Kakanj

**Kakanj** je naseljeno mjesto i sjedište istoimene općine u krajnjem južnom dijelu Zeničko-dobojskog kantona, u Federaciji Bosne i Hercegovine. Nalazi se u Srednjoj Bosni, a zauzima centralni položaj u sarajevsko-zeničkoj kotlini. Kakanj se nalazi sjeverno od Visokog i jugoistočno od Zenice, a naseljena mjesta su uglavnom smještena u dolini rijeke Bosne i dolinama njenih desnih pritoka.

## Historija 
Područje Kaknja pripada među važnija arheološka i historijska područja centralne Bosne: u njemu su potvrđeni značajni neolitski lokaliteti, srednjovjekovni spomenici i blizina kraljevskih središta Kraljeve Sutjeske i Bobovca, dok je od kraja 19. stoljeća njegov razvoj snažno obilježila industrijska eksploatacija uglja.

### Prahistorija 
Prostor Kaknja bio je naseljen još u neolitu. U naučnoj literaturi područje centralne Bosne, uključujući i kakanjski kraj, navodi se kao jedno od važnih žarišta neolitskog razvoja, a naselje Okolište kod Kaknja ubraja se među najznačajnije lokalitete toga perioda; datirano je približno u vrijeme između 5200/5100. i 4700. godine p. n. e.

U mlađem kamenom dobu područje Kaknja je bilo žarište razvitka neolitskih kultura, u nauci poznatih kao Kakanjska kultura i Butmirska kultura. Područje je imalo brojna naselja sa brojnim stanovništvom. Obavljena su sistematska iskopavanja na nekoliko obližnjih lokaliteta (Obre i Raskršće). Arheološko nalazište *Obre II* (Gornje polje) u cjelini ulazi u krug butmirske grupe.

### Srednji vijek 
U srednjem vijeku prostor današnjeg Kaknja nalazio se u neposrednoj blizini jednog od najvažnijih političkih središta bosanske države. Kraljeva Sutjeska, koja administrativno pripada području Kaknja, poznata je po ostacima vladarskog dvora iz 14. i 15. stoljeća, a Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine to je područje proglasila nacionalnim spomenikom. Najugledniji primjer je Zgošćanski stećak pronađen u Kaknju i izložen je u botaničkom vrtu Zemaljskog muzeja u Sarajevu.

Na prostoru općine nalazi se i historijsko područje Glavica u Bilješevu, također proglašeno nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine, što svjedoči o gustoj mreži arheoloških i historijskih lokaliteta na širem kakanjskom području.

Ime Kakanj se prvi put spominje u darovnici kralja Dabiše, koji je vojvodi Hrvoju Vukčiću darovao selo Kakanj u Župi Trstivnici kao zasluge u borbama protiv Osmanlija u povelji od 15. aprila 1392. godine. Kasnije se spominje u defteru Bosanskog sandžaka 1468. godine kao naselje sa oko 90 domaćinstava. Staro historijsko jezgro grada Kaknja se nalazi u naselju koje danas nosi ime Donji Kakanj; Donji Kakanj je još u tursko doba bio sjedište suda i pazara. Rudnik Kakanj je osnovan 1900. godine. U narednih 100 godina Kakanj se ubrzano razvijao bez urbanog planiranja. U početku samo oko rudnika, a kasnije i oko obala rijeka Zgošće i Bosne. To je dovelo do pomjeranja gradskog središta iz Donjeg Kaknja na današnje mjesto u blizini ušća rijeke Zgošće u rijeku Bosnu. Osim Donjeg Kaknja dugu historiju imaju naselja Kraljeva Sutjeska, Zgošća i Doboj.  

Tek pred kraj 14. vijeka Kraljeva Sutjeska je izrasla u naselje sa gradskim obilježjima i bila je poznata po latinskom nazivu '''' ili Trstivnica. Ban Stjepan II (1322–1353) započeo je i dijelom izgradio, zajedno sa Bobovcem, vladarski dvor u Kraljevoj Sutjesci. Davno prije nego što je Austro-Ugarska dala ime 'Kraljeva Sutjeska', u starim dokumentima još iz 14. vijeka spominje se latinski naziv ''* što u prevodu znači banski dvor.

### Osmanski period 
Nakon osmanskog osvajanja Bosne, Kakanj se razvijao kao lokalno naselje i trgovište. Prema radu o stanovništvu starog Kaknja, današnji Donji Kakanj sa okolnim selima u osmanskim se katastarskim defterima iz 1520–1533, 1574. i 1604. godine javlja pod nazivom Bazar-Kakane, što upućuje na njegovu trgovačku funkciju za šire područje tadašnjih nahija.

Kakanj i u kasnijem osmanskom periodu zadržao ulogu središnjeg naselja za okolna sela, pa se njegova historija u tom razdoblju može pratiti kroz kontinuitet naseljenosti, lokalne privrede i demografskog razvoja.

### Hidrografija 
Općina Kakanj koja je pretežno  brdsko-planinskog  karaktera sa umjerenom kontinentalnom klimom, iznimno je bogata riječnim tokovima i izvorištima pitkih voda. Ove rijeke, čija ukupna dužina kojom protiču kroz općinu Kakanj iznosi 91,5&nbsp;km, izuzev rijeke Bosne, su čiste i industrijski neopterećene. U gornjim dijelovima tokova rijeka Zgošće, Trstionice i Ribnice, ove rijeke (uključujući i rijeku Bijele vode) su izuzetno čiste i hladne, te pogoduju otvaranju ribogojilišta. Na teritoriji općine se nalaze brojni potoci. Relativno lahka pristupačnost koritima ovih potoka i njihova nezagađenost daju pogodne uslove općini Kakanj za iskorištavanje ovih prirodnih potencijala. Voda se može koristiti na samom izvorištu, a također se može koristiti za proizvodnju flaširane vode. Desne pritoke rijeke Bosne su: Zgošća, Ribnica, Trstionica, Slapnički potok i Bilivojski potok. Lijeve pritoke rijeke Bosne su potoci: Papratnički, Kujavački, Hrasnički, Slijevnički, Bićerski, Dumanački i Sopotnički.

### Klima 
Na području općine Kakanj, preovladava umjerena kontinentalna klima sa umjereno toplim ljetima i hladnim zimama. Međutim, u brdsko-planinskom području koje graniči sa općinama Zavidovići i Vareš (koje je uglavnom pošumljeno), sa nadmorskim visinama od preko 1000 metara imamo subplaninsku klimu. Tu su prosječne godišnje temperature za nekoliko stepeni niže, a količina padavina iznosi više od 800&nbsp;mm, gdje su ljeta kratka i svježa, a zime duge i hladne. Iz podataka o klimi vidi se da područje općine Kakanj raspolaže sa dovoljno padavina, gdje godišnje prosječne količine padavina iznose 861&nbsp;mm. Najveće količine padavina su u novembru i decembru, dok u ostalom dijelu godine, izuzev juna mjeseca, dosta su pravilno raspoređene. Količine padavina se povećavaju sa porastom nadmorske visine, idući ka sjeveru prema brdsko-planinskom području. Prosječna godišnja temperatura iznosi 10&nbsp;°C. Najhladniji mjesec je januar, sa prosječnom temperaturom od −2,3&nbsp;°C, a najtopliji mjeseci su juli i august sa temperaturama od /redom/ 19,7 i 19,5&nbsp;°C. Prosječna godišnja relativna vlažnost iznosi 81%. Ovako relativno visoke vrijednosti su posljedice blizine rijeke Bosne.

## Privreda 
[mini|[Termoelektrana Kakanj]]
U Bosni i Hercegovini, Kakanj je jedan od značajnijih industrijskih centara. U gradu i njegovoj okolini postoji nekoliko značajnijih preduzeća: Termoelektrana Kakanj, Tvornica cementa Kakanj i Rudnik mrkog uglja Kakanj.

## Turizam 
mini|Tvornica cementa Kakanj u pozadini voza
Područje općine Kakanj je bogato kulturno-historijskim naslijeđem, koje još uvijek nije dovoljno istraženo ni iskorišteno. Tu se nalaze stara neolitska naselja u dolini rijeke Trstionice, a u samom centru grada pronađeno je paleolitsko naselje. Kakanj je poznat po *Zgošćanskom stećku'' koji je prebačen ispred Zemaljskog muzeja u Sarajevu, kao i kamenoj kugli koja još uvijek nije dovoljno istražena. U blizini kraljevskog grada Bobovca nalazi se i Kraljeva Sutjeska, poznata po najstarijoj džamiji u Bosni i Hercegovini koju je izgradio sultan Mehmed II. Blizu džamije nalazi se i najstariji franjevački samostan Kraljeva Sutjeska, poznat po iznimno bogatom knjižnom fondu i starim orguljama. Općina Kakanj ima značajno planinarsko izletište Bočica na kojemu je sagrađen planinarski dom na 925 metara nadmorske visine. Često ga posjećuju domaći planinari i planinari iz drugih općina. Tu se nalazi zimsko - ljetno izletište Ponijeri, koje je opremljeno ski liftom i drugim pratećim infrastrukturnim objektima za skijanje. Danas je to izuzetno posjećeno mjesto, kako od strane građana općine Kakanj tako i turista iz drugih područja. Zbog velikih šumskih bogatstava i izuzetnog kvaliteta vazduha, ovo područje proglašeno je vazdušnom banjom. Za turizam ovog područja su značajni: močvara Bistrik, prašuma Gornja Trstionica i termomineralni izvor Banja Tičići. Kakanj je područje izuzetno bogatog kulturno-historijskog naslijeđa, koje ima velike mogućnosti za upotpunjavanje turističke ponude općine Kakanj.

## Kultura 
### Nacionalni spomenici 
## Stanovništvo 
### Nacionalni sastav stanovništva – općina Kakanj 
### Nacionalni sastav stanovništva – naseljeno mjesto Kakanj 
#### Popis stanovništva 2013. 
U Kaknju živi 37.441 stanovnika, a od toga 18.651 muškaraca i 18.790 žena. Bošnjaka je 32.341 ili 86,37 %, Hrvata 2.973 ili 7,94 %, a Srba 281 ili 0,75 %. O nacionalnosti se nisu izjasnila 172 stanovnika ili 0,45 % a 1.646 ili 4,39% je ostalih, a 28 stanovnika nije dalo odgovor.
32.862 stanovnika je islamske vjeroispovijesti, 2.805 katoličke, 293 pravoslavne, 67 Agnostika, 140 ateista, a 267 stanovnika se nije izjasnilo. Ostalih je 987, a bez odgovora na ovo pitanje bilo je 20 ispitanika.
Bosanskim jezikom u Kaknju govori 34.220 stanovnika, 2.369 hrvatskim, 118 srpskim, 706 ostalim, a 28 nije dalo odgovor na ovo pitanje.
U Kaknju je 8.107 neoženjenih/neudatih, 19.455 oženjenih/udatih, 652 razvedenih i 2.780 udovaca/udovica.
Broj žena koje nisu rađale je 4.161, sa jednim djetetom 1.964, sa 2 djeteta 4.863, sa tri 2.545, sa četiri 1.001 i sa pet i više 1.128. Sa zdravstvenim poteškoćama je 2.591 Kakanjaca. Od toga 994 ima probleme sa vidom, 590 probleme sa sluhom, 1.498 probleme sa kretanjem, 443 sa pamćenjem i koncentracijom, 421 sa održavanjem lične higijene, 320 sa sporazumijevanjem sa drugima, a 898 ima višestruke poteškoće.

U samom naseljenom mjestu ima 12.240 domaćinstava: 1.924 sa jednim članom, 2.844 sa 2 člana, 2.667 sa 3 člana, 3.099 sa 4 člana, 1.112 sa 5 članova, 414 sa 6 članova, 119 sa 7 članova i 61 sa 8 i više članova. Prosječan broj članova po domaćinstvu u Kaknju je 3,06.

1.132 je nepismenih ili u procentima 3,41 % stanovništva. 302 ispitanika bila su bez odgovora na ovo pitanje.
Bez ikakvog obrazovanja je 1.699 stanovnika, nepotpuno osnovno obrazovanje ima 3.704 stanovnika, 7.556 sa osnovnom školom, 15.259 sa srednjom školom 313 sa specijalizacijom poslije srednje škole. Višu školu i prvi stepen fakulteta ima 602 stanovnika a visoku školu, fakultet, akademiju ili univerzitet 1861 stanovnik.

U Kaknju je 10.409 kompjuterski pismenih lica. Lica koja djelimično poznaju rad na računaru je 7.906, a 14.630 kompjuterski nepismenih. Za 260 lica nepoznati su ovi podaci.
U ovom gradu je ukupno 30.994 radno sposobnih, od čega je 9.442 zaposlenih. Nezaposlenih je 3.600, ranije je radilo 1.579 a 2.021 je bez radnog iskustva.
Učenika i studenata (starosne dobi 15 i više godina) je 3.015, 5.456 penzionera, 7.102 lica koja obavljaju kućne poslove, 355 nesposobnih za rad i 2024 ostalih kategorija.
Ukupno ima 12.584 stambenih zgrada, od toga 9.800 sa jednim stanom, 2.371 sa 3 stana, 201 sa 3 stana, 92 sa 4 stana, 18 sa 5 stanova, 39 sa 6-10 stanova, 29 sa 11-20 stanova, 22 sa 21-30 stanova, 6 sa 31-50 i 6 sa 51 i više stanova.

Broj domaćinstava koja obavljaju poljoprivrednu aktivnost je 5.490, a od toga onih koja obavljaju poljoprivrednu aktivnost i prodaju na tržištu je 486.

## Sport 
Poznatiji sportski klubovi su FK Rudar osnovan 1920. i FK Mladost, koji se takmičio u sezoni Premijer ligi Bosne i Hercegovine 2017/18. Najuspješniji kakanjski klub je Odbojkaški klub Kakanj, koji je najtrofejniji poslijeratni odbojkaški klub u Bosni i Hercegovini, sa osvojenih 12 titula Premijer lige Bosne i Hercegovine i 14 titula osvajača Kupa Bosne i Hercegovine. Klub je više puta predstavljao Bosnu i Hercegovinu u evropskim takmičenjima. Od ostalih klubova izdvajaju se šahovski i kuglaški klub "Rudar", koji su isto tako predstavljali Bosnu i Hercegovinu u evropskim takmičenjima.

Od ostalih klubovu tu su još i:
* KK Kakanj
* ŽOK Kakanj
* OKI Kakanj
* RK Kakanj
* ŽRK Kakanj
* Judo klub Kakanj
* Teniski klub "Kameni dvorac"

## Poznate ličnosti 
* Rudi Čajavec, Kakanjski pilot i narodni heroj iz Drugog svjetskog rata
* Niko Lozančić, nekadašnji predsjednik FBIH
* Fahrija Dautbegović - Faćo, golman
* Kenan Hasagić, golman
* Emir Hadžić, nogometaš
* Ševal Zahirović, nogometaš
* Ramiz Husić, nogometaš
* Nermin Omić, glumac
* Zijad Gračić, glumac
* Mirza Mušija, glumac
* Aida Redžepagić, fotografkinja
* Irna Smaka, mis Bosne i Hercegovine
* Dejan Lovren, nogometaš
* Mladen Bartulović, nogometaš
* Amar Jašarspahić, pjevač
* Amel Tuka, atletičar
* Denijal Ahmetović, pjevač
* Senaid Hasić, atletičar
* Raif Čehajić, novinar i publicista
* Emil Kulović, glumac

## Reference 
## Literatura 
* ANALIZA PRAHISTORIJSKIH KERAMIČKIH ULOMAKA SA LOKALITETA DONJE PAPRATNICE – ZAGREBNICE KOD KAKNJA -Edina Kadić, Filozofski fakultet Sarajevo, 2012

## Vanjski linkovi 
* Zvanični sajt općine Kakanj

*
Kategorija:Općine Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Kategorija:Općine u Zeničko-dobojskom kantonu