Lovište

mini|280px|Lovište, rimokatolička kapelica
**Lovište** je naseljeno mjesto u sastavu općine Orebić, Dubrovačko-neretvanska županija, Republika Hrvatska.

## Historija 
Iako je naselje nastalo u 19. stoljeću, ovaj prostor se prvi put spominje 15.2.1333. godine u dvije povelje bosanskog bana Stjepana II Kotromanića u kojem ustupa Dubrovniku Rat i Prevlaku. Tom prilikom ban Stjepan daruje Dubrovniku *"...sav Rat i Ston i Prevlaku i otoke koji su oko Rata, i sa svim što se nalazi unutar Rata i Prevlake - i gore i polja, dubrave, šume, trave, vode, sela, i sve što je od Prevlake do Loišta...".*  U drugoj povelji, napisanoj pod Srebrenikom isti dan, bosanski ban Stjepan II izvještava Dubrovčane, da im dijeli i daruje cijeli Stonski rat s Prevlakom sve do *rta Loišta* (lat. *Loyste*).

Lovište je kroz historiju ubilježeno u raznim varijantama sadašnjeg naziva: na jednoj karti Anta Kapora (*Stato di Ragusi, Bocca di fiume Narenta, isola di Lessina e Curzola*, Venecija, 1690. godine) ovaj prostor ubilježen je pod nazivima "*Capo Louiscta"* i "*P. Louischia*". Lovište se, također kao rt, spominje i na jednoj karti Hercegovine koju je izradio neki natporučnik B. Vukasović 1788. godine u Beču.

Lovište je osnovano sredinom 19. stoljeća od doseljenika s područja otoka Hvara koji su između iseljavanja u Ameriku i odlaska na Pelješac odabrali ovo drugo. Tim stanovnicima su se kasnije pridruživali doseljenici iz Nakovane. Prvi doseljenik u Lovištu (1878.) bio je Ante Visković iz hvarskog sela Gdinj.

Prva crkva u Lovištu sagrađena je 1926. godine, a groblje 1935. Škola je osnovana 1928. godine i djeluje do danas, uz kraći prekid za vrijeme Drugog svjetskog rata. Naselje je struju dobilo 1963., a vodovod 1980. godine. Lovište je s kopna bilo izolirano sve do 1973. godine kada je izgrađena prva cesta; do tada se u selo moglo doći jedino morskim putem.

Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Korčula.

## Klima 
Zahvaljujući geografskom položaju i karakteristikama reljefa, na predjelu Lovišta padavine su rijetke, a broj sunčanih sati jako velik. Prema nekim izvorima taj broj se penje i do 3000 sunčanih sati godišnje, što je više čak i od najsunčanijeg ostrva Hvara.

## Flora i fauna 
Najzastupljenija je mediteranska flora, šikare i makije te primorske crnogorične šume hrasta crnike i bora.

U akvatoriju uz obalu Lovišta mogu se naći naselja morske trave posidonije i zaštićena vrsta školjke periske koju se može naći isključivo u čistom moru.

Na zapadnom djelu poluotoka Pelješca, u području Lovišta, do sada je zabilježeno preko 100 vrsta ptica. Od ostalih životinjskih vrsta najpoznatije su čagalj (*lat. Canis aureus*), indijski mali mungos (*lat. Herpestes javanicus*), sivi puh (*lat. Myoxus glis*), zec (*lat. Lepus europaeus*), divlja svinja (*lat. Sus scrofa*), blavor (*lat. Pseudopus apus*), crni kos (*lat. Turdus merula*), žaba zelena krastača (*lat. Bufo viridis*), sredozemni galeb (*lat. Larus audouinii*) te sova ušara (*lat. Bubo bubo*).

## Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Lovište je imalo 187 stanovnika.

**Napomena**: *Iskazuje se od 1890., i to kao dio naselja od 1890. do 1910., a kao naselje 1921. i od 1948. nadalje. U 1931. podaci su sadržani u naselju Nakovanj.*

### Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Lovište je imalo 242 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:

## Privreda 
Zahvaljujući povoljnoj klimi i velikom broju sunčanih sati, Lovište ima dugačku tradiciju turizma koja datira još od 1935. godine kada su prvi turisti došli u ovaj kraj. U Lovištu se danas mogu naći brojni porodični pansioni, auto-kampovi, restorani, konobe i barovi.

Osim turizma, mještani se bave i ribolovom te uzgojem maslina i proizvodnjom maslinovog ulja. Oko naselja postoje brojni maslinici s preko 10.000 stabala masline.

## Galerija 

Datoteka:Lovište 1437.jpg|obala
Datoteka:Lovište 1454.jpg|krajolik
Datoteka:Lovište00959.JPG|detalj iz mjesta
Datoteka:Luka, Lovište00956.JPG|lučica
 

## Literatura 
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference 
## Vanjski linkovi 
Kategorija:Naselja u Hrvatskoj
Kategorija:Naselja u Dubrovačko-neretvanskoj županiji