak (Livno), naselje u općini Livno
* Odžak (Nevesinje), naselje u općini Nevesinje
* Odžak (Novo Goražde), naselje u općini Novo Goražde
* Odžak (Šipovo), naselje u općini Šipovo
* Odžak (Višegrad), naselje u općini Višegrad
* Odžak (Vlasenica), naselje u općini Vlasenica
* Bandin Odžak, naselje u općini Sokolac

**Crna Gora**
* Odžak (Pljevlja), naselje u općini Pljevlja
Bašići

**Bosna i Hercegovina**:
* Bašići (Bugojno), naselje u općini Bugojno
* Bašići (Gacko), naselje u općini Gacko
* Bašići (Kakanj), naselje u općini Kakanj
* Bašići (Šekovići), naselje u općini Šekovići

**Hrvatska**:
* Bašići (Barban), naselje u općini Barban
Blatuša

U BiH:

* Blatuša (Zenica), naselje u općini Zenica
* Stadion Blatuša, stadion u istoimenom naselju

U Hrvatskoj:

* Blatuša (Gvozd), naselje u općini Gvozd, Sisačko-moslavačka županija
Dubrave

**Bosna i Hercegovina**:

* Dubrave (župa), srednjovjekovna župa na području Huma
* Dubrave (Brčko), naselje u distriktu Brčko
* Dubrave (Glamoč), naselje u općini Glamoč
* Dubrave (Gradiška), naselje u općini Gradiška
* Dubrave (Jajce), naselje u općini Jajce
* Dubrave (Kiseljak), naselje u općini Kiseljak
* Dubrave (Teslić), naselje u općini Teslić
* Dubrave Donje, naselje u općini Živinice
* Dubrave Gornje, naselje u općini Živinice

**Hrvatska**:

* Dubrave (Pojezerje), naselje u općini Pojezerje, Dubrovačko-neretvanska županija
* Dubrave (Slunj), naselje grada Slunja, Karlovačka županija
* Donje Dubrave (Ogulin), naselje grada Ogulina, Karlovačka županija
* Gornje Dubrave, naselje grada Ogulina, Karlovačka županija

## Također pogledajte
* Dubrava
Digitalna forenzika

**Digitalna forenzika **je nauka koja ima za cilj prikupljanje, čuvanje, pronalaženje, analizu i dokumentovanje digitalnih dokaza odnosno podataka koji su skladišteni, obrađivani ili prenošeni u digitalnom obliku.

## Djelovanje forenzičara na informatičkom području 
Složenost problema na koje forenzičari nailaze, uslovili su specijalizovanje stručnjaka za različite oblasti. Tako digitalnu forenziku možemo podijeliti na računarsku forenziku, forenziku mobilnih uređaja, mrežnu forenziku i forenziku baze podataka. U naprednijim sredinama, forenzičari se bave određenim operativnim sistemom, specijaliziraju se za Windows, Linux i Mac OS. Forenzičari, kao uostalom i svi informatičari, moraju redovno pratiti razvoj tehnologije. Razlike između različitih verzija istog programa, a pogotovo operativnog sistema, često su suštinske prirode.

Forenzičari, slijedeći strogo definisana pravila, prikupljaju medije za koje sumnjaju da se na njima nalaze dokazi za kojima se traga, osigurava ih od bilo kakvih promjena, pronalazi eventualne dokaze i vrši analizu kako bi rekonstruisao aktivnosti koje su vršene na njima i pripremio razumljiv izvještaj koji će moći poslužiti za vođenje sudskog procesa ili interne istrage u kompaniji.

## Primjena digitalne forenzike 
Digitalna forenzika ima široku primjenu i nije ograničena samo na policijsko-sudske i vojno-obavještajne aktivnosti. Bankarski sektor, osiguravajuća društva i kompanije raznih profila imaju potrebu i moraju biti izuzetno oprezni sa podacima kojima raspolažu jer je mnogim kompanijama nanesena nemjerljiva šteta zbog industrijske špijunaže i generalne zloupotrebe IT sistema. Napad uvijek ima veći izgled da uspije ukoliko se izvede iznutra i zato ozbiljne kompanije ne štede truda ni novca da se zaštite od "insidera", odnosno zaposlenika unutar firme koji su spremni raditi za konkurenciju ili nanijeti štetu matičnoj firmi iz drugih razloga.

## Također pogledajte 
* EnCase

## Vanjski linkovi 
* Uvod u digitalnu forenziku
* Forensic Focus

## Reference 
Kategorija:Računarstvo
Kategorija:Informatika
Kategorija:Pravo
Kategorija:Forenzičke discipline
Alija Kebo

**Alija Kebo** (18. april 1932 – 19. januar 2008) bio je bosanskohercegovački pisac, pjesnik, autor i urednik.

Alija Kebo je objavio više zbirka pjesama. Bio je dugogodišnji dopisnik sarajevskog dnevnog lista Oslobođenje, urednik književnog časopisa Most, te saradnik RTV Mostar. Bio je i organizator brojnih književnih večeri i drugih kulturnih aktivnosti u Mostaru.

## Objavljena djela 
### Poezija 
* Lopoči, 1958.
* Zvjezdana utopija, 1967.
* Izvor zagonetke, 1980.
* Hercegovina, 1981.
* Olistalo trnje, 1985.
* Odronjeni znakovi, 1990.
* Mostari i barbari, 1995.
* Amrina kletva, 1996.
* Hiljadu malih mostara, 1999.
* Od Uborka do Njujorka, 2002.
* Nepremost, 2004.

### Proza 
* Nevidljivi front, 1986.
* Knjiga mostopisca, 2004.

### Almanasi 
* Kamenje, almanah hercegovačke poezije, 1962.
* Od kraja do beskraja, almanah hercegovačke poezije, 1964.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Rođeni 1932.
Kategorija:Umrli 2008.
Kategorija:Biografije, Čapljina
Kategorija:Bosanskohercegovački pisci
Kategorija:Bosanskohercegovački pjesnici
Bukovac

**Bosna i Hercegovina**:

* Bukovac (Brčko), naselje u Distriktu Brčko
* Bukovac (Derventa), naselje u općini Derventa
* Bukovac (Doboj), naselje u općini Doboj
* Bukovac (Gradiška), naselje u općini Gradiška

**Crna Gora**:

* Bukovac (Plužine), naselje u općini Plužine

**Hrvatska**:

* Bukovac Perjasički, naselje grada Slunja, Karlovačka županija
* Bukovac Perušićki, naselje u općini Perušić, Ličko-senjska županija
* Bukovac Podvrški, naselje u općini Skrad, Primorsko-goranska županija
* Bukovac Svetojanski, naselje grada Jastrebarskog, Zagrebačka županija

**Srbija**:

* Bukovac (Despotovac), naselje u općini Despotovac, Pomoravski okrug
* Bukovac (Mionica), naselje u općini Mionica, Kolubarski okrug
* Bukovac (Novi Sad), naselje u gradskoj općini Petrovaradin, grad Novi Sad, Južnobački okrug
* Bukovac (Preševo), naselje u općini Preševo, Pčinjski okrug

## Također pogledajte
* Bukovac Žakanjski
Süper Lig 2009/2010.

**Süper Lig 2009/10. godine** (poznata i kao *Turkcell Super Liga* zbog sponzorskih ugovora) je 52. sezona Süper Lige od njenog osnivanja. Sezona je počela dana 7. augusta 2009. godine, kada je Istanbul BB ugostio branioce titule, ekipu Beşiktaşa na olimpijskom stadionu Atatürk. Posljednje utakmice odigrat će se dana 16. maja 2010. godine.

## Promocija i ispadanje iz sezone 2008/09 
Konyaspor, Kocaelispor i Hacettepe SK ispali su na kraju sezone 2008/09 nakon što su prvenstvo završile na posljednje tri pozicije. Konyaspor je ispala u niži rang takmićenja nakon šest godina provedenih u najvišoj nogometnoj ligi Turske. Kocaelispor se vratila u Prvu ligu nakon samo jedne provedene sezone u Süper Ligi, dok je ekipa Hacettepe provela dvije godine.

Ekipe koje su ispale zamijenit će prvaci TFF Prve lige Manisaspor, drugoplasirani Diyarbakırspor i probjednik promocionog play-offa Kasımpaşa. Manisaspor i Kasımpaşa su se odmah vratile u Süper Ligu, dok je ekipa Diyarbakırspora napravila trogodišnju pauzu.

## Pregled ekipa 

### Trenerske promjene 
#### Tokom ljetne pauze 
Osam ekipa odlučilo je promijeniti svoje trenere tokom sezonske pauze. Među njma su bili i Fenerbahçe i Galatasaray.

#### Nakon početka sezone 2009/10. 
## Tabela 
## Rezultati 
Tabela prikazuje rezultate nogometne sezone 2009/10. godine. U lijevom dijelu tabele su prikazani timovi domaćini, a u gornjem, gostujući timovi.

* Meč otkazan zbog nereda navijača. Za "zelenim stolom" Bursaspor proglašen pobjednikom (0-3).

## Najbolji strijelci 
Izvor: Süper Lig službena stranica''

## Također pogledajte 
* Türkiye Kupası 2009/10.
* TFF Prva liga 2009/10.
* TFF Druga liga 2009/10.
* TFF Treća liga 2009/10.

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Süper Lig na zvaničnoj stranici nogometnog saveza Turske
* Süper Lig na zvaničnoj stranici UEFA-e

2009/10.
Babići

:
* Babići (Gračanica), naselje u općini Gračanica.
* Babići (Prijedor), naselje u općini Prijedor.
* Babići (Šipovo), naselje u općini Šipovo.

:
* Babići (Plužine), naselje u općini Plužine.

:
* Babići (Umag), gradsko naselje Umaga.
* Babići (Kaštelir-Labinci), naselje u općini Kaštelir-Labinci.
Ceres

* Ceres (patuljasta planeta), patuljasta planeta u Sunčevom sistemu
* Ceres (rimska mitologija), rimska božica poljoprivrede
## Mjesta 
### SAD 
* Ceres (Kalifornija)
* Ceres Flat (Kalifornija)
* Ceres (Georgia)
* Ceres (Iowa)
* Ceres (New York)
* Ceres (Oklahoma)
* Ceres (Virginia)
* Ceres (Washington)
* Ceres (Zapadna Virginia)
* Ceres Township (Pennsylvania)

### Ostale zemlje 
* Ceres, Santa Fe, Argentina
* Ceres, Victoria, Australija.
* Ceres, Goiás, Brazil
* Ceres, Piedmont, Italija
* Ceres, Fife, Škotska
* Ceres, Western Cape, Južna Afrika
* Ceres Nunataks, Antarktik
* Ceres Mikroregion, sjverno-centralna država Goiás, Brazil
Belding Scribner

**Belding Hibbard Scribner** je bio američki liječnik i jedan od pionira u dijalizi bubrega.

Godine 1960. Belding Scribner je učinio prvi trajni krvožilni pristup, stvorivši time temelj za razvoj hronične hemodijalize. Fistula se sastojala od dviju cjevčica uloženih u krvne žile, koje su se zatim međusobno spajale komadićem teflona položenim na čeličnu pločicu.

Zajedno sa Willemom Kolffom 2002. godine dobio je Albert Laskerovu nagradu za istraživanja na polju kliničke medicine.

## Reference 
Kategorija:Američki ljekari
Kategorija:Biografije, Chicago
Kategorija:Rođeni 1921.
Kategorija:Umrli 2003.
Tivoli (Aachen)

**Tivoli** je novi multifunkcionalni stadion u Aachenu, Njemačka, koji je trenutno u izgradnji. Kada se završi u 2009. godini, najviše će se koristit za odigravanje nogometnih utakmica i predstavljat će domaći teren ekipe Alemannia Aachen, koja igra u 2. Fußball-Bundesligi. Stadion će imati kapacitet od 32.900 gledalaca (stojeće tribine), odnosno 25.587 gledalaca, kada je pokriven stolicama. Po završetku, zamijenit će trenutni stadion Tivoli.

## Vanjski linkovi 
mini|
* Informacije o stadionu

Kategorija:Nogometni stadioni u Njemačkoj
Kategorija:Građevine i strukture u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji
Kategorija:Multifunkcionalni stadioni
Wersestadion

**Wersestadion** je multifunkcionalni stadion u Ahlenu, Njemačka. Trenutno se većinom koristi za odigravanje nogometnih utakmica i predstavlja domaći teren ekipe Rot-Weiß Ahlen. Stadion može primiti 10.498 gledalaca, a izgrađen je 1999. godine.

Kategorija:Nogometni stadioni u Njemačkoj
Kategorija:Rot-Weiß Ahlen
Bikarbonat

mini|150px|Struktura bikarbonata
**Bikarbonat** (po IUPAC-u **hidrogenkarbonat**) u anorganskoj hemiji je prelazni oblik u deprotonaciji karbonske kiseline.

## Hemijske osobine 
Bikarbonatni jon je anion sa empirijskom formulom HCO3&minus; i molekularnom masom od 61,01 daltona. Građen je od centralnog atoma karbona okruženog sa tri atoma kiseonika u trigonalno planarnom rasporedu, i sa atomom vodonika vezanim za jedan od atoma kiseonika. 

## Spojevi bikarbonata 
* Natrijum bikarbonat
* Kalijum bikarbonat
* Kalcijum bikarbonat
* Amonijum bikarbonat

## Također pogledajte 
* Ugljik dioksid
* Karbonat
* Tvrdoća vode

Kategorija:Soli
Zastava Kazaške SSR

mini|desno|250px|Zastava Kazaške SSR
**Zastava Kazaške SSR** je usvojena 24. januara 1953. godine.

Zastava je bila u upotrebi do 1991. kada je zamijenjena zastavom Kazahstana.

## Historijske zastave 

Datoteka:Qazaq ssr 37-40.svg|1937-1940
Datoteka:Qazaq SSR 40-53.svg|1940-1953

## Također pogledajte 
* Zastava Kazahstana
* Grb Kazaške SSR

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://flagspot.net

Kategorija:Historija Kazahstana
K
Zastava Kirgiske SSR

mini|desno|250px|Zastava Kirgiške SSR
**Zastava Kirgiške SSR** je usvojena 22. decembra 1952. godine. 

Zastava je bila u upotrebi do 1991. kada je zamjenjena zastavom Kirgistana.

## Također pogledajte 
* Zastava Kirgistana
* Grb Kirgiške SSR

## Vanjski linkovi 
* http://flagspot.net

Kategorija:Historija Kirgistana
K
Zastava Latvijske SSR

mini|desno|250px|Zastava Latvijske SSR
**Zastava Latvijske SSR** (Latvijas Padomju Sociālistiskā Republika) bio je zvanični simbol ove bivše sovjetske republike. Bila je u zvaničnoj upotrebi od 17. januara 1953. godine. 
Zastava je bila u upotrebi do 27. februara 1990. kada je zamijenjena zastavom Latvije.
Na njoj je prikazan žuti srp i čekić i zvjezdica u obrisima na crvenoj pozadini iznad talasaste vode na dnu. Od 2013. zabranjena je zvanična upotreba zastave Latvijske SSR na javnim događajima. 

## Također pogledajte 
* Zastava Latvije
* Grb Latvijske SSR

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://flagspot.net

Kategorija:Historija Latvije
L
EnCase

**EnCase** je software za digitalnu forenziku čiji je proizvođač američka kompanija *Guidance Software*. Program je internacionalno priznat od strane sudskih ustanova, te se koristi širom svijeta. Osim u sudsko-policijskim istragama, program je popularan i na privatnom sektoru. Široku primjenu nalazi i na području vojno-obavještajnih ali i drugih sigurnosnih institucija.

Može se reći da je EnCase industrijski standard u digitalnoj forenzici. Između ostalog odlikuje ga dobra podrška korisnicima kao i velika baza korisnika.  Korištenjem EnCase-a može se uraditi kompletna forenzička analiza počevši od akvizicije do konačnog izvještaja.

EnCase radi na Windows platformi, a postoji LinEn verzija koja se bazira na Linuxu.

## Također pogledajte 
*Digitalna forenzika

## Vanjski linkovi 
* Guidance Software
* Martin S. Olivier, Sujeet Shenoi, ed (2006). Advances in digital forensics II. Springer. . http://books.google.com/books?id=jr2PPjwXJQwC. Retrieved 31 August 2010. 
* "Encase Law Enforcement". Guidance Software. http://www.guidancesoftware.com/computer-forensics-digital-investigation-law-enforcement.htm . Retrieved 16 June 2010. 
*^ "Teacher may not have seen images". Cambridge News. http://www.cambridge-news.co.uk/cn_news_home/DisplayArticle.asp?ID=375053 . Retrieved 2009-01-11. 
* Taub, Eric A. (2006-04-05). "Deleting may be easy, but your hard drive still tells all". New York Times. http://www.nytimes.com/2006/04/05/technology/techspecial4/05forensic.html?_r=1&ref=techspecial4. Retrieved 2009-01-11. 
* Steve, Bunting (2006). EnCase Computer Forensics: The Official EnCE: EnCase Certified Examiner Study Guide. Sybex. str. 576. . http://www.amazon.com/EnCase-Computer-Forensics-Official-EnCase-Certified/dp/0782144357.

Kategorija:Računarstvo
Kategorija:Informatika
Kategorija:Pravo
Kategorija:Softver
Zastava Litvanske SSR

mini|desno|250px|Zastava Litvanske SSR
**Zastava Litvanske SSR** je usvojena 1940. godine.
Zastava koja je bila u upotrebi od 1953. do 1988. usvojena je 15. jula 1953. godine, a bila je crvene boje sa zlatnim srpom i čekićem, te zlatno obrubljenom crvenom zvijezdom u njenom gornjem dijelu s bijelom tankom prugom i zelenom gustom trakom na dnu.

## Historija 
Prva zastava Litvanske SSR usvojena je 30. jula 1940. godine. 
Zastava je bila crvena sa zlatnim srpom i čekićem u gornjem lijevom uglu, a latinični znakovi LIETUVOS TSR (Litvanska SSR na litvanskom jeziku) iznad njih u zlatnim beserifnim slovima.

Zastava koja je bila u upotrebi od 1953. do 1988. usvojena je 15. jula 1953. godine, a bila je prilagođena novim standardima koji je važio za sve zastave Sovjetskih Socijalističkih Republika. 
Gornji crveni dio zauzimao je 2/3 širine zastave sa obaveznim srpom i čekićwm i crvenom zvijezdom. Donji dio zastave je mogla prilagoditi svaka republika. Litvanija je dodala uske bijele (1⁄12 širine) i veće zelene (1⁄4 širine) trake. Zeleno-bijele pruge tako su predstavljale široka polja i šume u zemlji koje služe poljoprivrednoj i šumarskoj industriji.

18. novembra 1988. godine, trobojnica Litvanije usvojena je kao zastava SSR-a, čak i prije nego što je Litvanija u martu 1990. proglasila nezavisnost. Vrhovni sovjet Litvanske SSR, nadahnut pokretom za nezavisnost Sąjūdis, izmijenio je ustav i usvojio trobojnicu zastavu Litvanije koja je korištena u međuratnim godinama.

Flag of Lithuanian SSR (1940-1953).svg|Zastava Litvanske SSR (1940–1953)
Flag of Lithuanian SSR.svg|Zastava Litvanske SSR (1953–1988)
Flag of Lithuania 1989-2004.svg|Zastava Litvanske SSR (1988–1990/1991)

## Također pogledajte 
* Zastava Litvanije
* Grb Litvanske SSR

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* http://flagspot.net
* https://www.crwflags.com/fotw/flags/su-lt.html

Kategorija:Historija Litvanije
L
Zastava Moldavske SSR

mini|desno|250px|Zastava Moldavske SSR
**Zastava Moldavske SSR** je usvojena 31. januara 1952. godine. 

Zastava je bila u upotrebi do 1990. kada je zamjenjena zastavom Moldavije.

Prva zastava SSR-a bila je u upotrebi od 1940. do 1952. godine. Godine 1990. rumunska trobojnica je kratko bila zastava SSR-a prije nego što je u središte dodano ono što će postati grb Moldavije. Rezultirajuća zastava je zadržana kada je Moldavija proglasila nezavisnost sljedeće godine, 1991. godine.

Nepriznata država Pridnjestrovlja, koja se odvojila od ostatka Moldavije 1990. godine, zadržala je (drugu) zastavu Moldavske SSR i ona je i danas u upotrebi.

## Također pogledajte 
* Zastava Moldavije
* Grb Moldavske SSR

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* https://www.fotw.info/flags/su-md.html

Kategorija:Historija Litvanije
M
WEP

**Wired Equivalent Privacy (WEP)** je algoritam za sigurnu komunikaciju putem IEEE 802.11 bežičnih mreža. Obzirom da bežične mreže koriste radio signal za prenošenje podataka one su veoma podložne prisluškivanju za razliku od žičanih mreža.

Prilikom uvođenja WEP-a 1997. godine ideja vodilja je bila da se bežičnoj komunikaciji obezbijedi sigurnost jednaka onoj kakva je kod žičanih mreža. To se, između ostalog, nastojalo postići enkriptovanjem komunikacije i regulisanju pristupa samoj mreži na osnovu autentikacije putem MAC adrese mrežnog uređaja. Međutim,  2004. godine dolazi do zamjene WEP-a novim WPA algoritmom jer su već 2001. godine uočene ranjivosti WEP algoritma. 

Danas je dovoljno nekoliko minuta da bi se probila WEP zaštita.

## Također pogledajte 
*WPA
## Vanjski linkovi 
* http://www0.cs.ucl.ac.uk/staff/M.Handley/papers/fragmentation.pdf (en)
Kategorija:Informatika
Kategorija:Sigurnost_računara
Kategorija:Računarske_mreže
WPA

**WPA (Wi-Fi Protected Access)** je algoritam za sigurnu komunikaciju putem IEEE 802.11 bežičnih mreža koje su veoma ranjive na prisluškivanje pošto koriste radio signal za prenošenje podataka.

WPA je napravljen i uveden u upotrebu od strane Wi-Fi Alijanse nakon što je uočena ranjivost starijeg WEP algoritma. Bitna karakteristika WPA algoritma je da radi na uređajima koji mogu koristiti WEP.

Poboljšanja koja su uvedena u WPA tiču se enkripcije komunikacije i autentikacije korisnika.

Enkripcija kouminkacije je poboljšana korištenjem TKIP protokola (Temporal Key Integrity Protocol).

Za autentikacijaju se koristi EAP (Extensible Authentication Protocol).

WPA je privremeni algoritam koji bi trebao biti zamijenjen kada bude dovršen posao na 802.11i standardu.

Prva verzija WPA ima svoje poboljšanje koje se ogleda u WPA2 protokolu čije se poboljšanje ogleda u uvođenju novog algoritma koji se bazira na AES-u.

## Također pogledajte 
* WEP
## Vanjski linkovi 
* https://web.archive.org/web/20140823080032/http://www.dmoz.org/Computers/Data_Communications/Wireless/802.11/

Kategorija:Informatika
Kategorija:Sigurnost računara
Kategorija:Računarske mreže
FDE

**FDE (Full-Disk Encryption)** je tehnologija koja pomoću posebnog čipa enkriptuje cijeli hard disk na računaru.

Enkripcija kao i dekripcija vrši se na hardwerskom nivou, u letu (on-the-fly), nezavisno i transparentno za korisnika i operativni sistem.

Na ovaj način enkriptovan je svaki bit na disku uključujući i Master Boot Record operativnog sistema.

## Također pogledajte 
* Enkripcija

## Literatura 
*Casey, Eoghan; Stellatos, Gerasimos J. (2008). "The impact of full disk encryption on digital forensics". Operating Systems Review 42 (3): 93–98. doi:10.1145/1368506.1368519.
## Vanjski linkovi 
* http://www.whitehouse.gov/omb/memoranda/fy2006/m06-16.pdf  (na engleskom)
* http://otfedb.sdean12.org/  (na engleskom)
* https://web.archive.org/web/20150917051251/http://www.markus-gattol.name/ws/dm-crypt_luks.html (na engleskom)
Kategorija:Sigurnost_računara
Kategorija:Hardver
Biometrija

**Biometrija** je tehnika za autentifikaciju koja koristi jedinstvene fiziološke karakteristike svakog čovjeka kako bi ga IT sistem autentificirao.

To znači da se, npr., kod autentifikacije, odnosno prijave na računar korisnik umjesto unošenjem korisničkog imena i šifre identificira nečim drugim što je jedinstveno za njega i što ga čini različitim od drugih korisnika.

Danas su najčešće korištene mogućnosti otisak prsta, geometrija šake i lica i izgled mrežnjače. Sve ove osobine jedinstvene su za svaku osobu.

Biometrija nalazi široku primjenu u informatičkoj sigurnosti i informatici generalno.

## Također pogledajte 
* Biometrijski pasoš

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Biometrija

Kategorija:Biometrija
Kategorija:Identifikacija
Kategorija:Identifikacijske tehnike
Kategorija:Nadgledanje
Epruveta

mini|250px|Epruvete u stalku
**Epruveta** je dio laboratorijskog posuđa koju čine prstolika staklena tuba s otvorom na vrhu i zaobljenim dnom u obliku slova U. Često je na vrhu proširenje, koje pomaže pri presipanju tečnosti iz epruvete u neku drugu posudu.

Epruvete su različitih veličina, od mikroepruveta do velikih za hemijske reakcije i pohranu hemikalija. Najčešće se upotrebljavaju epruvete duge najmanje 15 cm, a prečnika najmanje 15 mm. Mogu biti gradirane, tj. podijeljene na milimetre i njihove desete dijelove ili mililitre, te negradirane, tj. bez oznaka za količinu tvari.

## Vanjski linkovi 
Kategorija:Laboratorijsko posuđe
Oznake malih planeta

Službene **oznake malih planeta** predstavljaju kombinacije broja i naziva koje nadgleda Centar za male planete (MPC), ogranak Međunarodne astronomske unije (IAU). Koriste se za označavanje patuljastih planeta i malih tijela iz Sunčevog sistema poput asteroida, ali ne i kometa. Kada se utvrdi orbita tijela, dodjeljuje mu se službena oznaka. Ova oznaka nije vezana za privremenu oznaku koja se objektu dodjeljuje kada ono bude otkriveno.

Dva dijela službene oznake su
* broj, dodjeljen približno po rednom broju pronalaska, isključivo nakon utvrđivanja orbite, te
* naziv, bio to naziv kojeg je objektu dodjelio pronalazač ili, češće, privremena oznaka.
Sintaksa za označavanje je `(broj) Ime`, na primjer (90377) Sedna ili . U praksi, za bilo koji malo poznatiji objekat, broj se često izostavlja i predstavlja samo kataloški unos, a koristi se naziv ili privremena oznaka, npr: Sedna, .

Konvencija za imenovanje satelita malih planeta, poput službene oznake *(87) Sylvia I Romulus* za asteroidski mjesec Romulus, potiče od Rimskog brojčanog označavanja koje se koristi za imenovanje satelita planeta još od Galileovog vremena.

Označavanje kometa također kontroliše Centar Za Male Planete, ali se u ovom slučaju koristi drugačiji sistem.

## Historija 
Do 1851. godine bilo je otkriveno 15 asteroida, od kojih su svi osim jednog imali sopstveni simbol. Kako su novi objekti pronalaženi, složenost simbola je rasla, te ih je astronomima bilo teško crtati (jer su pisali rukom). Za rješenje ovog problema, Benjamin Apthorp Gould je 1851. godine predložio numerisanje asteroida po vremenu pronalaska i postavljanje ovog broja u krug, čime se dobija simbol za asteroid, poput ④ za četvrti asteroid, Vestu. Ovoj oznaci je nedugo potom dodano i samo ime od čega je nastala službena oznaka formata broj-ime, "④ Vesta". Oko 1858. godine, krug je pojednostavljen na zagrade, "(4)" i "(4) Vesta", što je bilo jednostavnije napisati. Korišteni su i drugi oblici, poput "4) Vesta" ili "4. Vesta", ali su djelimično ili u potpunosti izumrli do 1949. godine.

Veliki izuzetak u pravilu da broj prati redni broj nalaska objekta ili definisanja njegove orbite je Pluton. Budući da je Pluton bio definisan kao planeta, nije mu dodjeljen broj sve do ponovnog definisanja "planete" 2006, kada je postao patuljasta planeta. Tada mu je dodijeljena službena oznaka *(134340) Pluton*.

## Također pogledajte 
* Konvencije imenovanja u astronomiji
* Značenja imena asteroida

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* IAU pitanja i odgovori o malim planetama
* MPC objašnjenje privremenih oznaka
* Dr. James Hilton, *When Did the Asteroids Become Minor Planets?* 

Kategorija:Male planete
Kategorija:Astronomska nomenklatura
Biometrijski pasoš

mini|300x300piksel|Države koje koriste biometrijske pasoše (zeleno), koriste samo diplomati (žuto), imaju u planu uvesti pasoše u skorijoj budućnosti (plavo)
mini|Simbol za biometrijski pasoš
**Biometrijski pasoš**, poznat i e-pasoš, nova je vrsta pasoša koja koristi i biometrijske podatke kako bi se označio identitet vlasnika.

Podaci se, osim zapisa na papiru, zapisuju i u poseban čip. U čipu su, u zavisnosti od verzije, zabilježene informacije potrebne za prepoznavanje geometrije lica, otiska prsta i izgled mrežnjače. Ovaj pasoš gotovo je nemoguće krivotvoriti.

Iako je uvođenje biometrijskog pasoša nailazilo na otpor organizacija za zaštitu ljudskih prava, on je uveden u većini razvijenih zemalja, ali i u mnogim drugim zemljama.

Prvi biometrijski pasoš izdala je Malezija 1998.

## Gallery 
Različiti biometrijski pasoši.

Datoteka:Albanian biometric passport (crop).jpg|Albanija
Datoteka:Reisepass at.svg|Austrija
Datoteka:Azerbaijan Passport.svg|Azerbejdžan
Datoteka:Belgian Passport 2008 cover.jpg|Belgija
Datoteka:Biometric_passport_bih2.jpg|Bosna i Hercegovina
Datoteka:Brunei biometric passport.jpg|Brunej
Datoteka:Czech passport 2007 cover.jpg|Češka
Datoteka:DK Passport Cover.jpg|Danska
Datoteka:eesti_pass.jpg‎|Estonija 
Datoteka:Finland_passport.jpg|Finska

Datoteka:Greek Passport.svg|Grčka
Datoteka:Nederlanden_paspoort.jpg|Holandija
Datoteka:Croatian_biometric_passport.jpg|Hrvatska
Datoteka:Eirepas.JPG|Irska
Datoteka:Icelandic_Passport_Front_Cover.jpg|Island
Datoteka:Passaportoitaliano2006.jpg|Italija
Datoteka:JapanpassportNew10y.PNG|Japan
Datoteka:KOR ePassport.jpg|Južna Koreja
Datoteka:Kazakhstan Passport.svg|Kazahstan
Datoteka:FürstentumLiechtensteinReisepassCover.jpg|Lihtenštajn
Datoteka:Pasas2008.gif|Litvanija
Datoteka:hungarian passport.jpg|Mađarska
Datoteka:RepofMacedonia-passport.png|Makedonija
Datoteka:Maldives ePassport.jpg|Maldivi
Datoteka:nzE-passport.jpg|Novi Zeland
Datoteka:Norwegian Passport, New Design.jpg|Norveška
Datoteka:Biometrie reisepass deutsch.jpg|Njemačka
Datoteka:Polska ePaszport.jpg|Poljska
Datoteka:Russian ePassport.jpg|Rusija

Datoteka:Us-passport.jpg|SAD
Datoteka:Slovakian ePassport.jpg|Slovačka
Datoteka:Slovenian Passport3.jpg|Slovenija(slovensko-italijanska verzija)
Datoteka:Serbian Passport.svg|Srbija
Datoteka:Sudan_passport_cover.JPG|Sudan
Datoteka:Swiss Pass 2006.jpg‎|Švicarska
Datoteka:Thailand_ePassport.jpg|Tajland
Datoteka:REPUBLIC OF CHINA (TAIWAN) PASSPORT 2020.png|Tajvan
Datoteka:Turkmenistan passport.jpg|Turkmenistan

## Također pogledajte 
* Biometrija

## Reference 
## Vanjski linkovi 
* Šta je to biometrijski pasoš?

Kategorija:Pasoši
Kategorija:Dokumenti
Župa Komska

U široj okolini Konjica, u ranije doba srednjeg vijeka, postojali su župa Neretva, župa Zagorje (kraj oko Bjelimića, sa lijeve strane rijeke Ljute) i dio Komska župa (odgovara približno današnjoj MZ Bjelimići). Najstariji spomen župe "Neretva" zabilježen je u Ljetopisu popa Dukljanina, pisanom polovinom 12. vijeka. Ona se prostirala između župa Rame i Koma. Prema Ljetopisu, osim ostalih župa, pripadala je oblasti Podgorja. Pretpostavlja se da je već polovinom 11. vijeka ova župa bila priključena bosanskoj državi. Od tada do dolaska bana Tvrtka na vlast 1353. godine imala je poseban status u bosanskoj državi (Anđelić, 1982, 108-110).

Komskom župom je upravljala plemićka porodica Sankovići. Ta župa je bila jedan od njihovih glavnih posjeda. Pored zemljoradnje i stočarstva u Komskoj župi je bilo veoma razvijeno rudarstvo. Rudokopi su se nalazili na Kuli, te u Razićima i Dudlama. Stanovništvo se također bavilo lovom, ribolovom i pčelarstvom. Pojedina sela imala su zadatak da Sankoviće obezbjeđuju medom, ribom, divljači i slično. Tako je npr. selo Ribari dobilo naziv po tome što su njegovi žitelji lovili ribu za svoje gospodare. Plemićka porodica Sankovića je vodila krvave borbe sa drugim velikaškim porodicama - Radivojevići i Kosače.

Oko polovine 14. vijeka, tačnije nakon konačnog poraza Sankovića od strane Kosača, područje koje se nalazilo na lijevoj obali Neretve pripalo je Kosačama, a ono na desnoj obali rijeke „Kraljevoj zemlji“. Komska župa se dalje spominje 1. juna 1454. godine u povelji u kojoj Aragonsko-napuljski kralj Alfonzo V potvrđuje Hercegu Stjepanu Kosači po drugi put posjede velikog broja gradova, medu njima i "Kom sa svim što mu pripada".

Počevši od 1444. godine, Kom postaje opština, ili kotar i takav ostaje do 1454. godine. U posjedu Kosača Kom bio je sve do 1465. godine, što se može vidjeti iz jedne od bosanskih povelja. Iste godine jedan Dubrovčanin tuži dva brata - Milobrata i Radelja Dragovića, kmetove Jurja Cemerovića iz susjednog mjeste Veletina (Bjelimići) na osnovu toga što su ga opljačkali "ispod grada Koma u zemlji Hercegovoj".

U bliskoj budućnosti dolazi do prodora Osmanlija. Pomoćna osmanska vojska pod vođstvom Mahmut-paše Anđelovića u ljeto 1463. godine osvojila je obje Neretve i Kom. U protivakciji hercega Stjepana, od jula do septembra iste godine, oslobođena je tzv. humska Neretva, osim grada Borovca, i zapadni dio bosanske Neretve. Ovi krajevi su definitivno osvojeni sredinom 1465. godine prodorom bosanskog sandžak-bega Isa-bega Ishakovića u hercegovu zemlju (Anđelić, 1982, 110, 115-156)(2).

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Komska
IT certifikacija

**IT certifikacija** (informatička certifikacija) predstavlja proces profesionalne certifikacije u oblasti informatike koja ima za cilj da obrazuje, ocijeni i verificira znanje koje osoba stiče kroz proces rada i učenja.

## Opći certifikati i certifikati kompanija 
Certifikati mogu i ne moraju biti vezani za određenu kompaniju.

Neki certifikati su opći i kao takvi nisu vezani za određenu kompaniju odnosno za određeni proizvod ili tehnologiju, software ili hardware. Primjer takvog certifikata su certifikati koje izdaje CompTIA.

Drugi certifikati su vezani za proizvod, tehnologiju, hardware ili software tačno određenog proizvođaća. Primjeri takvih certifikata su potvrde koje izdaju Microsoft i Cisco.

## Preduslovi 
Proces IT certifikacije ne podrazumijeva prethodno završen određeni stepen formalnog obrazovanja. Međutim, za sticanje određenog certifikata potrebno je dokazati iskustvo i radni staž u struci, imati prethodno stečene neke druge ulazne certifikate ili prisustvovati nastavi.

## Vremensko ograničenje i obnavljanje 
Postoje certifikati koji nemaju vremensko ograničenje i jednom stečen certifikat traje neograničeno.

Također, neki certifikati su vremenski ograničeni i potrebno ga je obnavljati polaganjem dodatnih ispita, sticanjem novih tačno određenih certifikata i sl.

## Proces sticanja certifikata 
Većinu certifikata moguće je steći polaganjem jednog ili više ispita koji se polažu putem interneta u za to autorizovanim ispitnim centrima, naprimjer ECDL.

## Vanjski linkovi 
*Certification Magazine

Kategorija:Računarstvo
Kategorija:Informatika
Microsoft Certified Professional

**Microsoft Certified Professional** (MCP) predstavlja IT-certificiranog profesionalca koji je položio neki od ispita iz Microsoftovog certifikacijskog programa.

## Preduslovi 
Microsoft ne postavlja nikakve uslove za pristup polaganju svojih ispita što znači da za razliku od nekih drugih kompanije ne postavlja uslov prisustva nastavi, kupovini knjiga i sl.

## Način sticanja certifikata 
Za MCP certifikat potrebno je položiti bilo koji Microsoft ispit.

Ispiti se polažu u Prometric centru za polaganje ispita putem interneta.

Ispit ima 40 i više pitanja, a traje sat vremena i 30 minuta ili duže.

## Trajanje certifikata 
Microsoft ispiti nemaju rok trajanja, važe neograničeno.

## Cijena 
Cijena varira od zemlje do zemlja, a cijena ispita za Bosnu i Hercegovinu je 50 US Dolara.

## Također pogledajte 
* IT certifikacija

## Vanjski linkovi 
* Microsoft Learning

Kategorija:Računarstvo
Kategorija:Informatika
Fahrudin Radončić

**Fahrudin Radončić** (rođen 24. maja 1957) bosanskohercegovački je novinar i političar. Dužnost ministra sigurnosti obavljao je u dva navrata.

## Biografija
Profesionalni je novinar i urednik od 1978. Od 1983. do 1988, bavio se profesionalno društveno-političkim radom. Od 1990, radio je kao novinar i analitičar-komentator sedmičnika "Danas". Iste godine objavio je knjigu "10.000 dana robije" o kršenju ljudskih prava.

Izdavačku kompaniju „Avaz“, osnovao je 20. oktobra 1991. u Sarajevu. Sedmičnik „Bošnjački avaz“ pokrenuo je 15. septembra 1993. u Sarajevu, a 2. oktobra 1995. počeo je izdavati „Dnevni Avaz“, dnevni list u BiH, čiji je bio glavni urednik i direktor. Investitor je i graditelj (2000. na čelu kompanije „Avaz“ sagradio je sadašnji objekt „Hypo banka“ u Sarajevu, 2004 - hotel „Radon Plaza“, te 2008. završio „Avaz Twist Tower“ od 40 spratova - najviša zgrada na Balkanu - i 2012, završio izgradnju velikog poslovnog centra u Tuzli). Dobitnik je Javnog priznanja za doprinos izgradnji Kantona Sarajevo (2007).

Osnivač je stranke Saveza za bolju budućnost BiH od 2009. Za ministra sigurnosti BiH izabran je u novembru 2012. Parlamentarna skuština ga je razriješila dužnosti 13. marta 2014, nakon nemira u više gradova u Bosni i Hercegovini. U njegovom mandatu donijeto je nekoliko strateških zakona (Zakon o programu zaštite svjedoka u BiH, Zakon o spriječavanju pranja novca i finansiranju terorističkih aktivnosti, Izmjene i dopune Krivičnog zakona BiH vezano za kažnjavanje lica za učešće na stranim ratištima).

Na Općim izborima u Bosni i Hercegovini 2014. bio je kandidat SBB-a za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda bošnjačkog naroda. U februaru 2015. izabran u Klub Bošnjaka Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine.

Za ministra sigurnosti BiH ponovo je izabran 23. decembra 2019.

## Hapšenje
Pod optužbom da je izvršio pritisak na svjedoka u procesu protiv kosovskog rasturača droge i mafijaša Nasera Kelmendija, koji je bio umiješan u ubistvo Ramiza Delalića, Fahrudin Radončić je uhapšen u Sarajevu 26. januara 2016. Sud Bosne i Hercegovine odredio mu je jednomjesečni pritvor.

## Reference
## Vanjski linkovi
*CIN: Imovina političara Fahrudin Radončić

Kategorija:Rođeni 1957.
Kategorija:Biografije, Berane
Kategorija:Bosanskohercegovački novinari
Kategorija:Bosanskohercegovački političari
Kategorija:Političari Saveza za bolju budućnost Bosne i Hercegovine
Kategorija:Bosanskohercegovački ministri
Kategorija:Političari Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Živi ljudi